section_heading: Povijest
paragraph_text: Stari grad Podzvizd sagrađen je na šiljastom brdu. Na glavici ima visoku kulu. Nedaleko od grada je crkvina gdje je 1334. i 1501. godine stajala župna crkva sv. Martina u Kreščićima. Druga crkvina je bliže rijeci Glini na Božinu brdu. Uz Vranograč Podzvizd je pripadao plemenitim potomcima Kreča, Kupiše i Raka te i starim rodovima u starohrvatskoj županiji Pset. Poveljom od 1264. godine kralj Bela IV. braću Kreča, Kupišu i Raka nadario je prostranom zemljom oko Topuskog blizu plemena Žalačkog i Hresanskog na prostoru današnjeg Podzvizda i Vranograča. Za darovane zemlje Podzvidza i Vranograča bila su braća jedino dužna poslati u kraljevsku vojsku tri konjanika, ako bi ih na to ban pozvao, a sam kralj osobno ratovao. Plaćali su desetinu samostanu u Topuskom. Na zapovijed bana Petra Sudara 1388. godine ustanovljene su međe između plemića Kreščićkih i knezova Blagajskih na imanjima u Bruvnu i Bojni. U vrijeme borbe između bosanske stranke i pristaša kralja Žigmunda držali su Kreščići da je došla zgoda da se mogu otresti svake obaveze prema opatiji Topuskoj. Zato uskratiše desetinu, ali ih je godine 1430., ban Fridrik Celjski opet prisilio na podavanje desetine. Za obranu od Turaka s dozvolom kralja Ladislava podigoše 1456. u Podzvizdu i Vranograču od kamena. Da se gradovi ne otuđe držali su plemići Kreščićki u njima svog župana koji je dobivao trećinu sudbenih globa.