section_heading: "Uspostavom monetarnog suvereniteta protiv dužničkog ropstva"
paragraph_text: Vrijedi opaziti da se u Godišnjem izvješću Hrvatske narodne banke za 2013. godinu iznosi kako depoziti u hrvatskim poslovnim bankama iznose nešto više od 282 milijarde kuna, od čega oko polovine čini štednja stanovništva; prema HNB, 77,5 posto štednje stanovništva predstavljaju devizne ušteđevine građana.<ref>HNB: Godišne izvješće 2013., str. 14-15, mrežne stranice HNB, pristupljeno 8. prosinca 2014. Prema analizi Zagrebačke banke, koju u listopadu 2014. god. prenosi "Poslovni dnevnik", ukupna financijska imovina hrvatskih građana (dakle, bez depozita pravnih osoba) iznosila je krajem srpnja 2014. god. 330,4 milijardi kuna, od čega se 55,3 posto odnosilo na štedne uloge kod banaka, a 11,2 posto na gotovinu.<ref>"Građani drže 330 milijardi kuna, dva posto više od BDP-a", Tomislav Pili za "Poslovni dnevnik" 30.10.2014. Prigodom propasti bankovnog sustava u Argentini početkom 2001. – 2002. (to su iskustva iz kojih poduke za našu situaciju crpi Sinčić), bili su devizni ulozi građana u toj zemlji zamrznuti, te je tek krajem 2006. godine bio Vrhovni sud Argentine po prvi put presudio u jednom slučaju da se štedni ulozi denominirani u dolarima moraju deblokirati, da je prisilna denominacija iz dolara u pezose po nepovoljnom tečaju 2002. god. (gdje su štediše izgubile oko trećinu vrijednosti svojih deviznih ušteđevina; ušteđevine u pezosima su zbog visoke inflacije bile pogođene još više) bila nelegalna, te da se štedišama mora isplatiti protuvrijednost deviznih ušteđevina u pezosima (ne u stranoj valuti) prema tržišnom tečaju.<ref>"Argentina's president seeks to dispel fears of 'peso-fication'", Sarah Marsh za "Reuters", 7. listopada 2014<ref>"Argentinians granted rights to lost savings", James Sturcke za "The Guardian", 28. prosinca 2006.