section_heading: Povijest
paragraph_text: Zborsko pjevanje se proširila diljem ruralnih i urbanih područja, potaknuto rastućom popularnosti zborske glazbe, pjevačkih društava i festivala u zapadnoj Europi. Prvo baltičko slavlje pjesme i plesa se odigralo 1869. godine u Estoniji na kojemu su sudjelovali pjevački zborovi ove tri baltičke zemlje, što je ponovljeno 1873. godine u Latviji 1873. god. Litva im se pridružila organizacijom festivala 1924. godine. Nakon Prvog svjetskog rata, kada su ove baltičke zemlje dobile neovisnost od Rusije, ova slavlja su postala izraz baltičkog kulturnog identiteta, zbog čega im je popularnost, ali i broj sudionika, jako porasla. S vremenom su u svakoj od država sagrađene posebne građevine i uređena mjesta isključivo kako bi se mogli ugostiti ovi festivali. Nakon uklapljanja ovih država u Sovjetski Savez, baltička slavlja plesa i pjesme su prilagođena prevladavajućoj komunističkoj ideologiji. Tako su se u pjesmama slavili Lenjin i sovjetske ideje, a tradicionalni repertoar je uglavnom bio zabranjen.