section_heading: Homokiralnost
paragraph_text: mini|250x250px|Primjer kiralnosti molekula Homokiralnost je skup geometrijskih svojstava nekih materijala koji su sastavljeni od kiralnih jedinica ili centara. Pojam kiralan odnosi se na 3D oblike koji predstavljaju zrcalne slike drugih oblika kao što je to npr. slučaj kod lijeve i desne ruke. Pritom razlikujemo akiralne molekule i kiralne molekule čiji se zrcalni oblik ne može preklopiti s njima, a mogu imati desni ili lijevi oblik. Živi organizmi gotovo bez iznimke koriste molekule jednake kiralnosti pri čemu su sve korištene aminokiseline lijevog oblika (eng. left-handed), a nukleotidi i šećeri desnog (eng. right-handed). Kiralne se molekule mogu sintetizirati, ali bez prisustva kiralnog izvora ili kiralnog katalizatora nastaje racemična smjesa enatiomera gdje i desni i lijevi oblik čine 50% smjese. Poznati mehanizmi nastanka ne-racemičnih smjesa iz početnog racemičnog materijala uključuju asimetrične zakone fizike, asimetrične okoliše poput cirkularno polarizirane svjetlosti, kristala kvarca ili Zemljine rotacije i statističke fluktuacije tijekom racemične sinteze. mini|250x250px|Kiralnost molekula može se usporediti s odnosom lijeve i desne ruke Mali višak (enantiomerski eksces) u populaciji može biti amplificiran u veliki asimetričnom autokatalizom kao npr. kod Soai reakcije gdje se događa alkilacija pirimidin-5-karbaldehida s diizopropil-cinkom. U takvoj asimetričnoj autokatalizi katalizator je sama kiralna molekula koja katalizira svoju vlastitu proizvodnju čime se povećava udio ili broj samo tog kiralnog oblika molekule. Prema tome taj početni mali enatiomerski eksces kakav može biti dobiven npr. polariziranom svjetlošću, omogućuje da brojniji enantiomer u konačnici prevlada drugi početno manje brojan enantiomer.