section_heading: Životopis
paragraph_text: Rođen u Banjoj Luci. Školovao se skupa s Ivanom Merzom,   1918. i 1919. Stjepan Radić je poslao mnogo mladih intelektualaca, svojih pristaša, slobodnih zanimanja, u Bačku, gdje su se predano pridružili radu bačkih Hrvata u Subotici, Somboru i drugim mjestima.<ref>HIC Ante Sekulić: Serbianism in Podunavlje (The Danube Region) 1918-1995  (pristupljeno 13. prosinca 2015.) Stigli su Mihomil Katanec, Ladislav Vlašić, Vinko Žganec, Stjepan Grabić, Dragan Mrljak, Miroslav Mažgon i drugi.<ref>HIC  Ante Sekulić: An International Symposium "Southeastern Europe 1918-1995", fusnota 17 (pristupljeno 13. prosinca 2015.) Stigli su neposredno nakon sklopljenog primirja. U Suboticu su stigli Mihovil Katanec, Dragan Mrljak, Matej Jankač, Marin Juras, I. Šercer i dr.; Ladislav Vlašić bio je dio grupe koja je došla u Sombor; Vinko Žganec, I. Škrabalo i drugi.<ref>HIC Ante Sekulić: Srpstvo u Podunavlju, Medjunarodni znanstveni skup 'Jugoistocna Europa 1918.-1995.'  (pristupljeno 13. prosinca 2015.) Njihova djelatnost i nacionalno-integracijska Katoličke Crkve pridonijela je snažnom jačanju hrvatske nacionalne svijesti među kulturnim, vjerskim i političkim čelnicima bunjevačkih Hrvata.<ref>Leksikon hrvatskog iseljeništva i manjina 2014/2015, Institut društvenih znanosti Ivo Pilar, Hrvatska matica iseljenika, Bunjevci, str. 151  Bio je odbornik prve uprave Hrvatske kulturne zajednice u Subotici, izabrane na osnivačkoj skupštini 15. kolovoza 1936. godine.<ref>Hrvatska riječ Kronologija od 24. do 30. siječnja, 24. siječnja 2014. (pristupljeno 13. prosinca 2015.) Supotpisnik je pravila novoosnovanog HKUD Vladimir Nazor iz Sombora, 17. siječnja, 11. lipnja i 19. rujna 1937. godine, a s njime su pravila potpisom potvrdili Stipan Bogdan, Josip Krajninger, Grga Pekanović, Antun Matarić, Franja Strilić, Franjo Matarić, Šima Karas, Josip Tumbas i Stipan Periškić.<ref>Hrvatska riječ Dodatak. Osnivanje Nazora 16. prosinca 2011. (pristupljeno 13. prosinca 2015.)