paragraph_text: List počinje izlaziti početkom Rusko-turskog rata 1877.-1878., a prestaje izlaziti nakon Berlinskog kongresa, ali ovi događaji za koju je bila zainteresirana javnost u Hrvatskoj ne zauzimaju glavninu prostora u listu. Na koncepciju lista kao informativnog tjednika i odabir rubrika bitno utječe činjenica da je Grlović bio novinar. U Hrvatskoj u vrijeme pojavljivanja Hrvatskog svjetozora novine financijski podupiru političke stranke ili vlada za koje pišu obrazovani ljudi koji nisu novinari po struci. List nastoji čitatelje obavijestiti o aktualnim, ali i prošlim događajima kulturnog i društvenog života Hrvatske, znanstvenim dostignućima i zanimljivostima iz svijeta znanosti, zabaviti čitatelje, ali i proširiti mu vidike u svijet. Teme o kojima piše grupirane su oko rasprave i članka, rubrike listak i skupine rubrika kulturno povijesne vijesti. Listak donosi prijevode djela stranih književnosti u nastavcima. Skupina kulturno povijesne vijesti sa stalnim rubrikama koje se izmjenjuju iz broja u broj – vijesti iz akademije, crkva, diplomatske vijesti, društvene vijesti, glazba i kazalište, gospodarstvo i šumarstvo, historijski kalendar, iz sudnice, knjige, knjižarstvo i novinstvo, likovna umjetnost, literatura, naravoslovje, naši dužnici, nove hrvatske knjige, osobne vijesti, prirodoslovje, promet i trgovina, starine, statistika, svaštice, svečanosti, tvorna umjetnost, umjetnost, umrli, uprava i sudstvo, vojska i pomorstvo, zemljopis, zgode i nezgode, znanost – dotaknula je i teme koje dnevne listove ne zanimaju. Najviše redaka u rubrici list je posvetio glazbi i kazalištu. Informacije su iznijete sažeto i bez uljepšavanja.