section_heading: Povijest
paragraph_text: mini|lijevo|<center>Potajni lovac, slika Marcelina de Uncete iz časopisa Blanco y Negro iz 1900. prikazuje civilnu gardu koja je ulovila lovokradicu. mini|<center>Grob krivolovca Georgea Jennerweina (Girgla von Schliersa) u Schlierseeu (Bavarska), s citiranom prvom strofom „Jennerweinove pjesme” posvećene ubijenom krivolovcu. S vremena na vrijeme, krivolovljena divljač se stavlja na grob u znak „sjećanja na Girgla”. Prvotno je svatko imao pravo na lov, no sa sve većom ovisnošću seljaka/kmetova o svojim suverenima i sve većim otimanjem slobodne zemlje od strane plemstva, to je pravo sve više narušavano. U srednjem vijeku lov je postao privilegija rezervirana za veleposjednike i plemstvo, a krivolov na kraljevskoj zemlji bio je oblik lova za preživljavanje jedinstven za siromašne. U 16. stoljeću, u slučaju ubijanja jelena (koji se u mnogim dijelovima Europe smatrao kraljevskom životinjom) mogla se primijeniti i smrtna kazna.