section_heading: Pavao Ritter Vitezović
paragraph_text: Senjanin Pavao Ritter Vitezović (1652. – 1713.) je bio povjesničar, književnik i leksikograf, te kulturni djelatnik i poslanik u Beču i Požunu. Hrvatsku verziju svog prezimena (njem. Ritter: vitez) prvi put koristi u "Odiljenje sigetsko", svom prvom pjesničkom djelu na hrvatskom jeziku objavljenom u Linzu 1684. Sudjeluje u borbama s Osmanlijama u Senju, Slavoniji i ugarskoj Podravini, a nakon sklapanja mira je član komisije za utvrđivanje granice. U djelu "Oživjela Hrvatska" (Croatia rediviva, 1700) zastupa tezu da su svi Južni Slaveni zapravo Hrvati. Reformator slovopisa (grafije), osnivač tiskare, pisac kronika i kalendara - Vitezović je bio ispred svoga vremena, i utjecao na Ljudevita Gaja. Mnoge njegove ideje o književnom jeziku i pisanju slova su se ozbiljile u Ilirskome pokretu.<ref>LZMK, Hrvatska enciklopedija, Vitezović Ritter, Pavao (pristupljeno 2. lipnja 2018.)