section_heading: Vrhunac moći i početak pada
paragraph_text: Godine 1393. imenovao je Ladislav Napuljski vojvodu Hrvoja namjesnikom u Hrvatskoj i Dalmaciji, a uskoro je postao toliko moćan da je 1398. godine ustoličio Stjepan Ostoja za novog kralja u Bosni. Godine 1401. Ladislav Napuljski ga je imenovao namjesnikom u Ugarskoj, Hrvatskoj i Dalmaciji. Dvije godine kasnije, Ladislav je 1403. godine postavio Hrvoja za namjesnika Ugarske, Dalmacije, Hrvatske i Bosne, imenovao ga splitskim hercegom i predao mu u vlasništvo otoke Brač, Hvar i Korčulu.<ref>Hrvatinići - Hrvatski biografski leksikon Hrvoje Vukčić je ostao privržen kralju Ladislavu Napuljskom sve do 1408. godine kada je vojska kralja Žigmunda nanijela težak poraz bosanskoj vojsci u bitci kod Dobora i pogubio preko stotinu bosanskih velikaša. Nakon toga je Hrvoje promijenio stranu i pristao uz Žigmunda zadržavši sva svoja imanja i naslove. Kada je na vlast u Bosni opet došao kralj Stjepan Ostoja, Hrvoje je izgubio grad Omiš s Primorjem do Žrnovnice, koji je kralj predao Radivojevićima. Godine 1413. Splićani su se pobunili protiv njegove vlasti pa je ostao bez splitskog herceštva. Iste godine izgubio je i župu Sanu koju je kralj predao knezovima Blagajskim, dok je otoke Brač, Hvar i Korčulu predao Dubrovčanima. Naposljetku ga je kralj Žigmund proglasio veleizdajnikom i neprijateljem, nakon čega se Hrvoje morao povućiu Donje krajeve. Pokušao je naći potporu kod Mlečana, ali kada nije uspio, okrenuo se Osmanlijama koje je pozvao u Bosnu da mu pomognu. Osmanska vojska je provalila 1414. godine u Bosnu, a nakon što je 1415. godine teško porazila ugarsku vojsku u Lašvi, Hrvoje je uspostavio neograničenu vlast u zapadnoj Bosni, dok je istočni dio zemlje pao pod turski utjecaj.