section_heading: Životopis
paragraph_text: Zbor je na izborima 1935. godine prošao vrlo loše, s manje od 1 posto glasova. Zbog toga je Ljotić povezao Zbor s Hitlerovom Njemačkom. Treći Reich kanio je gospodarstveno vezati Jugoslaviju za Njemačku i da ne bude Jugoslavija gospodarstveno vezana za Francusku kao dotad. Zbog toga su u Kraljevini Jugoslaviji osnivali poduzeća i financirali Zbor radi zastupanja njemačkih interesa. Daljnja organizacija zboraškog pokreta osjetila je sukob Ljotića s predsjednikom vlade Milanom Stojadinovićem. Istaknuti članovi zbora bili su nezadovoljni lošim izbornim rezultatima pa su kritizirali Ljotića i odbijali slijepo podupirati njegove poteze, koji su im izgledali nerealni i ubitačni po daljnji razvitak pokreta. Prosinca 1937. godine Jonić je isključen iz vodstva Zbora. Na mjestu glavnog tajnika zamijenio ga je Milorad Mojić. Osim toga, Ljotićevom odlukom pred Vrhovni sud pokreta izvedeni su Jonić, Đorđe Perić i Danilo Gregorić. Vodstvo Zbora doživjet će unutarnje pomirenje tek tijekom rata. Jonić je u međudobi istupio iz Zbora i potom se povezao sa Stojadinovićem i od 1938. do 1939. godine bio je predavač princu Petru Karađorđeviću. Bavio se prevođenjem i izdavaštvom, a tijekom 1939. godine osnovao je izdavačko-prosvjetnu zadrugu „Iproz”. Povezao se Jonić sa Srpskim kulturnim klubom, gdje nije imao većeg utjecaja. Bio je član i dužnosnik Jugoslavensko-engleskog društva i predavao je njemački jezik na Vojnoj akademiji u Beogradu. Bio je oženjen i imao jedno dijete. Surađivao u zboraškom glasilu Otadžbina, veličajući Hitlera kako je zaustavio prodor komunizma u Europu.<ref>Milosavljević, Olivera (2006.). Potisnuta istina - kolaboracija u Srbiji 1941—1944. (PDF). Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji. ISBN 86-7208-129-3., str. 179. (srpski)