section_heading: Divlja horda
paragraph_text: Iznenađujući uspjeh Noon Winea postavio je temelje za jedan od najeksplozivnijih povrataka u filmskoj povijesti. 1967. su producenti Warner Brosa. Kenneth Hyman i Phil Feldman htjeli da Peckinpah napiše i režira pustolovni film. Alternativni scenarij koji su napisali Roy Sickner i Walon Green bio je vestern Divlja horda. U to vrijeme, scenarij Williama Goldmana Butch Cassidy i Sundance Kid, kupio je studio 20th Century Fox. mini|lijevo|200px| Ubrzo je odlučeno da će Divlja horda, koja je imala nekoliko sličnosti s Goldmanovim radom, biti producirana kako bi porazila Butcha Cassidyja i Sundance Kida u kinima. U jesen 1967., Peckinpah je prepravljao scenarij u ono što će postati poznato kao Divlja horda. Sniman u Meksiku, Peckinpahov epski film bio je inspririan njegovom glađu za povratkom filmovima, nasiljem viđenim u Bonnie i Clyde  Arthura Penna, rastućom frustracijom Amerike oko  Vijetnamskog rata i onim što je on vidio kao očiti nedostatak stvarnosti u dotadašnjim vesternima. Odlučio je snimiti film koji je prikazao ne samo okrutno nasilje perioda, nego i sirove muškarce koji pokušavaju preživjeti epohu. S Williamom Holdenom,  Ernestom Borgnineom,  Robertom Ryanom,  Benom Johnsonom,  Warrenom Oatesom i  Edmondom O'Brienom u glavnim ulogama, film je prikazivao bandu razbojnika veterana na granici Teksasa i Meksika u 1913. koji pokušavaju opstati unutar svijeta koji ulazi u modernu eru. Divlja horda uokvirena je dvama oštrim i zloglasnim obračunima, počinjući s propalom pljačkom banke i završavajući s odmetnicima koji ratuju u meksičkoj vojsci u samoubilačkoj osveti zbog smrti jednog od njihovih članova. Beskompromisan i bez presedana u prikazivanju eksplicitnih detalja, film iz 1969. postao je trenutni klasik. Nekoliko scena koje su pokušane u Bojniku Dundeeju, uključujući usporene sekvence (inspirirane  Sedmoricom samuraja Akire Kurosawe), odlazak junaka iz sela kao i pogrebna procesija i korištenje neiskusnih lokalnih stanovnika kao statista, bit će usavršene u Divljoj hordi. Mnogi kritičari nazvali su nasilje sadističkim i eksploatativnim. Drugi kritičari su hvalili originalnost jedinstvene brze montaže, korištene po prvi put, a koja će postati Peckinpahov zaštitni znak, i obradu tradicionalnih vestern tema. Danas se film smatra zenitom Peckinpahove turbulentne karijere. Bio je to početak Peckinpahove međunarodne slave, a on i njegov rad će ostati kontroverzni do kraja njegova života.