section_heading: Povijesni prikaz
paragraph_text: Čakovečka renesansno-barokna knjižnica Nikole Zrinskog počela se formirati još u 16. stoljeću, za vrijeme Nikolinih predaka, najvjerojatnije od doba njegova pradjeda Nikole Šubića Zrinskog Sigetskog (*1508. – †1566.), a dopunjavala za djeda Jurja IV. (*1549. – †1603.), strica Nikole VI. (*oko 1570. – †1625.) i oca Jurja V. (*1599. – †1626.), ali je katalogizirana 1662. godine, kada je nastao stručni katalog o njenom sadržaju. Taj je katalog imao naslov ''Catalogus omnium librorum bibliothecae Chaktorniensis excellentissimi atque illustrissimi domini comitis Nicolai a Zrinio bani. Anno Domini 1662. die 10 octobris'' (u prijevodu „Katalog svih knjiga čakovečke knjižnice odličnog i presvijetlog gospodina grofa i bana Nikole Zrinskoga. Ljeta Gospodnjega 1662., dana 10. listopada“). Kako to u prigodnom katalogu izdanom za potrebe izložbe Zriniane u Čakovcu 2008. godine navodi ugledni prof. dr. Zvonimir Bartolić, bivši predsjednik čakovečkog ogranka Matice hrvatske, broj knjiga u njoj je u to vrijeme iznosio preko 500, točnije 431 popisan svezak i još oko 100 svezaka neobuhvaćenih popisom. Knjige popisane u Nikolinom katalogu podijeljene su na 11 tematskih skupina. Poslije Nikoline nasilne smrti 1664. godine čakovečku su knjižnicu preuzeli njegova supruga Marija Sofija rođ. Löbl (†1676.) i sin Adam (*1662. – †1691.). Tijekom burnih godina Zrinsko-frankopanske urote i zauzimanja Čakovca od strane carske vojske te pljačkanja imovine Petra Zrinskog, Zriniana je spašena spletom sretnih okolnosti. Adam i njegova majka su se nešto ranije odselili iz Čakovca, a sa sobom su uzeli i svoje knjige, koje su tako izbjegle rizik izloženosti pljački. Prema dostupnim izvorima, najprije su neko vrijeme boravili u Varaždinu, zatim u Virovitici, da bi na kraju otišli u Beč, gdje se Adam školovao i oženio. Nakon njegove tragične pogibije kao potpukovnika Habsburške carske vojske u bitki kod Slankamena 1691. godine, njegova udovica Marija Katarina rođ. Lamberg (*1664. – †1717.) preudala se za grofa Maximiliana Arnošta II. Vlašima (*1665. – †1736.) iz Bitova (njem. Vöttau), grada koji se nalazi u jugozapadnom dijelu Moravske, jedne od zemalja češke krune. U grofovu dvorcu je, uz mnoge druge stvari iz Čakovca, smještena i knjižnica Zrinskih, ali je s vremenom završila u nekoj zabačenoj prostoriji, gdje je slučajno otkrivena mnogo kasnije, 1873. godine. Ubrzo ju je nakon tog otkrića, svjestan njezine vrijednosti, od nasljednika dotadašnjih vlasnika iz plemićke obitelji Daun, kupio bečki antikvar Samuel Kende, pa je ona jedno kraće vrijeme opet provela u Beču.