section_heading: Kraljevina Jugoslavija (1918-1941)
paragraph_text: Početkom 1935. Udruženje četnika na području Kraljevine Jugoslavije imalo 430 pododbora, od kojih je njih 114 bilo na području Savske banovine, s ukupno 213&nbsp;200 članova. Broj četničkih pododbora se do 1938. povećao na oko 1000 a broj četnika u njima na preko 500&nbsp;000 članova.<ref> Žandari tretiraju četnike kao svoje pomagače, te im na nekim mjestima povjeravaju da sami legitimiraju ljude i "održavaju red", što su ovi nerijetko koristili za obračunavanje s političkim istomišljenicima.<ref> 1935. godine su vlasti Savske banovine isposlovale zabranu daljnjeg rada četničkih udruženja na svojem području.<ref>.|isbn=|id=}} Zabranu je učinilo provodivom okupljanje Hrvata oko HSS-a i njegove "Seljačke zaštite". Nakon što su četnici 9. travnja 1936. godine u Trnovcu kod Gospića ubili HSS-ovog zastupnika Luku Brkljačića, oko 2000 seljaka sa samoborskog područja je prekinulo okupljanje četnika u Kerestincu, te su ubili šestoricu četnika i jednoga teško ranili. Posljedica ovog sukoba bilo je sudsko procesuiranje nasilnih seljaka. Kotarske vlasti u Samoboru su u studenom 1936. godine raspustile četničko udruženje, te je članovima oduzeto oružje.<ref>