section_heading: Uređenje i izgled
paragraph_text: thumb|left|200px|Nadgrobna stela s natpisom ΙΧΘΥΣ ΖΩΝΤΩΝ ("riba života"), rano 3. stoljeće, Nacionalni muzej, Rim. thumb|250px|[[Dobri pastir, freska iz Priscilinih katakombi, Rim.]] thumb|250px|[[Mojsijev izvor, freska iz katakombi sv. Marcela i Petra, Rim.]] Katakombe su ponajprije bile mjesto za obavljanje bogoslužja i čuvanje relikvija mučenika. Ispočetka su katakombe imale i nadzemni dio u vidu dvorišta s trijemom, te sobe za zajedničku ishranu, ali s pojačanim progonom kršćanstva u 3. st. katakombe su ostale bez nadzemnih dijelova. Hodnici su najčešće dugi tri do četiri kilometra, a široki tek toliko da se dva pogrebnika, koja nose mrtvačka nosila, mogu mimoići. Stube koje vode u ove hodnike ponekad su i 12 metara ispod zemlje, a pri njihovom se dnu hodnici račvaju u brojnim pravcima.