section_heading: Povijest
paragraph_text: Zbog raspada SFRJ 1991. dolazi do pada rudarske i industrijske proizvodnje i danas se grad bori da obnovi ranije industrijske uspjehe. Na početku 21. vijeka rudnik se sastoji od dva površinska kopa: Južnog i Sjevernog revira, kao i flotacije bakra Majdanpek. U rudniku Majdanpek glavni resurs predstavlja ruda bakra, a u manjim količinama rude srebra i zlata. Na površinskim kopovima koriste se moćne mašine među kojima se svakako najviše ističu hidraulični bageri "Komatsu PC 4000" s motorom od 1,3 megavata i radnom kašikom zapremine 22 kubika ili 50 tona materijala.<ref><ref> U sastavu RTB Bor 2014. godine otvorena je nova topionica i fabrika sumporne kiseline po modernoj tehnologiji i prema najnovijim ekološkim standardima, u vrijednosti približno 250 milijuna eura.<ref> U proljeće 2018. počela je rekonstrukcija željezničke pruge Požarevac – Majdanpek, dužine 90 kilometara, a vrijednost radova, koji će trajati do jeseni, iznosit će 30 milijuna eura.<ref> Remont ove regionalne pruge završen je u predviđenom roku, 21. novembra 2018. godine, kada je uspostavljen teretni željeznički saobraćaj dok se uspostavljanje putničkog željezničkog saobraćaja očekuje 1. februara 2019. godine nakon pripreme dizel motornih vozova.<ref>Završena rekonstrukcija pruge Požarevac - Majdanpek (RTS, 22. 11. 2018.)<ref>Završena rekonstrukcija pruge Požarevac - Majdanpek (Infrastruktura željeznice Srbije - Zvanični kanal) Krajem avgusta 2018. godine, nakon raspisanog tendera većinski vlasnik od 63 odsto Rudarskog-topioničarskog basena "Bor" u čijem sastavu posluju i rudnici u Majdanpeku postaje kineska rudarska kompanija "Zijin", koja se obavezala da za dokapitalizaciju investira u postojeće i nove kapacitete, kao i za rješavanje starih dugova, 1,46 milijardi dolara.<ref>Bor na putu svile (Politika, Anica Telesković, 31. avgust 2018.) Od cjelokupne sume za rješavanje problema ekoloških zagađenja predviđeno je da se uloži 136 milijuna dolara.