section_heading: Povijest
paragraph_text: Kasnije je Kuš uglavnom bio nezavisna zemlja, a poznato je kako je u 1. stoljeću pr. Kr. kušitska konjica pomogla rimskom caru Vespazijanu da uguši pobunu Židova u Jeruzalemu. Civilizacija Kuša doživljava pad oko 350. godine, i više se ne spominje u povijesnim dokumentima. Pad Kušanskog kraljevstva obilježeno je pobjedničkom stelom neimenovanog vladara Aksuma (vjerojatno kralja Ezane) koja je podignuta u Meroeu. Prema njezinom natpisu na grčkom jeziku može se pretpostaviti da je "Kralj Aksumita i Omerita" (Kraljevstvo Aksum) vladao oko 330. godine. Dva druga natpisa na pismu geez su pronađena uz obližnje piramide i pretpostavlja se da potječu iz istog razdoblja.<ref>Steve Stofferan i Sarah Wood Lecture 30: Ancient Africa, Sveučilište Purdue Preuzeto 21. studenoga 2016.