section_heading: Šume crnog graba i hrasta medunca (epimediteranska zona)
paragraph_text: Iznad šuma i šikara bijelog graba razvijaju se primorske šume i šikare crnog graba (biljne zajednice Ostryo-Quercetum pubescentis). Rasprostranjene su duž dinarskih planina u rasponu nadmorskih visina od (300-)400-950 metara, te čine klimazonalnu vegetaciju sjeverne Istre i sjevernojadranskog područja, primorskih padina Velebita, te sjevernih padina Bukovice. Razvijaju se u uvjetima hladnije klime i zadnja su šumska zajednica sredozemnog područja, tj. graniče s vegetacijom kontinentalnog područja, odnosno eurosibirsko-sjevernoameričke regije. Za razliku od zajednica razvijenih na nižim nadmorskim visinama, ovdje više ne rastu vazdazelene vrste, a manji je udio i termofilnih vrsta. Razvijaju se na smeđim tlima i rendzinama na vapnencima i dolomitima. Zbog djelovanja čovjeka ova zajednica je također razvijena i u obliku više ili manje prorijeđenih šikara ili znatno rjeđe kao šuma panjača u kojoj je dominantan crni grab. U sloju drveća najznačajnije vrste su crni grab (Ostrya carpinifolia), hrast medunac (Quercus pubescens), javor gluhač ili planinski javor (Acer obtusatum), maklen (Acer monspessulanum), crni jasen (Fraxinus ornus), mukinja (Sorbus aria) i jarebika (Sorbus aucuparia). U sloju grmlja dolaze i drijen (Cornus mas), trnina (Prunus spinosa) i pavitina (Clematis vitalba). U sloju niskog raslinja vrlo je važna vrsta jesenska šašika (Sesleria autumnalis), koja poput gustog zelenog saga može prekrivati površinu tla u šumi; zatim bljušt (Tamus communis), tankolisna šparoga (Asparagus tenuifolius), sitni šaš (Carex humilis), crvena djetelina (Trifolium rubens) i mnoge druge.