section_heading: Povijest
paragraph_text: Tradicija kršćanstva i hodočašćenja u ovom dijelu Bosne ima dugu tradiciju. Sarajevsko polje imalo je više crkava. U rimskim vremenima na mjestu Azića bila je crkva.Župa Stup Povijest svetišta. Tekst napisan prema knjizi: Vrhbosanska nadbiskupija početkom trećeg tisućljeća, Nadbiskupski ordinarijat vrhbosanski, BiH, 2004.  Primjetno je svojevrsno koncentriranje posjeda Bosanske biskupije od početka 13. stoljeća na prostoru župe Vrhbosna. U vrelima je nekoliko lokacija s kasnoantičkim utvrđenjima i crkvama: Gornji Kotorac, Ljubunići, Gradac kod Hadžića, Vruci (izvor Bosne s crkvom sv. Stjepana). U Rakovici, Hrasnici, Tilavi, Vojkovićima (Istočno Sarajevo) pronađeni su tragovi crkava. Mnogi toponimi u prigradskim naseljima i selima svjedoče tradiciju o starim crkvama. Temeljem povelje izdane 1244. izvodi se zaključak da je riječ o crkvama raspoređenim po župama koje bi trebale činiti jedan današnji dekanat ili omanju biskupiju sa središtem na lokaciji Brdo u župi Vrhbosna („Burdo in svpa Vrhbozna“). 1374. je papa papa Grgur XI. u jednom spisu spomenuo katedralu sv. Petra i Pavla u Vrhbosni.Novinarstvo!!! Tragom katoličkih stopa u Sarajevu 20. lipnja 2014. (pristupljeno 16. ožujka 2019.) U Vrutcima kod vrela Bosne bila je crkva sv. Stjepana u 13. stoljeću, a u 13. i 14. stoljeću u Blažuju je bila i dominikanska bogomolja. U Sarajevu prvu Gospinu crkvu nalazimo na području tadašnjeg Latinluka, no izgorjela je 1697. godine. Oko 1710. u Sarajevskom Polju uspostavljena je pastva uz Gospinu kapelicu. Otad Gospino svetište na Stupu ima dugu tradiciju u svezi upravo uz tu crkvicu.