section_heading: Podrijetlo obitelji i uspon
paragraph_text: Prvi poznati predak obitelji bio je plemić Stjepan († prije 1301.) prema kojem su njegovi potomci prozvani Stjepanićima. Bili su rođaci i srodnici hrvatske velikaške obitelji Šubića Bribirskih. Rodonačelnikom obitelji Hrvatinića smatra se knez Hrvatin Stjepanić Ključki († prije 1315.), koji je priznavao vlast hrvatskog bana Pavla I. Šubića. Imali su posjede na području Donjih krajeva, prvotno od Vrbanje i Vrbasa na istoku do Sane na zapadu. Donji krajevi se spominju prvi put 1244. godine kao dio Banovine Bosne.<ref>Hrvatinići - Hrvatska enciklopedija Širenje obiteljskih posjeda počelo je sredinom 13. stoljeća u vrijeme kneza Stjepana. Za njegovih sinova Hrvatina i Grgura nastavljeno je širenje obiteljskih posjeda. Tako je Grgur Stjepanić dobio od bosanskog bana Stjepana Kotromanića (1322. – 1353.) darovnicom (nakon 1323.) pet sela za »vjernu službu«. Nakon Hrvatinove smrti baštinu su podijelili sinovi Vukoslav († prije 1343.), Pavao i Vukac († iza 1378.). Vukoslav je pristupio bosanskom banu Stjepanu II. Kotromaniću, koji mu je između 1326. i 1329. godine darovao župe Banicu s gradom Ključem i Vrbanju s gradom Kotorom. Hrvatinići su u kasnijem razdoblju širili stečevinu obitelji na područje župa Plive, Zemljanika, Vrbanje i Mrina te Luke, Glaža, Vrbasa, Sane i Dubice. mini|lijevo|150px|Posjed Hrvatinića i pad Bosne Širenje posjeda nastavili su i Vukoslavovi sinovi Vuk i Pavao, kojima je potvrđen posjed mnogih sela u župi Banjici 1331., te Vlatko, s potvrdom posjeda (1353. – 1354.) grada Ključa, okolnih sela te sela u župama Zemljaniku i Vrbanji. Prigodom vojnog pohoda kralja Ludovika I. na Bosnu 1363., Vlatko se odmetnuo od bana Tvrtka. Pritom je predao grad Ključ Ludoviku, a u zamjenu je dobio posjede u Slavoniji (Brštanovac i Kutinu), kamo se i povukao s ugarskom vojskom.