section_heading: Porijeklo i upotreba
paragraph_text: O njegovoj širokoj upotrebi u devetnaestostoljetnoj Rijeci svjedoči sljedeći citat iz mađarskog djela Fiume és magyar-horvát tengerpart (Budimpešta, 1900.): „Krenemo li uskim ulicama Staroga grada, na svakom ćemo koraku čuti starice kako na hrvatskom jeziku uvelike ogovaraju neku svoju znanicu ili znanca, a kada se već dobro zahuktaju odjednom započnu ogovaranje na talijanskom jeziku – bolje rečeno na nekome riječko-talijanskom narječju. Navratimo li u kakvu skromnu krčmu, čut ćemo svijet koji uz čašicu vina podjednako govori hrvatski kao i talijanski. Nonice na tržnici, prodavači riba i trgovci lubenicama, jednom riječju ljudi iz naroda nikada se i nigdje ne odriču svojega podrijetla."<ref>Citirano prema: Nina Spicijarić-Paškvan, „Rijeka u mađarskom sjećanju – Fiume magyar emlékezete (Muzej Grada Rijeke, 1. prosinca 2011. – 25. veljače 2012.)“, Rijeka, god. XVII. (2012.), sv. 1, str. 87-88.