section_heading: Povijest
paragraph_text: 1849. je godine Segedin bio zadnje sjedište neovisne mađarske vlade Lajosa Kossutha u doba Mađarske revolucije 1848/49. 1854. je godine sagrađena prva željeznica. 1879. je godine skoro cijeli grad uništen u katastrofalnoj poplavi (usporedi preseljavanja u Kukućinu zbog poplava). Grad je brzo obnovljen. Nakon Drugoga svjetskoga rata je Mađarska izgubila velik dio teritorija, a Segedin je postao pogranični grad u blizini granice s Kraljevinom SHS. U Segedin je preseljeno sveučilište iz grada Kolozsvara (Cluj-Napoca) koji je pripao Rumunjskoj i nazvano je Sveučilište u Segedinu. Također je preseljeno sjedište temišvarskog biskupa. Nakon Drugoga svjetskoga rata se razvija laka i prehrambena industrija. Danas je Segedin značajno sveučilišno središte.