section_heading: Istraživanja
paragraph_text: Na određenim parcelama, koje su do četrdesetih godina 20. stoljeća obrađivali mještani Hardomilja, nalazilo se dosta ulomaka crijepa i keramike kao i klesana i neobrađena kamena što je zabilježeno u jednom hercegovačkom shematizmu: "In loco Gradčine plurimi existunt lapides perita manu elaborati, tum eggeres, aedificiorum divisiones, lateres, imbrices atque tegulae magna in copia". O ostacima pisali su i drugi autori (Alačević 1878., Hoernes 1880., Patsch 1897.). Godine 1937. lokalitet je posjetio njemački povjesničar Ulrich Kahrstedt koji je dao najdetaljnije izvješće o ostatcima objekta koji je tom prigodom nazvao logorom. Izmjerio je i ostatke zidova u dužini 108×70 m te je pronašao jarke s iskopinama i napisao da je iskopavanje 30 godina ranije obavio Carl Patsch, o čijim iskopavanjima nema pisanih tragova. Arheolog Dimitrije Sergejevski u svom istraživanju Gračina 1950-ih navodi da se radi o najstarijem i najvećem vojnom logoru u BiH, koji je sagrađen mnogo prije cara Augusta. Mnogi drugi znanstvenici zastupali su tezu o vojnom taboru na Gračinama (C. Patsch, G. Alföldy, J. J. Wilkes, E. Pašalić, M. Zaninović, V. Paškvalin, M. Sanader). Prema Mommsenu, vojni tabor se zvao Bigeste.Dodig, str. 327.-329.