section_heading: Krunidbe, bračne veze, urote
paragraph_text: Hrvatski kraljevski dvor imao je razrađenu administraciju. Tako se u izvorima spominju dvorske funkcije poput kraljeva peharnika, glavnog konjušara, dvorskog kapelana, dvorskog notara, komornika, ali i funkcije poput tepčije, čija nam uloga ni do danas nije potpuno jasna. Srednjovjekovni dvor, pa tako i onaj hrvatski, bio je mjesto intenzivnog života, političkog i društvenog angažmana te mnogih previranja. Kralj je bio posvećena osoba, Crkva ga je pomazivala u Božje ime. U očima onovremenog čovjeka, u kraljevoj osobi sjedinjavale su se najbolje ljudske osobine s natprirodnim sposobnostima. Kralj je bio apsolutni vladar, vrhovni vojskovođa i vrhovni sudac. Hrvatski kraljevi, poput ostalih europskih vladara tog vremena, vodili su vrlo promišljenu dinastičku politiku. Tako je poznato da se hrvatski kralj Mihajlo Krešimir II. oženio Jelenom Slavnom, pripadnicom moćne zadarske patricijske obitelji Madijevaca. Hrvatski kralj Stjepan I. oženio se kćeri mletačkog dužda Petra II. Orseola, Hicelom, tako da je jedan od najvećih hrvatskih vladara, Petar Krešimir IV., ujedno i unuk jednoga od najmoćnijih mletačkih duždeva.