section_heading: Crne rupe
paragraph_text: Crna rupa je nebesko tijelo kojemu je gravitacija tako velika da brzina oslobađanja nadmašuje brzinu svjetlosti, zbog čega ga ni svjetlost ne može napustiti. Nastaje urušavanjem zvijezde velike mase (bar 3 Sunčeve mase) pod djelovanjem vlastite gravitacije a nakon njezine eksplozije (supernove). Supermasivne crne rupe milijun ili milijardu su puta veće mase od Sunčeve, vjerojatno se nalaze u središtima galaktika. Površina područja iz kojega svjetlost ne izlazi naziva se horizontom događaja, a njegov je polumjer (Schwarzschildov polumjer) razmjeran sadržanoj masi. Unutar horizonta događaja prostor i vrijeme jako su poremećeni, a sva je masa u točki singulariteta stegnuta do beskonačne gustoće. Fizička svojstva crne rupe svode se na ukupnu masu, kutnu količinu gibanja i količinu električnoga naboja. Pri rubu crne rupe nastaju kvantni učinci s emisijom elementarnih čestica i antičestica, koje djelomice napuštaju crnu rupu, pa se ona isparava, tj. gubi masu (Hawkingovo zračenje). Crna rupa ne može se izravno opažati, već jedino po njezinu gravitacijskom utjecaju na okolinu. Smatra se da tvar koja na nju pada stvara akrecijski disk vrlo visoke temperature, koji zrači rendgenska i gama zračenja nestalne jakosti.<ref> crna rupa, "Hrvatska enciklopedija", Leksikografski zavod Miroslav Krleža, www.enciklopedija.hr, 2014.