section_heading: Lažni Alfonso Bojovnik
paragraph_text: Najraniji izvor bila je kronika o varalici Rodriga Jimeneza de Rade, napisan sredinom trinaestog stoljeća, koja bilježi nekoliko legendi o Alfonsovoj smrti: neki su vjerovali da je poginuo u bitki kod Frage, neki da se njegovo tijelo nikada nije oporavilo, drugi da je pokopan u samostanu Montearagón, a neki da je pobjegao iz Frage posramljen nakon poraza i postao hodočasnik kao čin pokore. Nekoliko godina kasnije, Rodrigo piše, iako ne navodi godinu, da se varalica pojavio i bio primljen od strane mnogih kao borac, iako ga je Alfonso II. uhitio i objesio. To je bio najstariji spomen kraja varalice.<ref> Zapis De rebus Hispaniae (Madrid: 1793), II, 150–51, quoted in Ubieto Arteta (1958), note 1: [Alfonsus] nam victus occiditur et si occisus inventus fuerit dubitatur. Ab aliquibus enim dicitur corpus eius in montis Aragonis monasterio tumulatum a mauris tamen ante redemptum. Ab aliis dicitur vivus a proelio evasisse et confusionem proelii nequiens tolerare peregrinum se exhibuit huic mundo effigie et habitu immutatus. Et annis aliquot interpositis, quispiam se ostendit qui se eumdem publice fatebatur et multorum Castellae et Aragoniae id ipsum testimonio affirmabant qui cum eo in utroque regno fuerant familiariter conversati et ad memoriam reducebant secreta plurima que ipse olim cum eis habita recolebat et antiquorum assertio ipsum esse firmiter asserebat. Demum tamen quia cum ex regno plurimi sectabantur et de die in diem eorum numerus augebatur. Aldefonsus rex Aragoniae fecit eum suspendio interire. Predaja je pojačana u kasnijim godinama. Prema "Kronici poluotočnih država" (Crónica de los Estados Peninsulares) iz 14. stoljeća, Bojovnik je otišao na hodočašće u Jeruzalem, gdje je živio mnogo godina.<ref> Zapis iz Crónica de los Estados Peninsulares: texto del siglo XIV, ed. Antonio Ubieto Arteta (Granada: 1955), 128, koji navodi Ubieto Arteta (1958.), : Otros dicen que de vergüenza que era vencido sent passo la mar a Jerusalem, pero nunca lo trobaron ni muerto ni vivo. Otros dicen que a tiempo vino en Aragon e fablo con algunos que sopieran de sus poridades. Otros que alli se perdio e non fue conoscido. Kronika San Juan de la Peña također pripovijeda o tom incidentu, ali i ona ovisi u cijelosti o Rodrigu  i poluotočkim državama. Tek je povjesničar iz sedamnaestog stoljeća Jeronim Zurita napisao svoje Anales de la Corona de Aragón u kojim je dodao  nove detalje u legendu.<ref> Zurita's account is found in his second book, twenty-second chapter, and is completely recapitulated by Ubieto Arteta (1958), 29–30. Zurita datira pojavu varalice u vrijeme smrti Raymonda Berengara IV. od Barcelone, koji je iskušavao svoju moć u Aragonu, i nasljeđivanje (još uvijek djeteta ) Alfonsa II. godine 1162. Smrt varalice, vješanjem, mora da se dogodila godine 1163.