section_heading: Kajkavski istočni dijalekti
paragraph_text: Obuhvaćaju govore Podravine, Moslavine i Križevaca. Nekoć se pružala daleko na istok do rubova Zagrebačke biskupije i Križevačke županije, kod Donjeg Miholjca. U tom području se nalazio i izumrli zapadnoslavonski dijalekt (sjeverno od Požeškog Gorja, na području Daruvara, Bjelovara Pakraca/Pakrec, i Virovitice/Verofča, prva dva grada nisu postojala prije Turaka, a druga 2 su bila poznata po drugim, kajkavskim imenima). U govorima na području slavonske Podravine i zapadne Slavonije je postajao i kajkavsko-šćakavski kontinuum, odnosno prijelazni govori koji su izumrli u Turskim ratovima. <br> Odlikuje se dalekosežnim promjenama u akcentuaciji – unakrsnom metatonijom cirkumfleksa i novog psl. akuta, s velikim razlikama među govorima. Akcenatsko mjesto ograničeno na posljednja dva sloga riječi. Stražnji nazal je u nekim mjestima zadržao samostalnu vrijednost (zatvoreno o), a u drugima je izjednačen s u.<br> Sadrži samo jedan dijalekt križevačko-podravski koji se dijeli na 4 poddijalekta; gornjolonjski, glovničko-bilogorski, sjevernomoslavački i podravski koje neki lingvisti (Lončarić) smatraju i samostalnim dijalektima. Sjevernomoslavački sadrži i kajkavizirane štokavske govore (slavonske). Većina govora koje obuhvaća ova grupa se nalaze na području srednjovjekovne Križevačke županije.<br> Odlikuje ih srodnost štokavštini, a grupa obuhvaća i kajkavizirane štokavske govore na rubu moslavačkog područja.