section_heading: Politička i akademska djelatnost
paragraph_text: Nakon što je visoki predstavnik Wolfgang Petritsch smijenio hrvatskog člana Predsjedništva BiH i predsjednika HDZ BiH Antu Jelavića u ožujku 2001.godine zbog toga što je predsjedao trećim zasjedanjem Hrvatskog narodnog sabora BiH u Mostaru na kojemu su navodno donošene političke odluke s ciljem osnivanja hrvatske federalne jedinice u BiH kojim je ugroženo ustavno uređenje FBiH i BiH,započela su nagađanja oko mogućeg Jelavićevog nasljednika na mjestu predsjednika stranke. Međunarodna zajednica postavila je uvjet da se mora smijeniti vodstvo koje je sudjelovalo u stvaranju Hrvatske samouprave kako bi se stranka vratila u politički život u BiH. Na čelu stranke preferirala je Martina Raguža i Božu Ljubića, koji su slovili kao umjereni političari. I Demokratska alijansa za promjene, nova vlast u Federaciji BiH u kojoj nisu sudjelovali legitimni hrvatski predstavnici, podržavala je ostanak Ljubića u politici, kao i njegovog brata Mariofila, tada dopredsjedatelja Zastupničkog doma Parlamenta FBiH.<ref>Jelavić se povlači s mjesta predsjednika HDZ-a BiH? HIC, br. 337, 7. svibnja 2001. Pristupljeno 1. studenog 2014. Jelavić je ostavku podnio 4. svibnja 2002.godine ostavljajući upražnjeno mjesto predsjednika stranke.<ref>Ante Jelavić podnio ostavku na mjesto šefa HDZ-a BiH. Slobodna Dalmacija, 5. svibnja 2002. Pristupljeno 1. studenog 2014. Šest dana poslije naslijedio ga je kao vršitelj dužnosti Bariša Čolak.<ref>Bariša Čolak novi predsjednik HDZ-a. Večernji list, 11. svibnja 2002. Pristupljeno 1. studenog 2014.