section_heading: Olimpijska znamenja
paragraph_text: Olimpijski pokret koristi mnoga znamenja i simbole, od kojih mnoga prezentiraju ideje ideale koje je Coubertin imao u svojim vizijama. Svakako najpoznatiji simbol su Olimpijski krugovi. Ovih pet međusobno povezanih krugova predstavlja jedinstvo pet (naseljenih) kontinenata (Afrika, cijela Amerika, Australija, Azija i Europa), a boje tih krugova (s lijeva na desno: plava, žuta, crna, zelena i crvena) izabrane su zato što svaka država svijeta ima na svojoj nacionalnoj zastavi bar jednu od tih boja. Olimpijski se krugovi nalaze i na Olimpijskoj zastavi koja se podiže, vijori i spušta prilikom otvaranja, trajanja, odnosno zatvaranja Olimpijskih igara. Olimpijski su krugovi prvi puta predstavljeni, a olimpijska se zastava prvi put zavijorila na Olimpijskim igrama u Antwerpenu, 1920. Zastava se u Olimpijski stadion unosi dok se svira svečana Olimpijska himna. Službeni je Olimpijski moto latinski izraz: Citius, Altius, Fortius (brže, više, jače), koji je Coubertin usvojio na prijedlog svog prijatelja, francuskog dominikanca Henria Didona, što je Didon i razložio izlaganjem Moralni utjecaj atletskog sporta na međunarodnom olimpijskom skupu 1897.<ref> Pakaluk, Michael. Citius, Altius, Fortius The Catholic Thing. Objavljeno 5. kolovoza 2021., pristupljeno 11. kolovoza 2021. A Coubertinovi su ideali, vjerojatno, najbolje opisani u Olimpijskom credu: