section_heading: Povijest
paragraph_text: Drugi značajni datum u povjesti Prijedora je 1882. godina kada je grad u jednoj noći i jednom velikom požaru izgubio gotovo 120 stambenih objekata, osnovnu školu, pravoslavnu crkvu brvnaru koju je dao izgraditi Mehmed kapetan pridorski. Zbog toga će austrijske vlasti 1901. godine donijeti prvi urbanistički plan grada po kome će se grad graditi u suvremenom duhu srednjoeuropskih gradova. Austrijske vlasti naredile su rušenje zapadne, južne i istočne strane zidina utvrde pridorske s pratećim bedemima i kulama i baruthanom a s kamenjem je popločan dio ulica u srpskom dijelu grada tzv pravoslavnoj varoši koja je izgorjela u pomenutom požaru. Vatrogasne postrojbe iz Banja Luke i Siska su dva dana gasile požar. Diljem središnje Hrvatske organizirana je pomoć i prikupljanje sredstava za Prijedor. Ipak, stari dio grada unutar utvrde okruen vodom je ostao očuvan. Kao i čaršijska džamija koja se nalazila u blizini utvrde u kvartu Čaršija, izvan zidina. Vjernici su naime, organizirano iz ruke u ruku, lančano, dopremali vodu u posudama i polijevali džamiju i susjednu cestu kako bi je spasili od vatre - što im je i pošlo za rukom. Širenju požara doprinio je i umjeren i jak sjeverni vjetar.