section_heading: Povijest - rimska Tarsatica
paragraph_text: Za razliku od Trsata koji je bio japosko-keltsk<nowiki/>i kašteljer, pretpostavlja se, na temelju nalaza keramike u popuni antičkih bedema rimske Tersatice, da je prapovijesno naselje smješteno na desnoj obali rijeke Rječine pripadalo Liburnima. Dolaskom Rimljana, prije I. stoljeća, najprije se gradi castrum, a tadašnje naselje počinje prerastati u gradsko naselje rimskog tipa zadržavši važnost centralnog naselja. Bilo je koncipirano po modelu rimskih municipija. Upravu su sačinjavali najznačajniji građani, a u povjesnim se izvorima spominje i djelovanje svećenika. živi se daleko od važnih povijesnih događaja, plaća porez i ne uživa nikakve privilegije. U vrijeme vladavine prvog rimskog cara Oktavijana Augusta (27. g. pr.n.e. – 14. g. n.e.) započinju veliki pothvati izgradnje rimskog svijeta, a nastoje ih nastaviti i njegovi nasljednici. Grade se ceste, proširuje trgovina, romanizira stanovništvo i proširuju građanska prava. Naročito gradnja cesta i širenje trgovačkih mreža pretvaraju Tarsaticu (na području današnjeg Starog grada) u važno prometno središte koje povezuje Apeninski poluotok sa Seniom (Sen<nowiki/>j), Jaderom i Salonom prema jugu te na sjever, preko Like (Iapodia Superior) sa Sisiciom i dublje na istok u Panoniju. Via Flavia je prva izgrađena cesta koja je indirektno preko Albone (Labin) i Flanone (Plomin) spajala Tergeste (Trst) s Tarsaticom, a kasnije se gradi trasa Tergeste-Tarsatica preko Krasa te spoj na Postojnska vrata i Emonu (Ljubljana)