section_heading: Krivulja napetosti (p,ϑ - dijagram)
paragraph_text: Jednoj temperaturi zasićenja odgovara sasvim određeni tlak (tlak zasićenja) pri kojemu isparava neka kapljevina. To znači da će određena kapljevina isparivati pri temperaturi zasićenja <i>ϑ'</i>, ovisno o tlaku pod kojim se nalazi. Tako npr. ako se voda nalazi pod tlakom 1,0113 bar, tada će ona isparivati pri temperaturi 100 °C, a ako je tlak vode 0,5 bar, tada će voda isparivati pri temperaturi 32,88 °C, dok pri tlaku 10 bara temperatura zasićenja (isparivanja) iznosi 179,99 °C. To znači da višem tlaku odgovara i viša temperatura zasićenja i obrnuto, nižem tlaku odgovara i niža temperatura zasićenja. mini|250x250px|okvir|lijevo|Kvalitativni prikaz cjelokupnog p,ϑ - dijagrama Za svaku tvar postoje linije napetosti pri određenim promjenama stanja: krutina - kapljevina, kapljevina - para, krutina - para. Sve ove tri linije napetosti se prikazuju u p,ϑ - dijagramu. Linija A predstavlja liniju napetosti krutina - kapljevina i na njoj se pri zadanom tlaku odvija prijelaz iz krute u kapljevitu fazu (taljenje) i obrnuto (skrućivanje), dok linija B predstavlja liniju napetosti kapljevina - para, a linija C označava liniju napetosti krutina - para. Naznačene krivulje napetosti, A, B i C dijele cjelokupnu p,ϑ - ravninu na tri područja: pothlađene kapljevine, pothlađene krutine i područje pregrijane pare. U istom su dijagramu naznačeni i pojedini prijelazi. Tako linija I - II predstavlja izobarni prijelaz iz područja pothlađene krutine u područje pothlađene kapljevine, dok linija III - IV predstavlja izobarni prijelaz od pothlađene kapljevine do pregrijane pare, a linija V - VI označava izobarni prijelaz od pothlađene krutine do pregrijane pare. Same fazne pretvorbe smještene su u točkama na odgovarajućim linijama napetosti pa tako točka 1 predstavlja taljenje (ili obratno, skrućivanje), točka 2 označava isparivanje (ili obratno, kondenzaciju) i konačno, točka 3 predstavlja sublimaciju, odnosno obrnuto desublimaciju. Vidi se da se sve tri linije spajaju u jednoj točki, Tr, koju nazivamo trojna točka (<i>tripel</i> točka). Ona predstavlja takvo toplinsko stanje tvari u kojemu se u međusobnoj toplinskoj i mehaničkoj ravnoteži nalaze sve tri faze: parovita, kapljevita i kruta.<br> Samo za stanja koja leže ispod točke Kr moguća je ravnoteža između kapljevite i parovite faze, dok za toplinska stanja koja leže iznad Kr ne postoji jasna granica između kapljevite i parovite faze. Točku Kr nazivamo <i>kritičnom točkom</i>, a relevantne veličine stanja u toj točki nazivamo <i>kritičnim</i> veličinama: kritični tlak <i>p<sub>Kr</sub></i>, kritična temperatura <i>T<sub>Kr</sub></i> i kritični specifični volumen <i>v<sub>Kr</sub></i>. Svaka tvar ima svoju poznatu kritičnu točku. Tako npr. veličine stanja za vodu u kritičnoj točku su: <i>p<sub>Kr</sub></i> = 221,20 bar, <i>ϑ<sub>Kr</sub></i> = 374,15 °C i <i>v<sub>Kr</sub></i> = 0,00317 m<sup>3</sup>/kg, dok za ugljikov dioksid veličine stanja u kritičnoj točki iznose: <i>p<sub>Kr</sub></i> = 73,9 bar, <i>ϑ<sub>Kr</sub></i> = 31,05 °C i <i>v<sub>Kr</sub></i> = 0,002143 m<sup>3</sup>/kg.