section_heading: Centralizam i velikosrpska hegemonija
paragraph_text: Razdoblje u Kraljevini SHS od 1918. do 1921. godine često se naziva predustavnim jer su još uvijek postojale zemaljske nade, ali je u tom razdoblju, u znatnoj mjeri, nametnut i centralizam i velikosrpska hegemonija. Vlada Kraljevine ubrzo je provela centralizaciju, pa su tako na čelu većine ministarstava i tijela državne uprave bili povjereni centralisti. Tu prije svega treba istaknutii ministra unutarnjih poslova Svetozara Pribićevića koji se trudio da se što prije ukinu povijesne posebnosti država ujedinjenih u Kraljevinu SHS. Zatraženo je da se pokrajinske vlade podonesu ostavke kako bi se dekretom iz Beograda imenovali novi dužnosnici. Kandidate je predlagao Pribičević, a imenovanje provodio regent Aleksandar. Izvršena je potpuna reorganizacija pokrajinskih vlada koje su bile odgovorne izravno vladi u Beogradu. Smanjen je broj povjerenstava, a u biti su pokrajinske vlade izgubile onaj politički značaj i ulogu koju su nekad imale. Ovakvo bezustavno stanje i sve veća centralizacija trajala je oko dvije i pol godine. Nasilje i teror bili su česta pojava u državi u čemu su sudjelovali vojska i policija. Kada je polovicom 1921. godine na snagu supio Vidovdanski ustav, centralizam i velikosrpska hegemonija bili su ozakonjeni, te još više došli do izražaja. Još od ujedinjenja 1918. godine Srbi su zajedničku državu doživljavali kao proširenu Srbiju u kojoj su se ponašali i osjećali kao velikosrbi.