section_heading: Povijest
paragraph_text: thumb|mini|Naziv crkve na ulazu u crkveno dvorište Starija crkva svete Petke je iz srednjega vijeka, a novija je moguće s kraja 16., a svakako s početka 17. stoljeća, jer je nadbiskup Marin Bici (1608. – 1624.) bio pozvan da je posveti 1610. godine. Pavao Butorac je pisao o katoličkom potiskivanju kulta svete Petke, kultom svete Ane i izmjeni naziva crkava iz sv. Petka ili Veneranda u sv. Ana. On je zapisao: ''Ipak se ime sv. Petke održalo u Tivtu, gdje se očuvala do danas crkvica pod nazivom sv. Petka, a predio se do crkve zove Petkovica, zatim u Sušnju, gdje je župska crkva posvećena sv. Petki, kako je bila i prijašnja iz srednjega vijeka, sad kapela na groblju, te u spičanskom polju kraj Sutomora, gdje još postoji kapelica sv. Petke, sva je prilika iz XIII st.''<ref><ref> Starija crkva je zbog svog naziva (kult sv. Petke je jak kod pravoslavaca) po svemu sudeći bila pravoslavna. Današnji naziv mjesta Šušanj, ranije Sušanj (Butorac i nadgrobni spomenici kod crkve), Paroco di Sussani (nadbiksup Vicko Zmajević, 18. stoljeće) i najstariji oblik Susanna (nadbiskup Marin Bici, 17. stoljeće), je u mogućoj vezi sa svetom Anom, u kontekstu preimenovanja sv. Petke u sv. Anu. Susanna bi tako bila sv. Anna, kao što je i obližnje mjesto Sustaš od sv. Anastazija (kao i Zadarska katedrala), Sutomore je od sv. Marije, Sutorina od sv. Irina, Supetar od sv. Petar... Svetu Petku pravoslavni slave i 26. srpnja po julijanskom kalendaru, a katolici sv. Anu slave 26. srpnja po gregorijanskom kalendaru.