section_heading: Karl Marx
paragraph_text: Suprotno uvriježenom mišljenju, Marx nikada nije koristio izraz "radna teorija vrijednosti" ni u jednom svom tekstu, ali je koristio izraz Zakon vrijednosti.<ref>E F Schumacher. Small Is Beautiful. Pt 1, ch 1. MMike Beggs, "Zombie Marx and Modern Economics, or How I Learned to Stop Worrying and Forget the Transformation Problem." Journal of Australian Political Economy, issue 70, Summer 2012/13, p. 16 ; Gary Mongiovi, "Vulgar economy in Marxian garb: a critique of Temporal Single System Marxism." In: Review of Radical Political Economics, Vol. 34, Issue 4, December 2002, pp. 393-416, at p. 398. Marx se protivio "pripisivanju natprirodne kreativne moći radu", tvrdeći kao takvo:<blockquote>Rad nije izvor svekolikog bogatstva. Priroda je isto toliko izvor uporabnih vrijednosti (a od toga se sigurno i sastoji materijalno bogatstvo!) kao i rad, koji je sam po sebi samo manifestacija sile prirode: ljudske radne snage.Ovdje Marx razlikuje razmjensku vrijednost (predmet Radne teorije vrijednosti) i upotrebnu vrijednost. Marx je koristio koncept društveno potrebnog radnog vremena kako bi uveo novu socijalnu analitičku perspektivu, različitu od svojih prethodnika i neoklasične ekonomije. Dok većina ekonomista počinje iz ishodišta pojedinca, Marx je započeo s ishodišta društva u cjelini. "Društvena proizvodnja" uključuje kompliciranu i međusobno povezanu podjelu rada širokog spektra ljudi koji ovise jedni o drugima za svoj opstanak i prosperitet. "Apstraktni" rad odnosi se na obilježje rada za proizvodnju robe specifično, koje dijele sve različite vrste konkretnog oblika rada. Odnosno, koncept apstrahira od posebnih karakteristika cjelokupnog rada i sličan je prosječnom radu.