section_heading: Filozofija
paragraph_text: Iako je 1932. glasao za Hitlera, a ne Hindenburga, novog njemačkog Führera je smatrao vulgarnim. U početku je imao pozitivne stavove o nacizmu, ali i tada je dao do znanja da Hitlera ne smatra impresivnim; bolje mišljenje imao je o drugom nacističkom moćniku, Gregoru Strasseru. Nakon prvog susreta i razgovora s Hitlerom 1933. godine, komentirao je da "ne želi junačkog tenora, nego pravog junaka". Iste godine postao je član Njemačke akademije, a odnosi s nacistima su se dodatno zaoštravali. Javno se prepirao s Alfredom Rosenbergom, odbijao je Goebbelsove pozive da drži javne govore. Naciste je smatrao previše ograničenima na Njemačku, a odbacivao je i njihove biološke i anitsemitske ideje. Zbog pesimizma i kritičkog stava našao se u izolaciji. Iako su i nacisti cijenili njegovu kritiku liberalizma, djelo Godine odluke, objavljeno 1933., a vrlo popularno među konzervativnom, nacionalističkom desnicom, je uskoro zabranjeno. 1934. u Noći dugih noževa, kada se Hitler obračunao s neistomišljenicima, ubijeni su i neki Spenglerovi prijatelji.