section_heading: Srednji vijek
paragraph_text: 1312. red ivanovaca (hospitalci) preuzimaju upravu nad Vranom od templara. Vranski samostan kao prvi i najugledniji među svima na području kraljevstva uživa pravo jurisdikcije na cijelom području hrvatsko-ugarskog kraljevstva. U 14. stoljeću sagrađena je gotička crkva sv. Katarine unutar grada. Vranski ivanovci sudjeluju u raznim sukobima: 1328. vranski grad bezuspješno napadaju Šubići, a prilikom mletačkih ratova 1345. Mlečani pale Vranu.<ref>Zaninović, 28. Zabilježen je posjet gradu Vrani ugarsko-hrvatske kraljice Marije 4. studenog 1383. skupa s mlađom sestrom Hedvigom (kasnije poljskom kraljicom) i majkom i kraljicom hrvatsko-ugarskom Elizabetom Kotromanić. Posebnom papinskom uredbom ujedinjuje se titula hrvatskog bana i vranskog priora pa se na ovome mjestu u istoj osobi u doba glasovitoga Ivana Paližne koncentrira velika crkvena, politička i vojna moć, što se ubrzo očitovali tijekom dinastičkih borbi u Hrvatskoj i Ugarskoj. 1387 i 1388. Vranu od Paližne pokušavaju u više navrata osvojiti Žigmundovi saveznici. 22. studenog 1389. ispred zidina Vrane sukobljavaju se krčko-zadarska vojska predvođena Frankopanima (odana Žigmundu) s Paližninim vitezovima. U bitci je ranjen i Paližna te je izgubio 120 ljudi, no Vrana i nakon opsade ostaje neosvojena te se 10. prosinca vojska povlači u Zadar.<ref>Zaninović, 31. Nakon Paližnine smrti Žigmund je uspio u Vranu smjestiti Emerika Bubeka, novoimenovanog hrvatskog bana. Sad se situacija okrenula: Vranu su 1402. opsjedali protivnici Žigmunda pod vodstvom povjerenika kralja Ladislava Napuljskog, Alojzija Aldemarisca (napuljskog vojvode), sa 700 Zadrana i Pažana. Pad grada Vrane 11. listopada 1402. odjeknuo je kao prekretnica u borbi za prijestolje zbog značaja grada.<ref>Klaić, Vjekoslav: [http://books.google.hr/books?id=QRBLAAAAYAAJ&lpg=PA304&ots=SqeAPOiytt&dq=vrana%20kralj%20andrija&hl=hr&pg=PA304#v=onepage&q=vrana%20kralj%20andrija&f=false Povijest Hrvata: Dio 1. Treće doba: Vladanje kraljeva iz raznih porodica (1301-1526) 1. knj.: Anžuvinci i Sigismund do gubitka Dalmacije (1301-1409)], Tisak i naklada knjižare L. Hartmana, 1900. str. 304. 250px|minijatura|desno|Vrana na zemljovidu oko 1525., prikazana s opkopom, podgrađem te još jednim krrgom zidina s kulom 1409. Ladislav Napuljski prodaje Dalmaciju Mlečanima, no taj sporni čin značio je oružane borbe za Vranu u rujnu 1411. između Mletačke Republike i hrvatskog bana Karla Kurjakovića.<ref>KURJAKOVIĆ (Krbavski knezovi, Kurjaković Krbavski), velikaška obitelj, Hrvatski biografski lekskikon (LZMK), Ivan Majnarić (2013). pristupljeno 7.12.2014. Pod mletačkom vlašću moć i utjecaj ivanovaca ubrzo slabe. Vrana postaje pogranična utvrda mletačkog posjeda i hrvatsko-ugarske države te se u okolici odvijaju brojni pogranični prijepori između Mlečana i knezova Krbavskih.<ref>Mislav Elvis Lukšić: [http://hrcak.srce.hr/file/18587 "Pogranični prijepori između mletačkih vlasti i knezova Krbavskih u drugoj polovini XV. stoljeća"], Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, No.46 Kolovoz 2004., Str. 195 - 226 Padom Bosne 1463. osmanske postrojbe počinju se zalijetati u Ravne kotare u pljačkaške pohode. Krađa stoke, paljenje sela i odvođenje ljudi u roblje po vranskom distriktu te gotovo stalni napadi na Vranu od 1499. materijalno su slomili mletačku upravu Vrane i uzrokovale slabljenje tvrđave: zbog turskog ometanja poljoprivrede te odvođenja stoke i ljudi naselje je donosilo svega 2200 lira prihoda godišnje, a samo plaće vojne posade iznosile su 2600 lira. Već 1500. Vrana je jako slabo utvrđena te razrušena, po izvještajima bez zidina.<ref>Hrabak, 76-78. Mlečani nisu uspijevali osigurati dovoljno novca za popravke, utvrđivanje i dovođenje veće posade. 1524. Vrana je imala 561 stanovnika u gradu i podgrađu te posadu od 25 konjanika, kojima je ubrzo pridodano još 36 pješaka. 1532. tvrđavni pokretni most je pokvaren, a u tvrđavi se nalazi zastarjelo naoružanje.<ref>Hrabak, 92.