section_heading: Sjećanje na Koblera
paragraph_text: Iako se Koblera redovito citira u svim djelima o Rijeci, nema ogleda o njemu i njegovom djelu. Malo podataka koji se odnose na Koblerov život, njegovo bivanje između italofonog i slavenofonog svijeta i njegov manifest "fijumanskog patriotizma" teško ga može svrstati u višedecenijske sukobe između Talijana i Slavena (Hrvata i Slovenaca) na istočnoj jadranskoj obali. Ta njegova nepristranost, objektivnost i nesklonost interpretaciji povijest i danas fascinira u ovom svijetu talijanskih i hrvatskih historiografa XX. i XXI. st., kompilatora i publicista nesklonih istraživanju činjenica, već izlaganju svojih navijačkih (nacionalističkih) strasti, sklonih prešućivanju, minoriziranju, preuveličavanju, iskrivljavanju, tvrdnjama za koje nema nikakvih dokaza, ukratko - daleko od ikakve znanstvene serioznosti. U to se uključuje i nacionalno prisvajanje Koblera kao "talijanskog historičara" ili "hrvatskog povjesničara" (on line Hrvatska enciklopedija), a on je samo simbol povijesti Rijeke, "izoliranog tijela" (Koblerov izraz) razvlačenog između Austrije i Ugarske, između Italije i Hrvatske - jednostavno Kobler je jedino riječki povjesničar koji samo pripada povijesti kao znanstvenoj disciplini. A do kuda idu ostrašćeni interpreti povijesti, neka jedan primjer zamijeni mnoge: hrvatski akademik Petar Strčić tako optužuje Koblera ništa manje nego da je "konvertit": «Hrvat, koji je živio u Zagrebu, došavši u Rijeku postaje Talijan».<ref>Gianfranco Mixa "Petar Strčić si rivela: quasi un esule per amore d'una italiana" La Voce del Popolo, 3. II. 2007..