section_heading: Povijest
paragraph_text: Sol se jodirala samo na sedmom kotlu. Uoči Drugoga svjetskog rata planirala je obnova proizvodnje. Počelo se s gradnjom dviju proizvodnih hala za ukuhavanje slane vode i proizvodnju varene soli. Građevinski radovi su planirani vlastitim snagama. Oprema je naručena iz Njemačke, iz Drezdena. Iz Praga je stigla šamotna opeka, brašno i automatska ležišta. Pri prijevozu je stradalo dosta opreme. Sačuvani dio prikupljen je poslije rata. Do partizanskog zauzimanja Tuzle jeseni 1943. solana je normalno radila. Sol koju su proizveli odvozilo se na teritorij pod partizanskim nadzorom. U vrijeme partizanskog odlaska i osovinskog zauzimanja, solanski su radnici sabotirali pogon da se protivnik ne okoristi proizvodnjom. Porušili su četiri kotla, od 1 do 4. Minirali su ložišta ostalih kotlova, pa je potpuna stala proizvodnja soli. Ukupno su u NOB-u od 13 kotlova u solanama u Simin Hanu i Kreki, četiri su sasvim izgorila, a djelimice su oštećena dva kotla, 7 i 8. U rujnu 1944. nakon konačnog partizanskog zauzimanja Tuzle počelo je podizanje porušenih kotlova. Nakon konačnog istjerivanja ratnih neprijatelja, došla je temeljitija obnova, ali sa skromnim sredstvima. Stvaranjem nove države i solana je dobila ime "Solana Kreka u Tuzli". Novo poduzeće osnovano je rješenjem Ministarstva rudarstva FNRJ pov. br. 462/43/3 od 31. listopada 1946. godine. Registrireano je za djelatnosti proizvodnje slane vode i soli, prodaje soli za ljudsku prehranu i stočnu hranu i za reprodukciju. Solani je poslijeratnom raspodjelom dodijeljeno poljoprivredno dobro Hambara u Jeginovu Lugu kod Kalesije. Radnici su dobrovoljnim radom uzgajali goveda i svinje, te proizvodili kukuruz i pšenicu, voće i povrće za potrebe menze u Solani. Ukazom od 1951. sol se obvezno jodiralo radi zatiranja gušavosti. Rješenje u kratkom roku osmislio je majstor Kadrija Hajdarhodžić i uz vlastita rješenja uz minimalna ulaganja uređaj od domaće opreme i materijala napravljen je u vlastitoj radionici i već krajem 1951. svi kotlovi imali su taj uređaj, poslije primijenjen i na morskim solanama. Solana je dugo poslije zatvorena, a na 100. obljetnicu otvaranja prve Solane u Simin Hanu, Solana Kreka je pretvorena u Muzej solarstva. Povjerenstvo za očuvanje nacionalnih spomenika BiH proglasilo je staru solanu Kreka, Muzej soli s pokretnom baštinom, kompleks solnih bunara s crpnom postajom i solni bunar iz osmanskog razdoblja nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine.<ref>Faktor.ba S. Karić: Faktor u posjeti jedinom Muzeju soli u BiH: Iz neolitskih tava do bosanskih stolova (FOTO), 15. veljače 2016. (pristupljeno 13. siječnja 2018.)