section_heading: Očuvanje momenta količine gibanja
paragraph_text: mini|desno|300px|[[Kutna količina gibanja vektorska je fizikalna veličina koja postoji kod kružnog gibanja. Za materijalnu točku mase m koja se giba brzinom v određuje se kao vektorski umnožak radijvektora r i količine gibanja p.]] Drugi Keplerov zakon predstavlja pravilo o vladanju brzine planeta. Jer ako provodnica (radijvektor), koja spaja Sunce s planetom, u jednakim vremenskim razmacima prelazi jednake površine, može to činiti samo tako da se planet na većim udaljenostima giba sporije nego na manjim. Zbog toga i godišnja doba ne traju jednako. Na sjevernoj polutki, Zemlja je bliža u jesen i zimi, a dalja u proljeće i ljeto. Zima je kod nas 4 dana dulja od ljeta. Na južnoj polutki je razlika u trajanju godišnjih doba upravo obratna.