paragraph_text: Demokratski sustavi funkcioniraju na premisi tako da biračko ponašanje ima izravan, zamjetan učinak na ishode politike i da te ishode preferira najveći dio birača. Iznenađujuće je da studij objavljen 2014., koji je povezivao interese birača s političkim ishodima, otkrio da statistička korelacija između to dvoje uvelike ovisi o dohodovnim razredima glasačkih skupina.<ref>Gilens, M., & Page, B. (2014). Testing Theories of American Politics: Elites, Interest Groups, and Average Citizens. Perspectives on Politics, 12(3), 564-581. doi:10.1017/S1537592714001595 Na najnižem dohotku uzorkovanom u podacima koeficijent korelacije dosegnuo je nulu, dok je najviši dohodak dao koeficijent korelacije iznad 0,6. Zaključak je ovog istraživanja bio da postoji snažna, linearna korelacija između prihoda birača i toga koliko često njihovi politički interesi postaju stvarnost. Uzrok ove korelacije još uvijek nije dokazan u kasnijim studijama, ali je aktivno područje istraživanja.