section_heading: Zaposjedanje BiH 1878.
paragraph_text: Po završetku rusko-turskoga rata, 1878. je održan Berlinski kongres na kojem je donesena odluka da će Bosnu i Hercegovinu, koja je još bila formalno pod turskim vrhovništvom, zauzeti Austro-Ugarska i dovesti pod svoju jurisdikciju. Austrijskim postrojbama, jačine 82.000 ljudi, suprotstavila se slabo organizirana pretežno muslimanska milicija od 40.000 vojnika (uz određen broj pridruženih pravoslavnih harambaša), koju je vodio sarajevski agitator Hadži Lojo.[http://dnc.nsk.hr/DataServices/ImageView.aspx?id=a3723652-cefe-4588-9d34-88ddb7d495d0 Branislav, list za politiku i narodno gospodarstvo, Osijek, 21. kolovoza 1878.] To se odnosilo na 43. pješačku domobransku brigadu s ukupno 6.144 ljudi pod zapovjednikom Milanom pl. Musulinom.[http://dnc.nsk.hr/newspapers/Search.aspx?text=musulin# Branislav, list za politiku i narodno gospodarstvo, Osijek, 25. rujna 1878.] Osvajanje BiH je trajalo manje od tri mjeseca, tijekom kojih su ukupni gubitci austrijskih postrojbi iznosili 946 poginulih i 3.980 ranjenih vojnika.Oršolić, Tado (2000.): "Sudjelovanje dalmatinskih postrojbi u zaposjedanju Bosne i Hercegovine 1878.", ''Radovi Zavoda povij. znan. HAZU u Zadru'', sv. 42/2000, str. 287-308.