section_heading: Americij u gospodarstvu
paragraph_text: U obliku izotopa americij-243 proizvodi se od plutonija. Taj je izotop vrlo stabilan, s vremenom poluraspada od 7370 godina. Najveći dio americija upotrebljava se u znanstvenim istraživanjima, dok se manji udio izotopa americij-241 (čije je vrijeme poluraspada 430 godina) koristi kao radioaktivni izvor za gama-radiografiju. U širokoj je uporabi kao americijev oksid u proizvodnji detektora dima u kojima njegovo alfa-zračenje ionizira zrak između dviju elektroda, stvarajući tako električni tok. Strujni tok prati se pomoću elektroničkog kruga koji uključuje znak za uzbunu kada se protok struje smanji ispod određene razine. To se događa u trenutku kada se između dviju elektroda pojavi dim. Čestice čađe tada upijaju ione a to smanjuje struju. Svake se sekunde u detektoru dima događa radioaktivni raspad oko 33 000 americijevih atoma što rezultira radioaktivnim alfa-zračenjem, no to ne predstavlja opasnost po korisnike jer alfa-čestice ne mogu proći kroz čvrstu tvar, čak ni kroz običan list papira. Čak i kada su alfa-čestice emitirane u zrak, njihov domet je svega nekoliko centimetara, budući da se sudaraju s molekulama kisika ili dušika. U tom sudaru, alfa-čestica ugrabi elektrone i postaje atom helija. Jedan gram americija dovoljan je za otprilike 5 000 detektora dima.