section_heading: Povijest
paragraph_text: Prema Zakonu o područjima županija, gradova i općina iz 1992. godine, kojim su stvorene županije, od nekadašnjih velikih općina Šibenik<sup id="uprava3">[n 11]</sup> i Drniš<sup id="uprava4">[n 12]</sup> utemeljena je Šibenska županija. Nekadašnja velika općina Knin<sup id="uprava5">[n 13]</sup> istim je Zakonom pripala Zadarsko-kninskoj županiji u kojoj je s ostalim općinama sa srpskom većinom činila Kotar Knin. Takva teritorijalna organizacija nikada nije zaživjela, jer su u razdoblju od 1991. do 1995. godine, za vrijeme Domovinskog rata, Knin i veći dio sjeverne Dalmacije i Dalmatinske zagore činili dio Republike Srpske Krajine te su tako de facto bili izvan kontrole vlasti u Zagrebu. U današnjim granicama županija postoji od 1997. godine, kada je teritorij nekadašnje općine Knin izdvojen iz Zadarske županije i pripojen Šibensko-kninskoj županiji. Ustavnim odredbama iz 2000. godine, kotar kao oblast prestao je postojati<ref>[http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/274353.html Narodne novine, službeni list Republike Hrvatske, br. 114/2000 — Ustav Republike Hrvatske (pročišćeni tekst)]  pa su u današnjoj teritorijalnoj organizaciji Republike Hrvatske osnovne jedinice samouprave: županija, grad i općina. Danas Šibensko-kninska županija zahvaća ukupnu površinu od 5670 km², od čega je 2994 km² u kopnenom dijelu. Podijeljena je na 5 gradova i 15 općina, koji su sačinjeni od ukupno 194 naselja. Sjedište županije grad je Šibenik.