section_heading: Vladavina
paragraph_text: Prema nekim mišljenima, ubrzo su se Svetoslavova braća Krešimir III. i Gojslav I. ujedinili kako bi uz pomoć Bugara svrgnuli Svetoslava Suronju.<ref>N. Klaić, Povijest Hrvata u ranom srednjem vijeku, 2. izd, Zagreb: Školska knjiga, 1975., str. 326. Bugari su rado pomogli svrgavanje kralja koji je bio saveznik njihova neprijatelja, Bizanta, te je bugarski (prema nekima makedonski) car Samuilo, započevši treći hrvatsko—bugarski rat, izvršio invaziju 998. tijekom koje je opustošio dalmatinsko zaleđe i veći dio Bosne. Nakon vojnih operacija, Samuilo je ta područja dao na upravljenje braći Krešimiru III. i Gojslavu, na što su se oni zavjetovali na savezništvo s Bugarskom umjesto s Bizantom.<ref>Intervju – ДИНАСТИЈЕ и владари јужнословенских народа. Posebno izdanje 12. – 16. lipnja 1989. Međutim, Ljetopis popa Dukljanina na kojem se ove interpretacije temelje navodi tek da je Samuilo napao Dalmaciju i došao u zemlju kralja Vladimira.<ref>V. Mošin, Ljetopis popa Dukljanina: latinski tekst sa hrvatskim prijevodom i "Hrvatska kronika", Zagreb: Matica hrvatska, 1950, str. 78. Ljetopisac nadalje navodi da je Samuilo nakon neuspješnje opsade Ulcinja opustošio cijelu Dalmaciju. Pritom je spalio Kotor i Dubrovnik. Zatim je nastavio s pustošenjem sve do Zadra nakon čega se vratio "kroz Bosnu i Rašku u svoj kraj".<ref>V. Mošin, Ljetopis popa Dukljanina: latinski tekst sa hrvatskim prijevodom i "Hrvatska kronika", Zagreb: Matica hrvatska, 1950, str. 80. Ne navodi se kojem je od pretendenata na hrvatsko prijestolje taj Samuilov pohod mogao koristiti.