section_heading: Stari vijek
paragraph_text: Novija arheološka istraživanja na nekoliko lokacija u širem središtu grada potvrđuju teoriju da se na ovom području i prije gradnje Dioklecijanove palače (295. – 305.godine), nalazilo urbano naselje. Među brojnim nalazima ističu se sakralni objekti, amfiteatar i luka na sjevernoj strani Marjana. Moguće je da je tu bila smještena jedna od grčkih kolonija, a zbog povoljnog zemljopisnog položaja vjerojatno i prethodno ilirsko naselje. Zabilježen je grčki toponim Aspalathos, koji se objašnjava imenom neke ljekovite biljke ili brnistre (žuke), dok je na znamenitoj Tabuli Peutingeriani (4. st.) zapisano ime Spalato.<ref>Novak, Grga, povijest Splita I, str. 16. Još 1897. je povjesničar i arheolog Luka Jelić zaključio da je na toj lokaciji postojalo to naselje, Spalatum. Do zakljuka je došao prema nalazima arhitekture i grobova iz 2. ili početka 3. stoljeća, pronađenima za vrijeme iskapanja usjeka željezničke pruge kod ljetnikovaca Bulat i Thara te kod vinograda Girometta. Stava je bio da mu je jezgra bila na Manušu, uz cestu je iz Solina (onda Salone) vodila u splitsku uvalu. Pokazalo se poslije da je doista na Manušu i Dobrome, s obje strane Solinske ceste (danas Ulice Domovinskog rata i sjevernog dijela Livanjske), ima ostataka arhitekture i grobova koji se mogu datirati u razdoblje od I. do VI. stoljeća. U sljedećim istraživanjima otkrilo se je unutar tradicijskih kuća temelje i donje dijelove zidova kasnoantičkih građevina, što je dalo nove podatke o rasprostiranju i urbanističkoj shemi Spalatuma. Na prijelazu 20. u 21. stoljeće pronašlo se na Manušu ostatke za koje se je mislilo iz prve da je odeon ili amfiteatar, zbog nalaza krstionice, a po pokretnim nalazima datirali su u 1./2. stoljeće. 2013. godine istraživalo se zapadno od te lokacije, ispod Ulice Domovinskog rata. Ustanovilo se da se kružni zidovi nastavljaju dalje ka istoku pa se onda pretpostavilo da nije teatar, nego amfiteatar. Rane jeseni 2020. otkrilo se da je to veliki kasnoantički macellum, t.j. zatvorena tržnica živežnih namirnica, što osim zemljišnih nalaza i zidina, govore pokretni nalazi. Ne može se s pouzdanošću datirati, ali se pretpostavlja da bi inicijator gradnje spalatumskog macelluma mogao biti baš car Dioklecijan.Damir Šarac: [https://slobodnadalmacija.hr/split/arheoloska-senzacija-u-splitu-na-manusu-nije-bio-dioklecijanov-teatar-ni-amfiteatar-nego-veliki-pazar-1049850 ''Arheološka senzacija u Splitu: na Manušu nije bio Dioklecijanov teatar ni amfiteatar nego veliki pazar! ''] Slobodna Dalmacija. 9. listopada 2020.. Pristupljeno 10. listopada 2020.