section_heading: Inhibitori virusne neuraminidaze
paragraph_text: Opće je poznato da se virusi gripe neprekidno mijenjaju i zbog toga ljudski organizam teško na njih razvija imunitet. Česte mutacije također su problem pri razvoju cjepiva. Veće, brze antigene promjene ili antigena izmjena (shift) nastaju isključivo na virusu influence tipa A i omogućuju nastanak novog podtipa virusa. Kako je virusna RNA segmentirana, moguća je i različita raspodjela tih segmenata. Do izmjene genskih segmenata može doći ako više od jednog podtipa virusa influence tipa A inficira istu stanicu. Zahvaljujući ovim velikim i naglim promjenama virus može inficirati nove stanice i izbjeći nastali imunološki odgovor. Sve to igra ulogu u izbijanju pandemija. Drugi razlog čestih mutacija je nepostojanje kontrole prepisivanja RNA pa RNA-ovisna RNA polimeraza griješi pri prepisivanju otprilike svakih 10 nukleotida. To uzrokuje tzv. antigeno skretanje (drift) odnosno spore, manje promjene antigena na površini virusa. Radi se o promjenama redoslijeda nekoliko aminokiselina u polipeptidnim lancima hemaglutinina i neuraminidaze. Antigeno skretanje pojavljuju se kod virusa influence tipa A i B. Zbog mutacija unutar virusnog genoma, površinski antigeni hemaglutini i neuraminidaze često mijenjaju svoja antigena svojstva, odnosno nisu stabilni. Ipak, aktivni dio enzima neuraminidaze se ne mijenja i jednak je u svim tipovima virusa gripe. Upravo zbog toga, neuraminidaza je odabrana kao potencijalno mjesto djelovanja antivirusnih lijekova te su razvijeni inhibitori neuraminidaze. Takvi lijekovi inhibiraju djelovanje neuraminidaze čime sprečavaju oslobađanje novih virusa i širenje infekcije. Danas postoje dva takva lijeka: zanamivir (Relenza) i oseltamivir (Tamiflu), a još je jedan u razvoju - peramivir. Primjena ovakvih antivirusnih lijekova smanjuje težinu kliničke slike gripe te brzinu širenja infekcije, ali ih se mora upotrijebiti na samom početku infekcije dok se virus još nije proširio.