section_heading: Energija vjetra
paragraph_text: mini|<center>Brzine vjetra u svijetu. Prosječna brzina vjetra jedan je od glavnih čimbenika za odabir položaja vjetroagregata. mini|<center>Karakteristike [[snaga|snage od nekoliko različitih vjetroagregata.]] mini|<center>[[Tlak|Stupac zraka s označenim brzinama pri prolasku kroz turbinu vjetroagregata.]] Sva obnovljiva energija dolazi od Sunca. Sunce prema Zemlji zrači oko 5,25 kWh/m<sup>2</sup> na dan (Sunčeva konstanta je 1,366 kW/m<sup>2</sup>). Oko 1 do 2% energije koja dolazi od Sunca pretvara se u energiju vjetra. To je primjerice od 50 do 100 puta više od energije pretvorene u biomasu, od svih biljaka na Zemlji. Vjetroagregat dobiva ulaznu snagu pretvaranjem sile vjetra u okretnu silu koja djeluje na lopatice rotora. Količina energije koju vjetar prenosi na rotor ovisi o površini kruga koji čini rotor u vrtnji, brzini vjetra i gustoći zraka. Pri normalnom atmosferskom tlaku i pri temperaturi od 15 °C zrak teži otprilike 1,225 kg/m<sup>3</sup>, ali se povećanjem vlažnosti i gustoća povećava. Također vrijedi da je zrak gušći kada je hladniji nego kad je topliji. Na visokim nadmorskim visinama tlak zraka je niži, pa je zrak rjeđi. Vjetroturbina iskrivljuje putanju vjetra i prije nego što vjetar dođe do lopatica rotora. To znači da se ne može iskoristiti sva energija iz vjetra (Betzov zakon). Krivulja izlazne električne snage prikazuje ovisnost proizvedene električne snage o brzini vjetra. Uobičajeno je da vjetroagregati počinju raditi pri brzinama od 3 do 5 m/s, nazivna snaga im je na 12 – 15&nbsp;m/s, a obustava rada nastupa pri brzini vjetra između 20 i 25&nbsp;m/s (neki i do 30&nbsp;m/s) zbog mogućnosti mehaničkih oštećenja.<ref> "Moderni vjetroagregati i pretvorba energije", www.vjetroelektrane.com, 2012.