section_heading: Odnos prema suvlasništvu
paragraph_text: Za razliku od stanja prije prosvjetiteljstva, kada su zakonodavstva poticala zajedničko vlasništvo kao način osiguravanja socijalne sigurnosti stanovništva, te osiguravanja radne snage koja će biti raspoloživa za upravljanje dobrima (te su obitelji imale više generacija i braća su se teško odlučivala na diobu), zadnjih stoljeća se u propisima građanskog prava kao produktivniji potiče socijalni i privredni individualizam. Takvom cilju bolje odgovara suvlasništvo, u kojem je suvlasnički dio uvijek točno određen, te je razvrgnuće u principu jednostavnije. Tako je u Hrvatskoj Obiteljskim zakonom iz 2003. godine propisano čak i bračna stečevina više nije u zajedničkom vlasništvu bračnih drugova (kakav je do tada bio slučaj), nego je u suvlasništvo bračnih drugova.<ref>, "Bračni drugovi su u jednakim dijelovima suvlasnici u bračnoj stečevini, ako nisu drukčije ugovorili.", čl. 249. st. 1. Obiteljskog zakona