section_heading: Arhiteltura 1950-ih
paragraph_text: Nakon Galićeve stambene zgrade nastaje gradska vijećnica. Ona je rad Kazimira Ostrogovića iz 1955. i 1956. godine. Naglasak je i ovdje stavljen na vodoravnost građevine. Tlocrt je izdužen, a građevina ima samo četiri kata. Organizirana je oko unutrašnjeg dvorišta koje je na sredini vizualno odvojeno spojni traktom koji povezuje sve katove zgrade. Cijela građevina položena je na stupove u prizemlju, čime se rastvara njen volumen u donjem dijelu.Ivo Maroević, Antologija zagrebačke arhitekture, Zagreb, Art studio Azinović, 2003., str. 170. Pučko otvoreno učilište su projektirali Radovan Nikšić i Ninoslav Kućan 1956. godine, iako je dovršetak svih radova bio tek 1961. U vrijeme nastanka, građevina je imala ime Radničko sveučilište „Moše Pijade“ Ivo Maroević, Antologija zagrebačke arhitekture, Zagreb, Art studio Azinović, 2003., str. 173. koje je zatim promijenjeno u današnji naziv Pučko otvoreno učilište. Građevina je razvedenog tlocrta te je naglašeno rastvaranje zida velikim staklenim površinama. Unutar građevine nalazi se dvorište, kojim se dobiva više svjetla u samom prostoru učilišta. Unutrašnji dizajn i namještaj djelo je Bernarda Bernardija. Ivo Maroević, Antologija zagrebačke arhitekture, Zagreb, Art studio Azinović, 2003., str. 174.