section_heading: Pregled
paragraph_text: Za praćenje dužih vremenskih razdoblja i upisivanje kalendarskih datuma (tj. utvrđivanje kada se neki događaj desio u odnosu na druge), rabljen je drugačiji oblik kalendara. Ovaj oblik, poznat kao Dugo brojanje (moglo bi se reći i Dugi izbrojak ili račun), počiva na broju dana proteklih od mitološke početne točke.<ref>"Mitološke" u smislu da je Dugo brojanje prvi put razrađeno negdje u srednjem do kasnom pretklasičnom razdoblju, puno kasnije od te početne točke; vidjeti npr. Miller and Taube (1993, p.50). Prema korelaciji između Dugog brojanja i zapadnih kalendara koju je prihvatila velika većina proučivaca Maja (poznata kao GMT korelacija, po početnim slovima prezimena ljudi koji su je izračunali), ova početna točka odgovara 11. kolovozu 3114. pr. Kr. po proleptičkom gregorijanskom kalendaru, odn. 6. rujna iste godine po julijanskom kalendaru (odn. -3113. godini po astronomski). Gudmen-Martinez-Tompsonovu korelaciju je izabrao Tompson 1935. na osnovu ranijih korelacija Josepha Guoodman iz 1905. (11. kolovoza), Huana Martineza Ernandeza iz 1926. (12. kolovoza) i John Eric Sidney Thompsona iz 1927. (13. kolovoza).<ref>Finley (2002), Voss (2006, p.138)<ref>Malmström (1997): "Chapter 6: The Long Count: The Astronomical Precision ". Zahvaljujući svojoj linearnoj prirodi, dugo brojanje se može produžiti do bilo kog datuma daleko u budućnosti ili prošlosti.