section_heading: Razdoblje austro-ugarske vladavine
paragraph_text: Godina 1878. značila je skoro oslobođenje katolika od Osmanlija. Bosanski franjevci dokazali su rodoljublje. Potpisali su molbu na Berlinski kongres, da se ove pokrajine povjere Austro-Ugarskoj. Turska vlada nikako nije mogla uvesti reda u zemlji sa stalnim pobunama. Stoga su velesile odlučile da to one učine. Austro-Ugarska dobila je kompenzaciju za sjevernu Italiju i velesile dopustile su joj zaposjeti BiH. Muslimani u Bosni, osobito u Sarajevu pobunili su se protiv toga. Tražili su da se i Fojničani odupru austro-ugarskoj vojsci. Pozvani su i katolici da se priključe tom pučkom ustanku. Na nagovor franjevaca to su i učinili, ali s namjerom razbjeći se, čim se koja prigoda pruži te da nikako ne pucaju na kršćansku vojsku, jer ih ona dolazi osloboditi. Dapače, napravili su barjake s hrvatskim bojama i križem u sredini. Naoružani katolici imali su od oružja samo sjekiru ili kolac. Franjevci su svete mise namjenjivali za sreću kršćanskih četa.