section_heading: Hrvatski narodni vladari u kronici HS
paragraph_text: Splitski arhiđakon Toma je zamislio svoju kroniku, prvenstveno, kao povijest salonitansko-splitske Crkve te je tek uzgred spominjao političke događaje, koji su bili povezani uz zadanu temu djela. Zbog toga su podaci o ranosrednjovjekovnoj hrvatskoj državi i njenim vladarima, zastupljeni tek fragmentarno. Moguće je i da Toma nije raspolagao detaljnijim podacima, već je građu crpio isključivo iz sačuvanih povelja i dokumenata. Prvi spomen hrvatskih narodnih vladara u Historiji Salonitani nalaze se u trinaestom poglavlju pod naslovom "Popis nadbiskupa o kojima postoji spomen" (Cathalogus archiepiscoporum de quibus extat memoria).<ref>Toma Arhiđakon, Historia Salonitana, Književni krug, Split, 2003., str. 53. Na početku tog poglavlja, Toma navodi kako su "slavenski vođe počeli silno štovati crkvu blaženog Dujma darujući joj imanja i mnoge posjede". Kao prvog spomenutog "slavenskog kneza" navodi kneza Branimira (Branimiri ducis Sclauonie), koji je vladao u vrijeme splitskog nadbiskupa Marina. Dalje piše o nadbiskupu Ivanu koji je upravljao nadbiskupijom 914. godine, "u doba kneza Tomislava" (tempore Tamislaui ducis) te o nadbiskupu Martinu, koji je vodio splitsku Crkvu u doba kralja Držislava (Dirsciscclaui regis). O Držislavu piše da su nakon njega, njegovi nasljednici nosili naslov "kraljeva Dalmacije i Hrvatske" (reges Dalmatie et Chroatie appellati sunt) i da im je vlast nad kraljevstvom Dalmacije i Hrvatske pripadala po podrijetlu, nasljedstvom od otaca i pradjedova.<ref>Toma Arhiđakon, Historia Salonitana, Književni krug, Split, 2003., str. 53.-55.