section_heading: Životopis
paragraph_text: Kao arheolog bavio se svojim vlastitim zavičajem. Među njegova najveća otkrića spada desetljećima izgubljeni dokument kojim se potvrđuje da je hvarsko kazalište bilo radilo i u 17. stoljeću, samo pola stoljeća nakon što je inaugurirano na katu Arsenala. Strastveno je iznosio i branio hrabre teorije koje su bile znatno drukčije od teorija glavnine autora. Neke su bile malo više zavičajno obojene, no to nije umanjivalo znanstvenost njegova pristupa. Stari su mu povijesni bili bitni i sveudilj je isticao kako su bitno. Pri tome je isticao pomalo zanemarenu Venecijanske kronike Ivana Đakona iz vremena oko 1000. godine. Uz pomoć tih starih izvora nastojao je dokazati postojanje gradova na Korčuli, Visu i Hvaru. Nizom samostalnih priloga Nikša Petrić posebno je osvijetlio neke važne probleme lokalne spomeničke baštine: uz arheološki supstrat proučavao je i srednjovjekovni urbanizam grada Hvara, problematiku hvarske biskupije, pionirska razdoblja hrvatske arheologije, hrvatskoj sakralnoj i ladanjskoj arhitekturi, podvodnoj arheologiji, ranosrednjovjekovnim civitasima srednjodalmatinskih otoka, ali i o netipičnim temama (promatranje kometa u Meksiku 1680. hrvatskog isusovca Ivana Ratkaja), maslinarstvu i dr.