section_heading: Politika
paragraph_text: mini|[[Stjepan Radić]] Banska Hrvatska (Pokrajina Hrvatska i Slavonija) kao posebna pokrajina u sklopu Kraljevine SHS postojala do potkraj veljače 1924. Ukidanje svih povijesnih pokrajina i zemalja bilo je predviđeno još godine 1921. Vidovdanskim ustavom, kojim je država definirana kao jedinstvena i centralizirana država. Bilo je predviđeno da nova upravna podjela zemlje bude provedena osnivanjem oblasti, koje su trebale imati i neka obilježja samoupravnih tijela. Pokrajina Hrvatska i Slavonija naposljetku je ukinuta odlukom vlade od 15. veljače 1924., da bi s prvim ožujkom iste godine godine na njezinom području počele djelovati četiri oblasti: Zagrebačka, Primorsko-krajiška, Osječka i Srijemska. One su u početku bile bile tek jedinice državne uprave, da bi oblasne skupštine, oblasni odbori i ostala samoupravna tijela bili uspostavljeni nakon oblasnih izbora početkom 1927. Tada i oblasti s hrvatskom većinom ustrojavaju svoja samoupravna tijela, a osobito je značajno to što je na čelu oblasnog odbora Zagrebačke oblasti bio predsjednik HSS-a Stjepan Radić. On je u oblasnoj samoupravi vidio izvanrednu priliku za suprotstavljanje centralizmu i mislio je da na taj način može utjecati na gospodarski, financijski i kulturno-prosvjetni razvoj te oblasti, ali i hrvatskih zemalja. Odredbe Zakona o oblasnoj i kotarskoj samoupravi davale su oblastima pravo da se povežu u cilju ostvarenja nekih zajedničkih ciljeva iz svojeg samoupravnog djelokruga. Radić je Zagrebačkoj oblasti nastojao dati izrazitiji hrvatski karakter.Jareb, Mario. Hrvatski nacionalni simboli, 1. izd., Alfa, Hrvatski institut za povijest, Zagreb, 2010., 192 str., ISBN 978-953-297-230-6,