paragraph_text: Ovdje kiša vrlo rijetko pada, ali kad pada, može biti obilna. Nakon kišne oluje niz visoke stijene spušta se voda, a u pukotinama u stijeni oblikuju se rupe ispunjene vodom. No, najveći dio kiše odlazi u okolnu ravnicu u kojoj rastu biljke kao što su plavosivo sandalovo drvo, eukaliptus i nasadi mulge (vrsta akacije), a među pješčanim dinama i pustinjski hrastovi i trava. Igličasto lišće hrastova smanjuje gubitak vlage, a njihova debela kora štiti ih od vrućine. Na južnoj strani nalazi se jezerce Mutitjulu (naziva se i Maggieni izvori) u kojem vode ima stalno, osim u najsušim razdobljima. I u nekim drugim udubinama voda se zadržava tjednima, ili čak mjesecima, no većinom brzo ispari zbog velike vrućine. Aboridžini vjeruju da su vodene zmije koje žive u tim bazenima njihovi stražari. Ovdje žive i vrlo otrovne kraljevske smeđe zmije (Pseudechis australis) i zapadne smeđe zmije (Pseudonaja nuchalis), dugačke oko 1,8 m. Žabe, gušteri, tobolčarske krtice i skočimiševi koji žive u pješčanim dinama lak su plijen za zmije. A njima se hrane i dingi, australski divlji psi koji znaju očistiti logorišta i mjesta za piknike. Golemi crveni klokani katkad brste biljke u ovome području, a sramežljiviji i manji valarui dane provode u špiljama u stijeni. Ovdje uspijeva preživjeti i oko 150 vrsta ptica, među kojima su i veliki emui koji ne mogu letjeti, kao i australski orlovi. Narod Anangu, australski Aboridžini koji žive u ovome području, Ayers Rock nazivaju Uluru. To je mjesto štovanja koje je tisućama godina bilo u središtu njihova života i dio je njihova životnoga zakona Tjukurpe. Taj zakon uključuje i obveznu brigu za zemlju. Od 1985. Ayers Rock dio je nacionalnoga parka Uluru, koji pokriva 1300 četvornih kilometara a u vlasništvu je i pod upravom naroda Anangu. Za njih je područje Ulurua mjesto na kojem se susreću putovi njihovih predaka. Svaki dio stijene, svaka litica, kamen ili špilja ima neko sveto značenje, a neke špilje, osobito u klancima Mutitjulu i Kantju, ukrašene su aboridžinskim slikarijama izrađenim okerom, pepelom i ugljenom.