section_heading: Odlike
paragraph_text: Sobovi su prekriveni gustim krznom, imaju kratke noge i rep. Dlakava njuška i malene uši sprječavaju gubitak topline. Široki i ravni papci su prilagođeni hodanju po snijegu. Težina ženki varira između 60 i 170 kilograma, dok su mužjaci malo krupniji i kod nekih podvrsta mogu težiti do 300 kilograma. Kod oba spola rastu rogovi.<ref>Opis soba na nps.gov Preuzeto 7. rujna 2012. Rogovi su razgranati i zabačeni unatrag preko vrata, a potom se povijaju naprijed, račvaju se i nisu jednaki s obje strane, a brojni parošci se granaju u čudnim kutovima. Kod sobova koji žive u Skandinaviji rogovi starijih mužjaka otpadaju u studenom ili prosincu, mlađih mužjaka u rano proljeće, dok ih ženke zadržavaju tijekom cijele zime i otpadaju tek u ljeto. Pripitomljeni sobovi su teži i imaju kraće noge od svojih divljih rođaka. Životni vijek im je od prosječnih 4,5 do maksimalnih 13 godina. Sobovi su preživači i imaju četvorodijelni želudac. Zimi se pretežito hrane lišajem (Cladonia rangiferina), popularno prozvanim „sobovska mahovina“, do kojeg dolaze razgrtanjem snijega prednjim nogama. Ljeti se hrane lišćem vrba i breza, kao i travama (šaš, rogoz). Međutim, poznato je da će pojesti i ptičja jaja, ribu jezersku zlatovčicu i leminge koje ubiju svojim papcima.<ref>Field & Stream - Dream Hunts: Caribou on the Move  Preuzeto 7. rujna 2012. Sjevernoamerički sobovi mogu trčati brzinom od 80 kilometara na sat i prijeđu 5.000 kilometara godišnje. Također su dobri plivači, te neće oklijevati preplivati širu rijeku ili veće jezero. Sob je jedini sisavac na svijetu koji vidi, i ljudima nevidljivu, ultraljubičastu svjetlost.<ref>Caribou perceive UV light in the dim Arctic night Preuzeto 9. rujna 2014.<ref>Arctic migration caused caribou to see in UV Preuzeto 9. rujna 2014.