section_heading: Članstvo, sazivanje i održivanje
paragraph_text: Državni sabor srednjovjekovne Srbije je bio redovito sazivan na velike blagdane, posebnom pismenom uredbom vladaoca. U slučajevima eksplicitne potrebe, vladalac je mogao i sazivati izvanrednu sjednicu Državnoga sabora, a u slučaju njegovog nedostatka, ili prilikom ustoličenja prijestolonasljednika na tron, osoba koje to činila je bio vjerski poglavar. Državni sabor se održavao ili u kraljevskim osobnim zamkovima, kao na primjer onima u Paunima, Svrčinu, Prištini, Štimlju ili Nerodimlju, ili u varošima kao što su bili Ras, Deževo, Prizren, Svrčin ili Skoplje. Širenjem vlasti na jug, došlo je do uključenja značajnog broja grčkog plemstva i klira, pa su se sabori održavali i tamo, u mjestima kao što su Ser i Krupište.