section_heading: Revizionistički stavovi
paragraph_text: Kontekst genocida u Ruandi iz 1994. godine i dalje je stvar povjesničarske rasprave.<ref>Letter by Gasana Ndoba (President de La Commission Nationale des Droits de L'Homme du Rwanda). Conference Mondiale sur Le Racisme, La Discrimation Raciale, La Xenophobie et L'Intolerance qui y est associée. Durban, South Africa, August 31 – September 7, 2001. Tu su i česte optužbe za revizionizam.<ref> Teoriju "dvostrukog genocida", koja optužuje Tutsije za provođenje "kontra-genocida" protiv Hutua,<ref>Jean-Paul Gouteux. "Mémoire et révisionnisme du génocide rwandais en France: Racines politiques, impact médiatique". Online posting. Amnistia.net Archived 11 February 2006 at the Wayback Machine 12 February 2004. promovira kotroverzna knjiga Crni bijesovi, bijeli lašci, knjiga francuskog istraživačkog novinara Pierrea Péana. Jedna studija o središnjem i južnom dijelu Ruande iz 2009., na temelju 8 mjeseci terenskog istraživanja u Ruandi tijekom perioda od 2 godine, otkrila je, međutim, da je apsolutni broj ubijenih Tutsija veći od Hutua i da se obrasci ubijanja za dvije skupine razlikuju.<ref>N° 300 ASSEMBLÉE NATIONALE: CONSTITUTION DU 4 OCTOBRE 1958: DOUZIÈME LÉGISLATURE: Enregistré à la Présidence de l'Assemblée nationale le 15 octobre 2002. Online posting. National Assembly of France. Proposition 300 Jean-Pierre Chrétien, francuski povjesničar kojega Péan opisuje kao aktivnog član "pro-Tutsi lobija", kritizirao je Péanovu "iznenađujuće revizionističku strast".<ref>Jean-Paul Gouteux. "Mémoire et révisionnisme du génocide rwandais en France: Racines politiques, impact médiatique." Online posting. Amnistia.net Archived February 11, 2006, at the Wayback Machine. 12. veljače 2004. Još jedna osoba optužena za revizionizam genocida je montrealski pisac Robin Philpot, koga je Gerald Caplan identificirao u članku iz Globe and Mail 2007. kao onog koji smatra da je "mnogo ljudi poginulo 1994. godine s obje strane čineći one koji su izvršili genocid i njihove neprijatelje moralno jednakima." On je optužujue Philpota da je tvrdio kako "nije bilo jednostrane zavjere od strane oružanih snaga Hutu i paravojske protiv milijun bespomoćnih Tutsija".<ref>Verwimp 2009.<ref>"Point de Vue: Un pamphlet teinté d'africanisme colonial." Le Monde December 9, 2005. Qtd. by Thierry Perret in "Les dossiers de presse : Afrique-France: Rwanda/« l'affaire » Péan." Online posting. RFI Service Pro December 22, 2005. Chrétien's ["Point de Vue" posted online in Observatoire de l'Afrique centrale 8] (December 2005) Archived June 19, 2006, at the Wayback Machine.]