section_heading: Zemljopisne odlike
paragraph_text: mini|<center>Rasprostiranje Himalaja mini|<center>[[Mount Everest]] Himalaje su dom najviših svjetskih vrhova, uključujući svih 14 svjetskih vrhova viših od 8.000 metara, ali i stotine drugih vrhova viših od 7.200 m. Za usporedbu, najviši vrh izvan Azije, Aconcagua u Andima, je visok 6.961 m.<ref>Qinye Yang i Du Zheng, Himalayan Mountain System, 2004. ISBN 9787508506654 Sastoji se od tri paralelna bila koja se strmo, u obliku luka, spuštaju prema Indo-gangeskoj nizini. Najsjeverni pojas (Visoka Himalaja) obuhvaća najviše i najstarije dijelove; veći broj vrhunaca (pretežno u Nepalu) prelazi 8000 m, a od njih je najviši Mount Everest. Središnji planinski pojas (Niska Himalaja) s prosječnom visinom 3000–4000 m u Nepalu ponegdje doseže 6000 m. Najjužniji i najmlađi pojas od 700–1000 m predstavlja prijelaz prema Indo-gangeskoj nizini. Gorje varira u širini od 400&nbsp;km na zapadu do 150 kmna istoku. mini|<center>[[Pangong]] Himalaji su nastali, i još uvijek rastu, sudarom Indijske tektonske ploče s Euroazijskom<ref>The Himalayas: Two continents collide, USGS prije oko 70 milijuna godina. Indo-australijska ploča se još uvijek kreće brzinom 67&nbsp;mm godišnje, što dovodi do rasta Himalaja od 5&nbsp;mm godišnje. Pokreti indijske ploče čine ovo područje seizmički aktivnim.