section_heading: Povijest
paragraph_text: U Morančanima je prva kuća za svećenika 1854. godine na crkvenom zemljištu. U Kreševu je na sastanku 1. travnja 1854. odlučeno je da se utemelji samostalna kapelanija kojoj će sjedište biti Morančani. Ondašnjoj kapelaniji pripadali su: Usino, Morančani, Ljubače, Živinice, Dubrave, Par Selo, Pasci, Poljana, Pozar i Medovici. U Morančanima je sjedište župe koja pripada tuzlanskom dekanatu. Patron je sv. Juraj mučenik. Župa je osnovana 1856. godine. Jedna je od triju župa koja su najstarije u dekanatu, skupa sa župom sv. Ante Padovanskog Lukavac i župe svetog Petra i Pavla Tuzla. Službeno je utemeljena 1857./58. godine odvajanjem pojedinih naselja od Tuzle. Svoje matice župa ima od osamostaljenja.Sveti Juraj - Patron župe Morančani (22.4.2017.), SOLI, Datum objavljivanja: 22. tra 2017. [[Datoteka:Otto Blau, Reisen in Bosnien und der Hertzegowina, 1877., str. 14 .jpg|mini|lijevo|250px|Morančani u knjizi Otta Blaua iz 1877. godine Reisen in Bosnien und der Hertzegowina.]] U Morančanima su u teškim vremenima i muslimani nalazili utočište. Kad je Austro-Ugarska zaposjedala BiH, dio muslimana bio je za to da ako ne može ostati Turska, neka dođe za vlast druga velesila. Pred dolazak na dva do tri mjeseca prije u Tuzli su se skupljali potpisi od ehalije, tražeći od europskih sila da dođu Austrijanci u Bosni za postaviti red, da će braniti narod i uvesti red. U narodu je bila i protivna struja koja je htjela i radila da stvari ostanu po starom i braniti domovinu od svakog napadača, koji bi pošao na Bosnu. Uz ovu struju pristali su mnogi muslimani. Austrijska carska vojska je napredovala u zaposjedanju BiH i naselja u Bosni redom su padala i među zadnjima su ostali Tuzla i Zvornik. Kad su ušli u Tuzli na mjesto starog paše postavili su novog Alijagu Talirevića kao starješinu, a starog Muhetin-pašu internirali. Dok je trajala borba s carskom vojskom, skupljači potpisa, proaustrijanci, skrivali su se od od ehalije i muftije Taslidžaka. Brojni su prije nego što je muftija došao u Tuzlu pobjegli preobučeni u feredže. Šemsi-beg Tuzlić u feredži je pobjegao u Morančane kod fratara, koji su ga skrivali kod sebe, sve dok nisu došli panduri proaustrijskog starješine Alijage i odveli ga k obitelji u Dobrnju. Ostao je u Dobrnji sve dok nisu austrijske snage ušle u Tuzlu, koju su Austrijanci zauzeli nakon duge borbe.<ref>Gračanički glasnik 31/16 Građa • Atif Hadžikadić: ''Borba protiv okupacije Bosne i Hercegovine: bojevi oko Tuzle, str. 75-77<ref>Bošnjačko oko Borba protiv okupacije Bosne i Hercegovine: bojevi oko Tuzle 1878.g. Dr Atif Hadžikadić, “Novi Behar” (br. 5, 1. VII. 1927., str. 8-9). Historijski retrovizor, 20. ožujka 2015. (pristupljeno 13. listopada 2017.)<ref>(boš.) Radio Kameleon Autor: Mario Vranješ. Bahrija Kabul: Tuzla za početnike: Groblje Borić, 12. siječnja 2017. (pristupljeno 8. prosinca 2017.)