section_heading: Povijest
paragraph_text: Šoa se prvi put spomine u povijesnim dokumentima kao muslimanska država, za koju dobar poznavaoc etiopske povijesti G.W.B. Huntingford pretpostavlja da je osnovana 896., sa sjedištem u Valalahu. Šoa je pokorena i postala dio Sultanata Ifat negdje oko 1285. U novije vrijeme ekipa francuskih arheologa, uspjela je iskopati tri urbana centra za koje se drži da su iz razdoblja islamskog kraljevstva Šoa. Legendarni etiopski car (neguš negasti) Jekuno Amlak poveo je svoj ustanak protiv dinastije Zagaj iz jedne kršćanske enklave u Šoi naseljene uglavnom Amharcima. Za sebe je tvrdio da je direktni potomak prvih salomonskih etiopskih vladara, koji su vladali Etiopijom prije Aksumsko zagajske dinastije. Oni su koristili Šou kao svoje sigurno utočište, u trenucima kad im je bio ugrožen opstanak, poput agresije kraljice Gudit i drugih neprijatelja. I u legendarnoj knjizi Kebra Nagast  (Lista etiopskih vladara), spominje se Šoa kao dio carstva Menelika I. (poglavlje 39). Postoji mogućnost, da je ovo poglavlje naknadni umetak, jer je i vladar i osnivač dinastije Lebna Dengel tvrdio za sebe nešto slično. Sumnja je tim veća kad se zna da se Kraljevstvo Aksum kao i njegov prethodnik Kraljevstvo Damot uglavnom su bili ograničeni na sjever Etiopije i Eritreju.