section_heading: Povijest
paragraph_text: mini|220px|Zagoričani poslije Ilindanskog ustanka 1903. Prema podacima iz osmanskih registra, selo je postojalo u 15. stoljeću.<ref>[http://www.promacedonia.org/hg/poselen.html Гандев, Христо. „Българската народност през XV век. Демографско и етнографско изследване“, Наука и Изкуство, II изд., София, 1989.] U 19. stoljeću Zagoričani je jedan iz glavnih centara bugarskog preporoda u Egejskoj Makedoniji i zato je osvojio nadimak "Mala Sofija"<ref>[http://www.b-info.com/places/Macedonia/republic/news/201-300/british.off Report on the Macedonian Movement in Area Florina 1944. (By Capt. P. H. Evans, Force 133)]<ref>Шклифов, Благой. Костурският говор. София, 1973, стр. 149-150. Godine 1869. u Zagoričanima je otvorena bugarska škola.<ref>Ванчев, Йордан. Новобългарската просвета в Македония през Възраждането, София, 1982, стр. 84-100., Кайчев, Наум. Българската църква и просвета в Костурско (1900-1912), Македонски преглед, година ХІV, 1991, № 3, с. 93 1889. godine Stjepan Verković opisuje Zagoričane kao mali bugarski gradić s 350 kuća i 480 porodičnih parova.<ref>Верковичъ, Стефан. И. Топографическо-этнографическiй очеркъ Македонiи, Санкт Петербург, 1889, стр.145-146. 1900. bugarski znanstvenik Vasil K'nčov u svojoj knjizi ”Makedonija, etnografija i statistika” spominje 3 300 stanovnika, Bugara.<ref>[http://www.promacedonia.org/vk/vk_2_43.htm Васил Кънчов. „Македония. Етнография и статистика“. София, 1900, стр. 265.]