section_heading: Povijest
paragraph_text: U povijesti, dio rimskog Ilirika (rimska provincija Dalmacija), zapadna Hercegovina je pod hrvatskim narodnim vladarima, u istočnoj Hercegovini formiraju se kneževine Travunja i Zahumlje (Humska zemlja). <br> Ime nosi po Stjepanu Vukčiću Kosači (herceg od 1448.) kada su joj granice i do Lima, zapadno do Cetine, te sjeverno do Uskoplja i južno. do Boke; prvi se put tako spominje 1454. Do turskog osvajanja (1482) pretežno vladaju hrvatske velmože Šubići, Nelipčići, Hranići, Kotromanići, Kosače i dr. <br> Početkom XIV. stoljeća značajnija srpska doseljenja u istočnim dijelovima koji su i pod srpskom vlašću Granice prema Hrvatskoj (Dalmacija) utvrđene su u osnovi mirovnim ugovorom u Srijemskim Karlovcima (1699.), ali su se, kao i druge, često mijenjale, današnja razgraničenja utvrđena su uspostavom Federacije BiH i Daytonskim mirovnim sporazumom.<br> Od 1878. do 1919. postoji kao cjelina pod austrougarskom vlašću, dok krajnji istok pod nazivom Stara Hercegovina dolazi pod crnogorsku vlast. U kraljevini Jugoslaviji podijeljena je na banovine, odnosno između Primorske i Zetske banovine. <br> Od 1941. do 1945. u NDH (velike župe: Pliva i Rama, Hum i Dubrava). Od 1945. dio je BiH kao jedne od jugoslavenskih republika do njezina raspada kada se po autonomiji hrv. entiteta (Hrvatska zajednica Herceg-Bosna) osamostaljuje zajedno s BiH kao međunarodno priznatom državom (1992.). <br> U 18 hercegovačkoj općina (do 1991) od 437 131 stanovnika 47,2% bili su Hrvati, 25,9% Bošnjaci te 21,3% Srbi. U zapadnoj Hercegovini više od 95% stanovništva čine Hrvati. Danas je podjeljena između dva entiteta Federacije BiH i Republike Srpske. u Federaciji, na području Hercegovine nalaze se Hercegbosanska, Zapadnohercegovačka i Hercegovačko-neretvanska županija.