section_heading: Etnografija
paragraph_text: Južni Pajuti pripadaju kulturno velikom bazenu i samim time kulturno srodni Zapadnim Šošonima. Lov, sakupljanje, ribolov ali i nešto agrikllture bilo je prisutno uz rijeku Virgin. Njihov jezik najbliži je onim koji govore Juti (Ute) i Chemehuevi. Tradicionalno oni su nalik zapadnim šošonima sakupljači, sjemenki, oraha, manjih životinjica prilagođenih ovim žednim krajevima, i veoma je važno spomenuti amarant, koji nema ništa zajedničko s europskim repkom, a Indijanci su ga želi u velikim količinama. Kod Azteka je nazivan "huautli" ili 'svetom biljkom', to je biljka bogata proteinima i škrobom, a William Edwin Safford i Carl O. Sauer, upućuju na značaj ove biljke u prehrani domorodaca. –Tamo gdje je bilo moguće, kao uz Virgin river, Indijanci su sadili kukuruz, razne tikve, grah, suncokret i drugo bilje. Sitne životinjice, kao što su skakavci Pajuti su lovili, a njihovi rođaci Juti nazivani su pak i Grasshopper Indijancima, toliku je važnost imala u njihovoj prehrani. Dom Pajuta je privremeno sklonište 'wickiup', odjeća je bila oskudna, a sastojala se od ogrtača od zečjeg krzna. Košaraštvo je bilo prilično razvijeno. Košare su služile kako za sakupljanje sjemenja i drugog, tako i za kuhanje hrane i posluživanje, kao što su to radili, u košaraštvu najslavniji Pomo Indijanci.