section_heading: Utjecaji subvencija u fosilna goriva
paragraph_text: mini|350x350px|Ugljen u luci Nakhodke Najčešće se fosilna goriva subvencioniraju pomoću kontrole cijene tj. cijena koju krajnji potrošač plaća je manja od cijene koju je proizvođač prodaje upravnom tijelu. Za vrijednost te razlike država subvencionira proizvođača energije. 2016 IMF istraživanja su ustanovila da su globalne subvencije u fosilna goriva iznosila $5300 milijardi dolara što predstavlja 6.5% globalnog BDP. Istraživanja su pokazala da je Kina najviše uložila u subvencioniranje u 2013. ( 1800 milijardi dolara), iza nje SAD ( 600 milijardi dolara) pa Rusija, Europska unija i Indija ( svaka 300 milijardi dolara). pristupljeno 6. prosinca 2018.  Također su procijenili da ukidanjem subvencije će se smanjiti globalna emisija ugljičnog dioksida 2013. za 21%, smrtnost zbog onečišćenja zraka koja su uzrokovala izgaranja fosilnih goriva za 55% dok će se povećati prihodi za 4% globalnog BDP-a. Prema IEA, ukidanjem subvencije fosilnih goriva širom svijeta bi bio najučinkovitiji način smanjenja emisija stakleničkih plinova i borbi protiv globalnog zatopljenja. U svibnju 2016. članice G7 su po prvi put postavile rok za ukidanje većinu subvencija u fosilna goriva; govoreći da bi potpore za ugljen, naftu i plin bile okončane do 2025.<ref> Fatih Birol, glavni ekonomist u IEA je rekao da bez ukidanja subvencija u fosilna goriva, države neće moći ostvariti klimatske ciljeve.<ref>Fossil fuel subsidies are “public enemy number one”&nbsp;– IEA Chief pirstupljeno 27. studenog 2018.