section_heading: Slučajevi iz vremena "borbe" sa škriparima
paragraph_text: U to je vrijeme, neposredno nakon što je u Hercegovina prestala biti područje ratnih operacija, u siječnju i veljači 1945., pa od kraja rata, u svibnju 1945., sve do 1948., bilo proglašeno izvanredno stanje, te su čak bili uvedeni prijeki sudovi, koji su se razračunavali s pojavom banditizma, odnosno križarima (škriparima). O svemu je rukovodstvo Ozne BiH, na čelu s Uglješom Danilovićem, sastavilo je opsežan izvještaj, koji je uslijedio kao odgovor na Rankovićeve prozivke o samovolji, te među ostalim u izvješću stoji:<blockquote>"Prije nekoliko dana danju na mostarskom srezu ubili su jednog oficira OZN-e iz mostarskog opunomoćstva (riječ je bila o Danilu Ćapinu, koji je bio ubijen na Božić 25. prosinca 1945. u Sretnicama, nedaleko od Mostara''). Mi smo se složili povodom ovog slučaja da se strelja šest najizrazitijih jataka kod kojih su odmetnici bili'' (iako je za odmazdu bilo strijeljano sedam osoba, Jozo Kordić, Ivan Kordić, Mate Marić, Andrija Čule, Andrija Smoljan, Nikola Vučić i Ruža Rozić). ''Gonjenje ustaških bandi je teško zato što imaju podršku stanovništva, kreću se danju u civilnim odjelima, sa oznakom naše vojske i slično. Naše odjeljenje povelo je oštar kurs prema jatacima i to je imalo izvjesnog dejstva. Tako su naprimjer seljaci jednog sela na posuškom srezu uzeli sami puške da se tuku protiv ustaša. Ali oštar kurs prema jatacima imao je za posljedicu krupnije greške koje su počinile jedinice 29 divizije u Zapadnoj Hercegovini. Na Posušju i Š. Brijegu bilo je tuča seljaka pa i ubijanja, što se na mase vrlo nepovoljno odrazilo. Tako npr. Šef upravnog otsjeka u sreskom odboru Š. Brijeg komunista je rekao jednom prilikom: Srpska vojska ubija hrvatske seljake. Od strane Armije preduzete su mjere da se učini kraj ovim nepravilnostima. Sami HRSovci iz Zapadne Hercegovine protestuju protiv grešaka koje je počinila vojska."<ref>Lučić Ivica: Hrvatska protukomunistička gerila u Bosni i Hercegovini od 1945. do 1951., Časopis za suvremenu povijest'', God. 42, br. 3, 2010., str. 631 - 670.</blockquote>