section_heading: 16. – 18. stoljeće
paragraph_text: Dostupni podatci ukazuju na to da je vlaška zajednica iz Treskala tijekom četvrtog i petog desetljeća 16. stoljeća imala aktivnu ulogu u procesu zaposjedanja zemljišta na Petrovoj gori, tj. na područjima kojeg su Osmanlije zauzele od šibenskog i trogirskog distrikta. U popisu iz 1574. godine unutar sela dodatno se upisuju i baštine na Petrovoj gori u naseobinama Šušnjar, Brštanovo, Striženica i Ljubostinje. Jedan od pripadnika ove vlaške zajednice bio je Petar, sin Vukića i brat Radivca. On je zabilježen u Treskalama u popisu iz 1528. – 1530., dok se u popisima iz 1550. i 1574. bilježi kao jedini upisani u toj mezri. Mezra Brštan također je upisana unutar Treskala s baštinom u rukama stanovnika sela. Iako se u narednim popisima bilježila u nahiji Petrova gora, godine 1550. mezra je zavedena kao pripadajuća Petrovu polju pošto je naseljena Vlasima iz ove nahije. Nije u potpunosti sigurno iz kojeg sela je bio Martin, sin Tvrdka, u čijim je rukama bila ova mezra, ali bi trebalo očekivati da je imao veze sa skupinom Vlaha iz Treskala. Dok u slučaju Brštana nije bilo moguće potvrditi izravnu vezu, u slučaju Striževa ona je u potpunosti jasna. Ova mezra se javlja kao novozasnovana naseobina u defteru iz 1550. godine. Ubilježena je oznakom da pripada nahiji Petrovo polje, otkrivajući da je njezino nsseljavanje usljedilo pošto su Vlasi iz Treskala zatražili zemlju i platili carskoj blagajni 200 akči kao pristojbu na tapiju. Kod slučaja mezre Ljubostine, tu se radi o zemljištu koje je 1530-ih godina, s dijelom Slivna, uzeli u zakup Vlasi Radohnići iz Treskala, zbog čega je ta naseobina zadržala vezu s matičnim mjestom.