paragraph_text: Matjo (mađ. Matyó) je etnička skupina koja je po doseljenju Mađara, poput Paloka, zadržala slavensku kulturu u području koje su naseljavali, zapadno od gorja Bükk u Velikoj mađarskoj nizini (Alföldu).<ref>Genetičko podrijetlo stanovništva Mađarske Preuzeto 7. prosinca 2012. Prema predaji, sami su se prozvali „Matjo” u čast kralja Matije Korvina koji je njihovom središtu, Mezőkövesdu, na blagdan sv. Ladislava 1472. god. darovao status trgovišta. No, zapravo su ih tako pogrdno prozvali protestantski stanovnici na sjeveru u 18. stoljeću kako bi se razlikovali od katoličkih Matja koje su smatrali primitivnima. mini|lijevo|<center>Žena u matjo odjeći prije 1930. god. Danas njihovi mađarizirani potomci uglavnom žive u Matyóföldu, tj. okolici Mezőkövesda, Tarda i Szentistvána (Boršod-abaújsko-zemplénska županija), koji se odlikuju matjo seoskim kućama, ali u kojima se uvelike razlikuje narodna nošnja.<ref>Borsod-Abaúj-Zemplén na Britannica online Preuzeto 8. prosinca 2012. Naime, narodna nošnja i ukrasni vez je najkarakterističnija odlika njihove kulture. Zbog toga je narodna umjetnost veza tradicionalne zajednice Matjo upisana na popis nematerijalne svjetske baštine u Europi u prosincu 2012. godine kao seoska djelatnost koja jača međuljudske odnose i koheziju zajednice, dok istovremeno mogućava individualno umjetničko izražavanje.Folk art of the Matyó, embroidery of a traditional community na službenim stranicama UNESCO-a Preuzeto 6. prosinca 2012.