section_heading: Dramalj u srednjem vijeku
paragraph_text: U srednjem vijeku, zbog teških životnih uvjeta, pojavilo se gusarenje. Kako su gusari napadali naseljenike na obali, život se seli u zaleđe. Na obali ostaju samo rijetki stanovnici. Dramalj, koji do oko 1680. godine nije imao svoju župu, bio je podijeljen između dvije obližnje župe. Jedan dio Dramlja pripadao je župi Drivenik, dok je drugi pripadao župi Belgrad. Pripadnost ovim dvjema župama bila je određena po vertikali. Dolaskom Francuza na ova područja, u vrijeme Napoleonovih osvajanja početkom 19. stoljeća, uvodi se moderna uprava po uzoru na onu u Francuskoj: župe i općine dobivaju identičan prostorni ustroj. Tada i Dramalj postaje općina, a mjesto se odvaja i od Drivenika i od Belgrada. Na području Dramlja tada se nalazila samo kapelica, a župna crkva sagrađena je tek 1812. godine. Širenju Dramlja i nastanku novih naselja u blizini uvelike je pomogla izgradnja ceste za vrijeme Napoleona. Tada nastaju naselja Melehovo i Poljice, a uz cestu nastaju naselja Manestri i Klanfari. Manestri su prema legendi ime dobili po britanskom mornaru koji se zvao Manestar. Još i danas u Engleskoj postoji mjesto koje se zove Manesty pa se pretpostavlja da je mornar došao baš iz tog mjesta. Mornar se tu naselio i osnovao obitelj te je danas prezime Manestar jedno od najrasprostranjenijih u Dramlju.