section_heading: Kulturni rad
paragraph_text: Također je igrao veliku ulogu u osnivanju zagrebačkog Sveučilišta 1874. godine. Pomagao je osnivanje tiskare na Cetinju, a zatim Matice slovenske. Također tiska prvu zbirku makedonskih narodnih pjesama braće Miladinova (1861.). Zbirka sadrži 584 makedonske i 76 bugarskih pjesama (ove posljednje otkupljene od bugarskog folklorista i književnika Vasila Čolakova), a Konstantin Miladinov htio ju je nazvati Makedonske narodne pjesme.<ref><ref>Miladinov Konstantin: Da vidam Ohrid, Struga da vidam, Zajednica Makedonaca u Republici Hrvatskoj, Priredio Borislav Pavlovski, Zavičajna naklada "Žakan Juri", Zagreb - Pula 2001. (2001), ISBN 953-96314-5-9 Ipak, na Strossmayerovo inzistiranje, zbirka je objavljena pod naslovom Bugarske narodne pjesme.<ref>K. Miladinov spominjao je makedonski naslov zbirke u svojim pismima Strossmayeru. Cf. Goran Kaogjera, Braća Miladinovi - legenda i zbilja, Hrvatsko filološko društvo Rijeka, Rijeka 2001.; Naslovnica zbirke vidljiva je ovdje    Djeluje u duhu sjedinjenja katoličke i pravoslavne crkve, inicira kult slavenskog bogoslužlja Ćirila i Metoda i tiska glagoljske misale, pozdravlja proslavu devedestogodišnjice kijevskog pokrštenja svetog Vladimira. Obimnim priljevom iz dijeceza služio se prvenstveno kako bi utemeljio škole, sjemeništa i akademiju znanosti, likovnu galeriju i ornamentalnu katedralu svetoga Petra u Đakovu (1866. – 1882.).