section_heading: Marksov šovinizam i rasizam
paragraph_text: Marx nije ostavio iza sebe razvijene teorije nacije, što i ne začuđuje, uzme li se u obzir njegovo davanje apsolutnomu primatu klasnoga nad nacionalnim. Međutim, u dopisivanju s Engelsom i osobnim iskazima, nerijetko je izražavao prijezir prema – po njima – “nepovijesnim narodima” (Česima, Hrvatima, Srbima, ..također neeuropskim narodima poput alžirskih Arapa ili Meksikanaca), za koje je držao da su po naravi društveno reakcionarni, nemaju revolucionarni potencijal (kao, npr. Mađari i Poljaci), te da će nestati s povijesne pozornice.<ref>Leszek Kolakowski: Glavni tokovi marksizma, sv. 1., Beograd, 1980. Postoje brojne znanstvene publikacije koje dokumentiraju rasizam Karla Marxa. Primjerice Nathaniel Weyl u dijelu Karl Marx, Racist dolazi do zaključka da se primjerice i Hitlerov nacionalsocijalizam temelji na rasističkim tezama Marxa. Postoje izjave Marxa koje upućuju na njegovu netrepeljivost prema Slavenima te kroatofobiju koja seže još iz 1849., kad je nakon vojne pobjede bana Jelačića izjavio "u Beču su Hrvati, Panduri, Česi, Serešanci i slično smeće ugušili germansku slobodu".