section_heading: Lančani plesovi
paragraph_text: Kao za morešku i za kumpanije utvrđeno da se u prošlosti nisu izvodile redovito. S druge strana u čarskoj župnoj kronici postoje zapisi da je 1903. godine u pokladama kumpanija/moštra izvedena četiri nedjelje zaredom, a kapitani su se mijenjali.Lozica, Ivan: "Čarska kumpanija". Zbornik Čare 1. Čara: Župni ured, 1999. str. 233-264. Kumpanije se dakle ponajviše izvode o pokladama, no isto tako i za velike župne blagdane ili nekome u počast (npr. posjetu biskupa). Kao u slučaju moreške i kumpanije su se u vrijeme socijalizma odigravale na državne blagdane. Za izvedbu kumpanije trebalo je tražiti dozvolu glavara sela, zatim u dotičnoj općini, a onda i u poglavarstvu u Korčuli. Zanimljiv podatak koji otkriva strogo poštovanje društvene hijerarhije jest da su pripadnici pojedinih kumpanija (još 70ih godina 19. st.) tražili dozvolu pupnatskog kralja, koji je onda išao u Korčulu. Poštivalo se pravo pupnatskog kralja koje je bilo najstarije.Ivančan, Ivan: Narodni običaji korčulanskih kumpanija.. Zagreb: Institut za narodnu umjetnost. 1967. U srpnju 2000. tijekom simpozija etnokoreologa spomenutog u uvodu, posjetili smo Pupnat. Jedan stariji Pupnaćan tada je značajno izjavio da su u selu doživjeli i to da je nakon više od stotinu godina k njihovom kralju stigla delegacija iz Blata kako bi zatražila dozvolu da se u Blatu izvede kumpanija. O obnovama kumpanija - žrnovskoj koju je 1966. potaknuo Ivančan, te pupnatskoj, u kojoj je 1996.-1997. sudjelovao folklorist Vido Bagur, opširnije piše Zorica Vitez: "Obnove i lokalna značenja običaja: kumpanije na otoku Korčuli", Narodna umjetnost 37/2, Zagreb: Institut za etnologiju i folkloristiku, 2000. 27-46. U istom broju časopisa Narodna umjetnost Jasna Čapo Žmegač piše o odjecima dekapitacije vola u Pupnatu na otoku Korčuli