paragraph_text: mini|lijevo|200px|<center>[[Brak po modi (Netom poslije vjenčanja), 1743., ulje na platnu, Nacionalna galerija, London.<center>]] William Hogarth je bio u duhu realist s izrazitim smislom za kritički humor, što je dokazao svojim uljenim slikama i ciklusima grafika. On je bio iznimnovješt ilustrator i bakrorezac, što je, uz njegovo bogato životno iskkustvo, utjecalo na odabir i način obrade tema koje se u njegovim djelima odlikuju stanovitom kazališnom kvalitetom. Zapravo, on je nadahnuće za svoje realistične i nerijetko satirične prikaze londonskog života u prvoj polovici 18. stoljeća nalazio u kazališnim zapletima onoga vremena. Prve slike s anegdotskom tematikom stvara početkom 30-ih godina 18. st. Istovremeno je radio i slike i grafičke serije na istu temu. Tako su za njegovu prvu anegdotnu sliku Život bludnice (Harlotin napredak) preostale samo bakrorezne kopije. Uslijedila je serija Život razvratnika (Rakeov napredak) (1733. – 1735.) u kojoj se Hogart modernom temom služio kao sredstvom kojim će privući pozornost na ono što je sam držao padom društvenih vrijednosti koji se često povezivao s prostitucijom i alkoholizmom. Prikazivao je običaje, moral, političke makinacije i hipokriziju ondašnjeg engleskog društva. U znamenitom narativnom nizu Brak po modi (1743. – 1745.) služi se pretjeranim, podrugljivim pripovijedanjem, okrećući se u svojem prodornom promatranju prema aristokraciji. Slike su rađene slobodno i energično, a obogaćuje ih i dinamična, živahna paleta boja.