section_heading: Povijest
paragraph_text: Zatim ostaci zarušenog i napuštenog naselja Selce za kojeg se prepostavlja da je osnova današnjeg Svetog Kuzma. Naseobina se kroz stoljeće formulirala u tri skupine kuća: Sv. Kuzam – Ketina – Vitoševo/Baraći. Domaća prezimena starosjedilaca su: Kopajtić, Kundić, Pavletić, Vičević, Šepić. Tadašnje stanovništvo najviše se bavilo stočarstvom (godine 1870. izgrađen je prostor za stočni sajam na polju zvanom "Placa" u Sv Kuzmu) i vinogradarstvom, proizvodnjom vina odnosno grožđa koje je zakonom bilo stimulirano i butiljirano kao vino slakastog okusa naziva Francez. Izgrađena je "pučka šterna", pojilište za stoku u koju se voda 1914. sakupljala s krovišta crkve, a i okupljalište ljudi u sklapanju posla (danas kao etnografska cjelina stare jezgre Svetog Kuzma). Isto je uvjetovalo razvoj mesarstva, krčmarenja i uzgoja vinove loze, o čemu svjedoči čak šest gostionica vlasnika: Kundić, Kurpis, Kopajtić, Tićac, Šepić, Pavletić.