section_heading: Povijest
paragraph_text: Tekiju je početkom 16. stoljeća izgradio šejh Hamza-dede Orlović. Osim tekije i turbeta, postoji i mezarje. Iako su tekije kao mjesta okupljanja derviša imale značajnu ulogu u nastanku gradskih naselja u Bosni i Hercegovini, oko Orlovića nije se razvilo gradsko naselje, prije svega zbog blizine Zvornika i Srebrenice. U funkciji musafirhane i konačišta za putnike, tekija je služila do polovine 20. stoljeća. thumb|lijevo|250px|Tekija Hamza-dede Orlovića Prema osmanskim popisima iz 1519. i 1533, Hamza-dede, spahija s timarom, imao je godišnji prihod od 7.000 akči što ga je svrstavalo u krupnije spahije na tom području. Njegov je timar najvjerojatnije obuhvatao Orloviće, Konjeviće i druga sela u nahiji Kušlat (2 km sjeveroistočno od Orlovića) u srebreničkom kadiluku. Za potrebe tekije, uvakufio je okolno zemljište s košnicama, vinogradom, baščom i njivama. Uvakufljeno zemljište je na osnovu carskog berata oslobođeno svih poreza, ali je određeno da služi kao musafirhana. Porušena je ožujka 1993., nakon pada Cerske i šireg područja Konjević Polja u ofanzivi Vojske Republike Srpske (VRS) Cerska 93. Poslije rata u Bosni i Hercegovini je obnovljena. Od 2019. brigu o tekiji vodi šejh Tekije Ahmed Nuruddin Edib ef. Kravić sa svojim dervišima.