section_heading: Srednji vijek
paragraph_text: Fojnički kraj dio je hrvatske države u Trpimirovo, Tomislavovo i Krešimirovo doba. Oko 950. privremeno je u raškoj državi, blizu granice Hrvatskog Kraljevstva, Zahumlja i Bosone u raškoj državi. Zbog unutarnjim problemima oslabljene Hrvatske, 1097. godine fojnički kraj dolazi pod Duklju. Početkom 13. stoljeća tijekom vladavine hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II., kraj je u bosanskoj državi. Širenja srpske države cara Dušana nisu obuhvatile ovaj kraj. U bosanskoj državi trgovačka i rudarska varoš Hvojnica ili Fojnica (Ouovniza, Chovnica) pripadala je oblasti Gornje Bosne, a unutar nje Lepeničkoj župi (supa Lepenicha) u kojoj se kasnije spominju kraljevski gradovi („stolna mista") Kozao ili Kozo Kreševo (Cresseuo) i varoš pod njim (pod Kreševom, Sotto Cresceuo), zatim glasovita trgovačka i rudarska varoš, napokon rudarska mjesta Deževice i Dusina.<ref>Klaić, Vjekoslav: [https://archive.org/stream/poviestbosnedop01klaigoog#page/n27/mode/2up "Poviest Bosne do propasti kraljevstva". 1. Historijski zemljopis Bosne i Hercegovine], str. 18, Zagreb, 1882.