section_heading: Povijest
paragraph_text: Budući da brodske rute od Atlantskog oceana do i luka arktičkog Bijelog mora prolaze kroz Barentsovo more, vode u blizini Medvjeđeg otoka bile su od strateške važnosti tijekom Drugog svjetskog rata, kao i tijekom hladnog rata. Iako Svalbard nije bio okupiran od strane Njemačke, Kriegsmarine je tamo izgradila nekoliko meteoroloških postaja. Na Bjørnøyi je 1941. godine postavljena automatizirana radio stanica. Njemačke snage napale su nekoliko arktičkih konvoja vojnim zalihama za Sovjetski Savez u vodama koje okružuju Medvjeđi otok. Nanijeli su velike gubitke konvoju PQ 17 tijekom ljeta 1942., ali nisu bili učinkoviti u bitci kod Barentsovog mora na Silvestrovo 1942. Vode jugoistočno od Medvjeđeg otoka bile su poprište još pomorskih bitaka 1943. godine. U studenom 1944. Sovjetski Savez je predložio poništavanje Svalbardskog sporazuma s namjerom da stekne suverenitet nad Medvjeđim otokom. Pregovori s Trygve Liem iz norveške vlade u emigraciji nisu doveli do sporazuma do kraja Drugog svjetskog rata, a sovjetski prijedlozi nikada nisu provedeni u djelo. Međutim, Sovjetski Savez (a kasnije i Rusija) zadržao je određenu prisutnost na Spitsbergenu.