section_heading: 1940. – 1960. godine
paragraph_text: Nakon kapitulacije vojske Kraljevine Jugoslavije sredinom travnja 1941. u selo ulaze postrojbe njemačke vojske, te je uspostavljena Nezavisna Država Hrvatska. Prve veće borbe na ovom području bile su kod prvog napada partizana u srpnju 1943.<ref> Jovan Kokot:Dvanaesta slavonska,Napad na Našice lipanj 1943. na Našice. Ustaše i domobrani<ref> Zbornik NOR-a. tom V - Borbe U Hrvatskoj - knjiga 16 - lipanj 1943,Izvještaj NOV i POJ br.27,35,37,Izvješće ustaško-domobranski 155-159. vodili su borbe s partizanima koji su se nalazili u šumi Trstenik prema Ledeniku, te držali zaštitu svojim postrojbama koje su napadale Našice. Sljedeće veće borbe bile su kod napada 12. proleterske brigade na Podgorač u veljači 1944. 22. veljače partizani ruše 80- tak metara pruge, te telefonske vodove između Breznice i Nize koje nakon dolaska ustaša mještani popravljaju. 27. veljače od postavljene mine partizani uništavaju oklopni vlak kod željezničke stanice Našička Breznica.<ref> ZBORNIK NOR-a. tom V - Borbe u Hrvatskoj - knjiga 24, - veljača 1944.Dokumenti NDH str. 653-661<ref> Zbornik NOR-a. tom V - Borbe u Hrvatskoj - knjiga 25 Dokumenti NOV i POJ str.11-15, - ožujak 1944. Na uništeni oklopni vlak naletio je drugi vlak u kojem je poginuo nekoliko civila. Veće borbe su bile i kod drugog napada partizana na Podgorač u lipnju 1944. s partizanskom odstupnicom u šumi i poljima prema Ledeniku.<ref> Zbornik NOR-a. tom V - Borbe u Hrvatskoj - knjiga 28,-lipanj 1944. Dokumenti NOV i POJ str.494-496.Dokumenti NDH 139,143. Za drugog napada na Našice<ref> Jovan Kokot Dvanaesta slavonska,Drugi napad na Našice studeni 1944 u studenom 1944. borbe su vođene sedam dana. U Našičku Breznicu 18. studenog je ušla tada 4. brigada<ref> Stanko Obradović, Antun Miletić: 4. NOU brigada Slavonije (Druga brodska brigada) str. 34. Dvanaeste slavonske divizije, a gdje je bila posada od 40 vojnika koja se je bez prihvaćanja borbe povukla u Košku s dijelom stanovništva. Tada je i evakuirano stanovništvo Gornje Nize koje odlazi u Košku i tamo boravi tri dana tokom najžešćih borbi. Partizanska brigada zauzima položaje na potoku Breznici između Nize i Breznice i drži zaštitu svojim snagama koje napadaju Našice. Jedinice ustaša, domobrana i njemačke vojske<ref> Zbornik NOR-a. tom V - Borbe u Hrvatskoj - knjiga 34 - studeni 1944, Dokumenti NOV i POJ str.220-226,491-521,Dokumenti NDH str.734-744 u više navrata napadaju linije partizana uz pomoć tenkova i oklopnih vozila od izlaza iz Nize prema Breznici, ali partizanima je išlo u korist to što je jesen bila kišovita, a potok Breznica nabujao pa je to uz porušene mostove (cestovni i pružni) olakšavao obranu linije. Tada je i porušen most uskotračne Gutmanove pruge na rijeci Breznici u ravnini današnjeg groblja kod šume Brezovac. 4. brigada 12. slavonske divizije je držala položaje uz kanal i na početku sela Breznice četiri dana onda se povukla u Markovac, a nakon probijanja partizanskih linija iz smjera Donjeg Miholjca od strane ustaša i njemačke vojske koji dolaze u pomoć posadi koja je ostala blokirana u dvorcu Pejačević, partizani se povlače na Krndiju i Papuk. U travnju 1945. ove krajeve oslobađaju partizanske jedinice. Nakon proboja srijemskog fronta u proljeće 1945., 16.divizija NOVJ-a forsira rijeku Dravu 12. travnja kod Bistrinaca nedaleko Valpova i uspostavlja mostobran, a 1. vojvođanska brigada<ref> Mladost slobodi darovana (Prva vojvođanska brigada - Sjećanja) str. 293-294. iste divizije oslobađa grad Valpovo 13.travnja.Harkanovce, Košku, Nizu, Našičku Breznicu i Jelisavac 14. travnja u popodnevnim satima bez većeg otpora. Nakon rata počinje novo razdoblje obilježeno protjerivanjem i slanjem u logore stanovnika njemačke nacionalnosti<ref> Vladimir Geiger:O progonu njemačke manjine u Titovoj Jugoslaviji te oduzimanjem nacionalizacijom zemlje, čišćenjima tavana ostalim mještanima i stvaranjem zadruga. Željeznička stanica izgrađena je 1947. godine i od tada staju vlakovi u Nizi. Početkom 1950-ih godina nakon ukidanja zadruga počinje novo razdoblje sela Niza. Tih godina doseljavaju se novi stanovnici iz Hrvatskog zagorja (okolica Bednje), Gorskog kotara (okolica Čabra, većina ih je doselila još 1930-ih godina), te iz Bosanske Posavine iz mjesta Donja Dolina i Gornja Dolina nedaleko Bosanske Gradiške. Ove tri grupacije odnosno njihovi potomci i danas čine oko 90% stanovništva Nize. Tih godina Niza bilježi oko 400 stanovnika. Tu treba napomenuti da većina doseljenika prvenstveno iz Zagorja naseljavaju se u polju Mala Niza do šume Brezovac i tek komasacijom početkom 1970-ih preseljavaju uz cestu. Tamo je u to doba bilo desetak kuća koje su se vodile pod ulicom Matije Gupca. Posljednji stanovnici napustili su to područje krajem 80- tih godina prošlog stoljeća i od tada ne postoji više navedena ulica. Povećanjem stanovnika 1956. godine puštena je u rad novo izgrađena škola do 4 razreda.