section_heading: Životopis
paragraph_text: Ivo se Andrić ponudio za suradnju i diplomaciji Nezavisne Države Hrvatske, ali je od namještenja odustao.<ref>Vinko Nikolić, ''Mile Budak : pjesnik i mučenik Hrvatske : spomen-zbornik o stotoj godišnjici rođenja : 1889. – 1989.'', Barcelona – München : Knjižnica Hrvatske Revije, 1990., ISBN 84-599-4619-3, str. 59.  Aleksandar Stipčević, povjesničar knjige i informacijske kulture, ocijenio je Andrićev elaborat o Albaniji iz 1939. godine riječima: ono što je Andrić predlagao savršeno se uklapalo u rasističke teorije koje su u to vrijeme bile u modi u nekim zemljama Europe, posebice u Hitlerovoj Njemačkoj, čiji je poklonik, inače, Andrić bio.Aleksandar Stipčević, »Albanologija u Hrvatskoj : prilog njezinu povijesnom razvoju« // Historijski zbornik, br. 45., god. 1992., str. 219. &mdash; 236., citat sa str. 230.  Ta ocjena ne osvjetljava ponajljepšim svjetlom Andrićev politički profil.<ref>Radovan Pavić, ''Velika Srbija od 1844. do 1990/91. godine.''. <code>U knjizi:</code> Bože Čović, prir., Izvori velikosrpske agresije, »August Cesarec«, Školska knjiga, Zagreb, 1991., ISBN 86-393-0255-3, str. 151. – 201. (dio Ponovni problem sjeverne i srednje Albanije — elaborat Ive Andrića iz 1939. godine, str. 171. – 177.).<ref>Bogdan Krizman, »Elaborat dra Ive Andrića o Albaniji 1939. godine« // Časopis za suvremenu povijest, Zagreb, II, 1977., str. 77. – 89.