section_heading: Uređenje rimske vlasti u Italiji
paragraph_text: Sredinom 3. stoljeća pr. Kr. Rimljani su postali gospodari cijelog Apeninskog poluotoka. Rimljani su se različito odnosili prema pokorenom stanovništvu. Nekim italskim općinama ostavili su slobodu te je njihovo stanovništvo imalo potpuno ili djelomično rimsko građansko pravo (imali su imovinsko pravo i pravo sklapanja brakova, ali ne i pravo sudjelovanja u političkom životu). Te su se općine nazivale municipiji. Veći dio pokorenih italskih naroda činio je rimske saveznike (socii). Oni su sačuvali unutarnje uređenje, ali su u vanjskim poslovima bili ovisni o Rimu. Ostale su općine u cijelosti podvrgnute rimskoj vlasti. Na taj su način Rimljani lukavo preduhitrili protivnike, onemogućivši im da se povežu zbog istih ciljeva i ustanu protiv njih. Rimljani su primjenjivali načelo podijeli pa vladaj (Divide et impera). Svi pokoreni stanovnici su davali Rimu čete za ratovanje i imali su obvezu plaćanja poreza. Na dijelu osvojenog područja Rimljani su osnivali naseobine - kolonije. Kolonije su naseljavali siromašni građani Rima i isluženi vojnici (veterani). Iz njih se postupno širio latinski jezik, a Apeninski poluotok romanizirao. Rimljani su svoju kulturu širili među pokorenim narodima mirnim putem i od njih su preuzimali različite tekovine. Novoosvojene gradove povezivali su cestama i unapređivali gradnjom javnih zgrada, vodovoda i hramova. Zahvaljujući ulaganju u njih, napredovali su promet, trgovina i različiti obrti. Rim je postupno politički, kulturno i jezično ujedinio narode Apeninskog poluotoka.