section_heading: Danijel Džino
paragraph_text: Džino kratkim ekskursom o Curtinim pogledima na razvoj slavenskog identiteta prema kojem su Slaveni postali Slavenima tek u doticaju s romaniziranim područjima. Kako zaključuje Dzino – to je ključ za razumijevanje transformacije identiteta u Dalmaciji ranoga srednjeg vijeka. Dalmatinski gradovi se nisu slavenizirali, ali ni romanizirali po bizantskoj shemi. Njihov identitet bio je poseban, "novoromanski". U zaleđu je došlo do promjene dominantnog jezika. Džino smatra da je do tog procesa došlo jer više nije bilo dominantne skupine zainteresirane za mogućnost da latinski ostane govorni jezik zaleđa. Dapače, taj prostor nalazi se na periferiji avarskog utjecaja u kojem slavenski jezik funkcionira kao lingua franca. U novim uvjetima, on je predstavljao bolji izbor za komunikaciju i socijalizaciju. Dzino dalji avarski utjecaj vidi ponajprije u titulama bana i župana. Što se tiče stanovništva, nije došlo do dramatičnih promjena i smjena, već je došlo do određene kulturalne mimikrije ili hibridnosti.