paragraph_text: a. plemena Brazilskog visočja ili brazilskog platoa na istoku Brazila, geografsko je suptropsko područje na nekih 4.500.000 km² (1,930,511 sq mi). Tu danas živi glavnina brazilske populacije. Plato se dijeli na atlantski uz obalu Brazila koja su nastanjivala obalna plemena Tupija potisnuvši u unutrašnjost plemena koja su tu živjela prije njih, takozvani Tapuya Indijanci, plemena roda Že, Caingang, Botocudo. Ti Tupiji bili su veoma borbeni narod ozloglašen zbog lova na glave i ljudožderstvo. najpoznatiji među njima bijahu Tupinamba, Tupinaki ili Tupiniquin, Urubu, Caeté i drugi. Obala Brazila u vrijeme dolaska prvih Europljana bila je prekrivena atlantskom kišnom šumom. Južni plato također dijelom prekrivaju atlantske kišne šume, ali i cerrado-travnjaci (tropska savana). U vrijeme kontakta 85% Središnjeg platoa je prekrivala cerrado-vegetacija. Brazilskom platou pripadaju i planine Serra da Borborema, Chapada Diamantina, Serra do Espinhaço, Serra do Caparaó, Serra da Mantiqueira, Serra do Mar i Serra Geral.