section_heading: Periklovo doba
paragraph_text: mini|275px|lijevo|[[Lawrence Alma-Tadema, Fidija prezentira Partenonski friz tPeriklu, Aspaziji, Alkibijadu i prijateljima, 1868., Birminghamski muzej.]] mini|275px|[[Leo von Klenze, Rekonstrukcija Akropole i Areopaga u Ateni, 1846.]] Vrlo rano postao je pristaša Efijalta u borbi za demokratizaciju atenskog ustavnog ustroja; u toj je borbi bila slomljena oligarhijska vlast areopaga.Periklo, Hrvatska enciklopedija LZMK; Pristupljeno 30. srpnja 2017. Periklo je na čelo atenske demokracije došao nakon ubojstva Efijalta (461. pr. Kr.), te je uspio postići da čast arhonta, sudske i upravne službe u Ateni (koje su se počele plaćati od 457. pr. Kr.) mogu obavljati i siromašniji građani.<ref>Prema Aristotelu, 457. pr. Kr. za arhonta je prvi put bio izabran jedan zeugit, koji prema starom Solonovom timokratskom ustavu nije imao pravo da bude biran na to mjesto. Naime, Periklo je uveo dnevnice za obavljanje državnih poslova i sudjelovanje u radu narodne skupštine, siromašnijim građanima je omogućio pristup u upravu i sudstvo, tako što su se dužnosnici birali ždrijebom. Periklo je svu vlast predao narodnoj skupštini koju su činili svi slobodni Atenjani s građanskim statusom. Ona je odlučivala o svim državnim poslovima i formalno Atena je postala demokratska republika.