section_heading: Povijest
paragraph_text: Zbog nagla povećanja broja osiguranika, tadašnjih nedovoljnih i zastarjelih bolničkih kapaciteta u gradu Zagrebu nisu omogućavali uvjete osiguranicima imati adekvatno bolničko liječenje. Radi unaprijeđenja zdravstvene zaštite svojih osiguranik, 1924. godine dolazi do inicijative za izgradnju sanatorija. Nije bilo financijskih mogućnosti za izgraditi novu zgradu sanatorija s više odjela, pa se društvo Merkur odlučilo 1929. kupiti Pogorelčevu vilu na Florijanskom putu, danas Zajčeva ulica, i što je moguće prije adaptirati ju za potrebe sanatorija. 6. siječnja 1930. godine svečano je otvoren Merkurov sanatorij za interne bolesti. Imao je samo Interni odjel s 36 kreveta, unutar njega Rendgen kabinet i mali priručni laboratorij. Imao je potrebne prateće i prvu dijetetsku kuhinju u Zagrebu. 1934. godine prvi je put dograđen čime je dobio Kirurški, Ginekološko - porođajni i ORL odjel. Rendgenski kabinet osamostalio se u Rendgenološki odjel, koji je imao u svom sastavu elektroterapiju. Sobe su bile komfornije. Godine 1937. osamostalio se biokemijski laboratorij. Godine 1939. godini bilo je novo proširenje i dovršenje. Oprema je bila najsuvremenija. Na Internom odjelu otvorena je srčana stanica s tada najsuvremenijim elektrokardiografom. Do 1945. godine Merkur je bio elitna ustanova po kvalitetnim liječnicima i komfornom smještaju.