section_heading: Zaštita od Osmanlija
paragraph_text: Križićanje (sicanje, bocanje, tetoviranje) primjenjivali su mladići i djevojke između 13. i 16. godine.<ref>Ćiro Truhelka, Tetoviranje katolika u Bosni i Hercegovini, Glasnik zemaljskog muzeja u Bosni i Hercegovini, knj II, god. VI, Sarajevo, 1894, 241–257. Križićanje se obavljalo na Josipovo, Blagovijest, Cvjetnicu i u dane Velikoga tjedna te na Ivandan. Djevojke su sicale, bocale, tetovirale križeve na rukama ili prsima ili čelu. Kako su Turci zazirali od križa djevojke su bile zaštićene. Mladićima se križ tetovirao na ramenu kako bi trajno znao svoje podrijetlo. Nikakvim zahvatom se utetovirani križ nije mogao otkloniti. Taj obred sačuvao se do pedesetih godina 20. stoljeća. I danas se ti križevi mogu vidjeti na rukama starica. <ref> Marko Dragić, [https://hrcak.srce.hr/clanak/342947 "Štovanje sv. Josipa u hrvatskoj crkveno-pučkoj baštini"]. Nova prisutnost: časopis za intelektualna i duhovna pitanja, 18 (1), Kršćanski akademski krug (KRAK). Zagreb, 2020. Zbog Prve bračne noći na blagdan sv. Katarine Aleksandrijske (25. studenoga) održavale su se masovne svadbe. Taj običaj se održao do šezdesetih godina dvadesetoga stoljeća.<ref>Marko Dragić, Sveta Katarina Aleksandrijska u hrvatskoj katoličkoj tradicijskoj baštini, HUM časopis Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Mostaru, 7, Mostar, 2011.  U Kastvu, mjestu između Rijeke i Opatije, na blagdan svete Katarine Aleksandrijske vjenčavalo se dvadesetak parova.<ref>Dunja Rihtman-Auguštin, Knjiga o Božiću, Božić i božićni običaji u hrvatskoj narodnoj kulturi, Golden marketing, Zagreb, 1995., str. 24. Liganje je bio običaj po kojem je mladoženji bilo dopušteno da provede noć s djevojkom u njezinom roditeljskom domu.<ref>Silvije Hum (odgovorni urednik)TV Zagreb, 1988. Film o liganju Umicanje djevojke, običaj je iz turskih vremena zbog turskog zuluma, i to zbog Prava prve noći. Mladoženja i mladenka bi se noću našli na skrivenom potajno dogovorenom mjestu i pobjegli bi kako bi izbjegli Pravo prve bračne noći.<ref>Fra Silvestar Kutleša, Život i običaji u Imockoj krajini, Matica hrvatska ogranak Imotski, Imotski 1997. str. 207.