paragraph_text: Vjerojatno je podignuta u vrijeme tadašnje vojne krajine u razdoblju 1476. – 1512. godine, dok je Osmansko Carstvo vodilo trenutnu obrambenu strategiju prema tada još uvijek jakoj hrvatsko-ugarskoj državi koja je povremeno vraćala od Osmanljia osvojene krajeve. Posadu je činilo 25 ljudi (stalnih mustahfiza-timarlija) koliko je tada imalo više tvrđava u Bosni. Imao je bogomolju u tvrđavi ili se džamija nalazila u podgrađu. Na postojanje ukazuje turski popis iz 1516. gdje se zbog teške situacije u pograničnom području s hrvatskim kraljevstvom, u nahiji Brod podiglo se još jednu tvrđavu. Naizgled nije logično podizanje tvrđave ovdje, nego na Bosni. No tad je branila prolaz prirodnim putem dolinom Babišnice, koja izvore ispod Vranice, istočno od Vranduka. Ispod nje izvire i Pepeljarska rijeka koja teče na suprotnu stranu i ulijeva se u Bosnu u Begovom hanu. Vidljivo je da je za obilazak dobro čuvana Vranduka mogao poslužiti sporedni put koji je išao dolinom Pepeljarske rijeke u dolinu Babišnice, i za to nadzirati služio je Vrh Bilica.Centar za osmanističke studije Adem Handžić Nahija Brod krajem XV i početkom XVI vijeka, Radovi sa simpozijuma "Srednjovjekovna Bosna i evropska kultura", Muzej grada Zenice, Zenica 1973. , str. 387-388 (srp.)