section_heading: Kasnija povijest i kraj fuerosa
paragraph_text: U doba Pirinejskog rata i poluotočkog rata, Navarra je bila u dubokoj krizi zbog španjolske kraljevske vlasti, što je uključivalo španjolskog premijera Manuela Godoya, koji se ogorčeno protivio baskijskim poveljama, njihovoj autonomiji i održavao visoke namete na Ebro carinarnicama kako bi ometao Navareze, kao i ostale Baske. Jedini izlaz za Navareze je bilo povećanje trgovine s Francuskom, koja je pak potaknula uvoz buržoazije i modernih zamisli. Međutim, prosvijetiteljski, građanski krugovi jaki u Pamploni i ostalim baskijskim gradovima kao što je Donostia - na kraju su bili ugušeni u navedenim ratovima. Nakon francuskog poraza jedini pokret koji je podržavao navarešku samoupravu bio je Ferdinand VII. Kralj je imao vezu s drevnim režimom, za razliku od liberalnog Ustava iz Cadiza (1812.), koji je zanemario navareške i baskijske fuerose kao i sve različite identitete u Španjolskoj, odnosno "različite Španjolske", kako se smatralo prije 19. stoljeća. Tijekom Napoleonskih ratova, mnogi u Navari su se skrivali kako bi izbjegavali porezne namete i vojne zloporabe nad imovinom i ljudima tijekom vojnih pohoda, bilo da se radilo o francuskoj, engleskoj ili španjolskoj vojsci. Te stranke su posijale sjeme za kasnije paravojne postrojbe u karlističkim ratovima koje su djelovale pod različitim zastavama, najčešće za karliste ali bilo je i onih za liberale. Međutim, nakon što je lokalna, uglavnom urbana prosvijetiteljska buržoazija potisnuta od španjolskih vlasti i prikočena za francuske despotske vladavine tijekom okupacije, najodaniji katolici su se uzdigli u Navari, došavši mnogo pod klerikalni utjecaj. To, i odbojnost zbog gubitka njihove autonomije godine 1833. tumači se kao uzrok snažne potpore mnogih Navareza karlističkoj stvari. Godine 1833., Navarra i cijela Južna Baskija u Španjolskoj su postala glavno uporište karlista, ali nakon primirja 31. kolovoza 1839., Izabela II. je priznata kao kraljica a Navara nije bila više kraljevstvo nego samo još jedna španjolska pokrajina. U zamjenu za odustajanje od samouprave, Navarezi su dobili Zakon o kompromisu (Ley Paccionada) 1841., skupljanje poreza, administrativne i druge povlastice, čiji je duh čuvao zamisao o kompromisu između dvije jednake strane, a ne izdana povelja.