section_heading: Povijest
paragraph_text: Godine 1425. srpske izbjeglice s juga nastanile su se u podnožju brijega i svoje naselje nazvali su Podvršac. Već tada ovaj okrug bio je poznat po svojim vinima koja su bila među najtraženijima i najskupocjenijima na ugarskom dvoru. Nakon što su opustošili čitav okrug, Turci su grad zauzeli 1552. no Vršac je i dalje ostao nastanjen Srbima. Ovo se promijenilo nakon 1594. kada su Srbi, u nadi da će se osloboditi u suradnji s austrijskom vojskom, podigli Banatsku bunu: isprva su imali mnogo uspjeha i između ostalih gradova oslobođen je i Vršac, no krajem ljeta Turci su udruženim snagama potukli ustanike i započeli s osvetom. Većina Srba pobjegla je u Erdelj a Vršac je u potpunosti poprimio orijentalni izgled. 1716. Turke je iz grada protjerao vojskovođa Eugen Savojski čime je otvorio novu stranicu u povijesti grada. U grad su uskoro kolonizirani Nijemci iz područja oko rijeke Mozela koji su sobom donijeli nove vinogradarske tehnike koje će Vršac brzo pretvoriti u jedno od središta vinarstva Habsburškog carstva. Brzi privredni uspon okrunjen je dobivanjem povelje slobodnog kraljevskog grada 1817. Grad je znatno nazadovao za vrijeme revolucije 1848. kada su se oko njega borili Srbi i Mađari. Ostatak 19. stoljeća protekao je u miru i napretku koji je presijekla zaraza filoksere koja je zaprijetila uništenjem vinove loze. No, katastrofalne posljedice foloksere brzo su poništene u ovom okrugu planskim sađenjem američkih sorti loze. Najveća etnička promjena nastupila je u posljednjim danima Drugog svjetskog rata kada su lokalni Nijemci izbjegli pred nastupajućom Crvenom armijom. Tada dolazi do sustavne demografske i političke promjene u gradu. Komunisti preuzimaju sve oblike vlasti. Zemlja, imanja, tvornice, zgrade oduzimaju se starosjediocima i dodjeljuju podobnima. Do pedesetih godina 20. stoljeća traje strahovita pljačka, nasilje, maltretiranja i ubijanja, da bi kasnije grad počeo živjeti kao i svi drugi u SFRJ. Osamdesetih godina 20. stoljeća Vršac počinje izlaziti iz privredne tame i razvija izgled uspješnog grada. U Vršcu je 19. rujna 2020. zahvaljujući nastojanjima predsjednika Podružnice Banat Gorana Kaurića, osnovana Mjesna organizacija Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini. Hrvati su mala manjina u Vršcu od više stotina pripadnika. Većinom su potomci koloniziranih hrvatskih obitelji nakon Drugog svjetskog rata s područja Dalmacije (u gradiću Vršcu i obližnjem selu Gudurici) te u manjem broju potomci ekonomskih migranata iz vremena socijalističke Jugoslavije, koji su došli iz skoro svih područja Republike Hrvatske.<ref>Press služba DSHV: Osnovana Mjesna organizacija Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini u Vršcu  Hrvatske novine, Subotica. Hrvatska nezavisna lista. 20. rujna 2020. . Pristupljeno ... rujna 2020.