section_heading: Pripremno razdoblje (do 1829.)
paragraph_text: Razvoj nacije usko je vezan uz uporabu vlastitog jezika, tu Hrvati dugo nisu imali sreće, u uredima, vojsci i školama rabio se latinski, njemački ili talijanski (ovisno o vremenu i području). Marija Terezija (1740. – 1780.) provodila je reforme države, centralizaciju. U Beču je osnovan "Theresianum", u kome su se školovali mladi plemići, djeca ugarskih i hrvatskih plemića. Šišić kaže da je to početak germanizacije hrvatskog plemstva a time i otuđenja narodnom jeziku. Car i kralj Josip II. 1784. godine<ref>Ludwig Steindorff, Povijest Hrvatske: od srednjeg vijeka do danas, Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2006., str. 99. proglašava zakon o postupnom zamjenjivanju latinskog jezika njemačkim u zemljama Krune sv. Stjepana. Zakon je povučen 1790. godine (po smrti Josipa II.). Nakon što je u zajedničkom saboru (hrvatsko-mađarskom) 1791. godine donesen zaključak da se tuđi jezik ne smije uvoditi kao službeni, ali će se mađarski jezik odmah uvesti u gimnazije i na sveučilište, na zasjedanju koje je počelo 7. lipnja 1791. godine nacionalni Hrvatski sabor donosi odluku o uvođenju mađarskog jezika u hrvatske osnovne i srednje škole kao neobvezatnog predmeta.<ref>[https://web.archive.org/web/20140817203715/http://skola.sys.hr/eSchool/knjiga.htm ''Politički položaj Hrvatske u prvoj polovici XIX. stoljeća''], skola.sys.hr, (u međumrežnoj pismohrani archive.org 17. kolovoza 2014.), pristupljeno 10. siječnja 2019. Bio je to početak sve očitije mađarizacije. U Hrvatsku stižu učitelji mađarskog jezika, izdana je gramatika mađarskog jezika na kajkavskom narječju, koju su studenti spalili na Katarinskom trgu u Zagrebu.<ref>Agneza Szabo,[http://www.matica.hr/kolo/kolo2007_3.nsf/AllWebDocs/Grof_Janko_Draskovic_u_doba_uspona_hrvatske_preporodne_politike_od_1790._do_1848. ''Grof Janko Drašković u doba uspona hrvatske preporodne politike od 1790. do 1848.], Matica hrvatska, Kolo'' 3, 2007.