section_heading: Bijeli Zagreb
paragraph_text: Prožet duhom modernizma, tijekom tridesetih godina Zdenko Strižić se uz projektiranje okreće i teoretskom radu, jasno i studiozno promišljajući ulogu arhitekture i urbanizma kao takvih, ali i njihova položaja u odnosu na čovjeka i društvenu zajednicu općenito te njihove uvjetovanosti mjestom i vremenom nastanka. U toj atmosferi, 1931. – 1932. godine kao u svijetu priznat arhitekt Strižić zajedno sa skupinom tada eminentnih hrvatskih arhitekata sudjeluje u stvaranju temeljnog djela za razumijevanje domaće moderne - knjige “Problemi savremene arhitekture”. Iste godine po izlasku knjige iz tiska u zagrebačkom Umjetničkom paviljonu otvorena je i velika izložba arhitekture na kojoj izlaže i većina arhitekata koji su surađivali na knjizi. Tada je u Zagrebu realizirana jedina Strižićeva stambena višekatnica na Ribnjaku 38. Od ostalih njegovih projekata iz tog razdoblja valja također istaknuti Pedagošku akademiju u Kasselu te zgradu krematorija u Grazu. Iako Strižić od 1930. godine uglavnom djeluje u Zagrebu, stalno mu je boravište sve do 1933. u Berlinu. Te godine pod pritiskom nacionalsocijalističkog režima Zdenko Strižić napušta definitivno Berlin i Njemačku. U razdoblju njegova odlaska iz Njemačke Švedska je zahvaljujući dobrim socijalnim programima stambene izgradnje postala uzorna zemlja moderne arhitekture s naglašenom funkcionalističkom tendencijom koja je paralelno tekla sa širokim programima stambene izgradnje. Iz tog razloga ne čudi što je Strižiću upravo Švedska nakon svih prethodnih iskustava povjerila projekt regulacije Stockholma te izgradnje jednog obližnjeg stambenog naselja. Strižić je ondje također izradio i projekt zgrade muzeja u Malmöu.