section_heading: Srednji vijek
paragraph_text: mini|desno|200px|Bizantska tema Sirmij Pred propast Zapadnorimskoga Carstva Sirmijem oko 450. vladaju Huni, Langobardi, Gepidi, Istočni Goti i od 535. Bizantsko Carstvo koje vlada njime do 582. godine, nakon trogodišnje opsade Avara i Slavena koji su opkolili grad 579. godine. 582. godine grad se predao Avarima, a preživjeli stanovnici su emigrirali sve do Dalmacije (tragovi su pronađeni u Solinu). Avari i Slaveni razorili su osvojeni Sirmij. Na mjestu srušenog grada razvilo se srednjovjekovno naselje koje je bilo u sastavu Avarskoga kaganata. Bizant je više puta bezuspješno pokušavao ga osvojiti, ali na kraju uspijeva. Bio je sjedište teme Sirmija. Na ruševinama Sirmiuma je izrastao novi srednjovjekovni grad - Grad sv. Dimitrija, odnosno Dimitrovica, prema sv. Dimitriju, zaštitniku grada. Područje je zatim postalo dio Bugarskog Prvog carstva, s razdobljem franačke i hrvatske vlasti, pod Ljudevitom Posavskim, nakon čega grad opet preuzimaju Bugari, a nakon njih Bizantijci. 1180. godine grad je pripojen Ugarskoj.