paragraph_text: Nijemci su zahtijevali da se Slovenci ne naseljavaju u najzapadnijim dijelovima NDH, te je većina onih deportiranih u lipnju 1941. godine bila smještena u nabrzinu organizirani logor u Slavonskoj Požegi, gdje su ustaše - samo u odvojene barake - dovodili također i Srbe koje su prikupljani radi namjeravanog iseljavanja u Srbiju.<ref>Riman, Škiljan, op. cit. Hrana i higijenski uvjeti u logoru su bili izrazito loši, a izgleda da su ustaše logor uzdržavali novcem oduzetim od Srba koje su onamo smještali i koji su ondje bili izloženi ozbiljnom nasilju, čak ubojstvima. Nakon približno mjesec dana je počelo naseljavanje Slovenaca u kuće i imanja protjeranih Srba, što je uspješno izvedeno na području Slavonije. Međutim je naseljavanje na području Bosne vrlo brzo prekinuto zbog izbijanje masovnog ustanka Srba u tim područjima.<ref> Slovenci su potom nabrzinu evakuirani iz područja zahtvaćenih ustankom,<ref>Kramar, op. cit., str. 7 te se u ovom svojem drugom prognaništvu našli pomiješani s izrazito velikim brojem Hrvata i Muslimana, koji su također bježali s područja zahvaćenih ustankom Srba - tako primjerice iz Borićevca, Goražda i Kulen Vakufa - koji je nerijetko bio popraćen masakrima nesrpskog stanovništva.<ref>"Understanding Ustaša violence'", Korb, Alexander (2010) ', Journal of Genocide Research, 12: 1, 1., str. 5, 11.Pristupljeno 23. lipnja 2021. Kod tog žurnog evakuiranja, nije se država sustavno pobrinula za smještaj i prehranu Slovenaca, nego su se morali snaći uz podršku civilnog stanovništva, trpeći u nekim slučajevima oskudicu i glad.<ref>Kramar, op. cit., str. 7, 8