section_heading: Nastanak i rano djelovanje 1918. – 1923.
paragraph_text: mini|desno|Oblasti (Gau) NSDAP-a 1926., 1928., 1933. i 1937. Stranka je nastala od manjih političkih skupina, uglavnom nacionalistički orijentiranih, koje su nastale nakon poraza poslije Prvog svjetskog rata. U ranim mjesecima 1918., stranka pod nazivom Freier Ausschuss für einen deutschen Arbeiterfrieden (Slobodni komitet za slobodu radnika) osnovana je u Bremenu. Anton Drexler, iskazani njemački nacionalist, sastavio je granu sličnih stranaka u Münchenu 7. ožujka 1918. Drexler je bio minhenski bravar, član militarističke Domovinske stranke tijekom Prvog svjetskog rata, te je bio ogorčen mirom iz studenog 1918. U njemu se budi revolucionarska ideja. Drexler je slijedio uobičajene ideje militarističkog nacionalizma u ono vrijeme, kao što je bilo protivljenje Versajskom sporazumu, antisemitizam, antimonarhizam i antimarksizam, te također vjerovanje da njemački narod predstavlja arijsku nadrasu (Herrenvolk). Za njega je internacionalni kapitalizam bio židovski, te je optužio kapitaliste za ratni profit. Drexler je uvidio političku nestabilnost i nezadovoljnost u Njemačkoj, posebice nakon stvaranja Weimarske Republike, a nezadovoljstvo je bilo najizraženije među pripadnicima siromašnijeg staleža. Naglašava potrebe völkisch (narodnog) nacionalizma, jake centralne vlade, s ekonomskim socijalizmom, te stvaranje centralno nacionalističkog radničkog pokreta koji bi uništio komunizam, te internacionaliste lijevog i desnog političkog gledišta. Dana 5. siječnja 1919., Drexler, s Gottfiredom Federom, Dietrichom Eckartom i Karlom Harrerom, te 20 radnika iz minhenskih željezničkih radnji kao i drugih, sastali su se i raspravljali o stvaranju stranke koja bi imala Drexlerove ideje. Drexler je predložio da se stranka nazove Njemačka socijalistička radnička stranka, ali Harrer odbija da se uzme riječ "socijalistička" u imenu, te se zbog toga stranka nazove samo Njemačka radnička stranka (Deutsche Arbeiterpartei, DAP). Da bi dobili simpatije među srednjim staležom i nacionalistima, Drexler govori kako oni nisu kao marxisti, te zastupaju i srednje staleže, te da se njihova stranka zalaže za socijalno dobro svih Nijemaca. DAP je postao jedna u nizu od stranaka völkisch pokreta koji je postojao u Njemačkoj u to vrijeme. Kao druge völkisch skupine, DAP je dijelio mišljenje da se Nijemci trebaju ujediniti (Volksgemeinschaft), te zagovarao nedjeljivost njemačkog naroda po staležima. Ta ideologija bila je izrazito antisemitistička jer DAP je naglašavao, kao i sve pristaše völkisch pokreta da Njemačka mora biti judenfrei (slobodna od Židova).