section_heading: Srednji vijek
paragraph_text: mini|200px|lijevo|<center>[[Canaletto, Normanska Westminsterska opatija (1045. – 1056.) koju je 1245. Henrik III. preuredio u gotičkom stilu.<center>]] S normanskim osvajanjem engleske (1066.) javlja se tipski način građenja (za razliku od anglosaksonskog slobodnog kreiranja) nazvan Normanskim stilom. On se odlikuje monumentalnim longitudinalnim bazilikama križnog tlocrrta s dvobrodnim transeptom i ravnim korom, te središnjim snažnim tornjem odsječenog kruništa. Stupovi su kvadratični s jednostavnim kapitelima, arkade s polukružnim lukovima, na pročelju se nalazi veliki prozorski otvor, a fasada je ukrašena bogatim geometrijskim ukrasima (cik-cak linije, dijagonalne mreže, rombovi, i dr.). Takve su: katedrala u Canterburyju (započeta 1070.), katedrala u Durhamu (započeta 1093.), Winchesterska katedrala (započeta 1079.), itd. Oko 1191. god. Normani su pri gradnji katedrale u Wellsu, Lincolnu i Elyju primijenili novi gotički stil gradnje, dok se Normanski stil zadržao kao provincijski stil. mini|500px|<center>Normanska flota, detalj [[Tapiserija iz Bayeuxa|tapiserije iz Bayeuxa<center>]] mini|<center>Lijevi dio Wiltonskog diptiha s portretom Rikarda II. (14. st.)<center> Pored vjerskih građevina, Normani su prije svega gradili utvrde i dvorce; najprije kako bi se osigurali od autohtonog stanovništva, a potom kao granične utvrde prema Škotima i Velšanima. Takve su bile: Oxfordski dvorac (1074.), Londonski toranj (oko 1087.), te dvorci u Rochesteru, Oakhamu i Norwichu.