section_heading: Osnutak i razvoj
paragraph_text: Poteškoće u radu knjižnice javljaju se za vladavine Karla IX., za koje se 1568. knjižnica privremeno zatvorila zbog vjerskih ratova i čestih provala protestanata koji su pokušavali spaliti katoličke Biblije. Prvi kralj iz dinastije Burbon, Henrik IV., osnivao je u blizini knjižnice sveučilišne odjele i franjevački samostan 1595. i time pomogao u očuvanju starih redovničkih zapisa, poput molitvenika i misala na starofrancuskom i latinskom jeziku. Luj XIII. propisao je i propise za zaposlenje knjižničara te odredio potreban broj državnih službenika za rad u knjižnici. Odobrio je njezino proširenje i izgradio nekoliko pomoćnih zgrada. Njegov nasljednik, Luj XIV., osnovao je i posebnu stražu te imenovao prvog čuvara kraljevske zbirke, koji je za propuste mogao odgovarati svojim životom. Za osobnoga knjižničara imenovao je iskusnog savjetnika Jeana-Paula Bignona.<ref> Francuska akademija, nepotpisano: Jean-Paul Bignon, kraljevski knjižničar i savjetnik Luja XIV. (pristupljeno 5. studenog 2016.) Podijelio je knjižnicu na pet odjela s obzirom na pripadnost i vrstu izložaka.