section_heading: Minkowski-Bouligandova dimenzija
paragraph_text: mini|desno|250px|Odnos broja segmenata i duljina njihovih stranica Uzmimo fraktal koji leži u ravnini i prekrijmo ga proizvoljnim brojem M sukladnih kvadrata duljine stranice A. Smanjivanjem duljine kvadratâ (a time i povećavanjem njihova broja) mijenja se i broj kvadrata koji sadrže fraktal. Ova metoda koristi odnos broja tih kvadrata i duljine stranica. Pokušajmo tako odrediti dimenziju jednostavnih objekata, čija nam je dimenzija već poznata (razne definicije dimenzije ne bi trebale davati različite rezultate kod vrlo jednostavnih objekata), npr. kvadrata. Odnos broja kvadrata i duljina stranice možemo vidjeti na slici desno. Dobivamo opću formulu za kvadrat (za koji znamo da je dvodimenzionalan): <math>\mathit{M} = \frac{1}{\mathit{A}^2}</math>. Ako učinimo istu stvar s dužinom (jednodimenzionalnom) i kockom (trodimenzionalnom), vidimo opće formule <math>\mathit{M} = \frac{1}{\mathit{A}}</math> i <math>\mathit{M} = \frac{1}{\mathit{A}^3}</math>. Iz ova tri primjera vidimo opću formulu za objekte bilo koje dimenzije: <math>\mathit{M} = \frac{1}{\mathit{A}^\mathit{d}}</math>, odnosno <math>\mathit{d} = \frac{\log \mathit{M}}{\log \frac{1}{\mathit{A}}}</math>. Treba napomenuti da ova metoda ne daje potpuno točne rezultate, te da joj se rezultati primiču stvarnima s povećanjem broja dužina, kvadrata, kocaka... Koristi se kod određivanja fraktalne dimenzije nepravilnih objekata, npr. bifurkacijskog dijagrama populacijske jednadžbe.