section_heading: Psametihov ustanak i kraj asirske vlasti nad Egiptom
paragraph_text: Među 12 knezova (dodekarhija) koji su vladali Egiptom u ime Asirije, najjači i najugledniji knezovi bili su saiski knezovi. Jedan od tih knezova bio je i Psametih, sin Nekaoa I. (kojeg je Tanutanom dao pogubiti), koji je digao ustanak protiv Asiraca. Razlozi ustanka dan danas nisu razjašnjeni jer se ne raspolaže s dovoljno izvora iz kojih bi se dalo zaključiti neki razlozi, postoje samo pretpostavke. Herodot o tim događajima tumači sljedeće: „Oslobodivši se Egipćani poslije kraljevanja svećenika Hefestova, razdijele cijeli Egipat na 12 dijelova pa postave 12 kraljeva (jer nijesu nikad mogli bez kraljeva živjeti). Ti se kraljevi jedan od drugoga ožene pa odluče kraljevati držeći se ovih zakona: da neće svrgavati jedan drugoga ni nastjati da bi imao jedan više od drugoga; nego da će biti najbolji prijatelji. A stoga su se išli o tom dogovarati te su se dogovora tvrdo držali, što im je proročište odmah u početku, kad su sjedali na prijestolje, bilo proreklo, da će onaj od njih cijelim Egiptom vladati, koji iz mjedene zdjele izlije žrtvu u hramu Hefestovu.“ (Herodot, o. c., II knjiga 147, str. 148). Kao i svake godine 12 su se knezova sastali u hramu Hefestovu, kad je trebalo pridonijeti žrtve svećenik je donio samo 11 umjesto 12 zlatnih zdjelica. Psametih, nemajući zdjelicu, skine kacigu, koja je bila mjedena, i upotrijebi nju umjesto zdjelice. Prvi dio proročanstva se ispunio. Kad su ostali knezovi to vidjeli, pripali su se, te su Psametiha prognali u sjeverni dio Delte. Međutim, u to doba je lidijski kralj Gig, s kojim je Psametih već prije sklopio tajni sporazum o savezništvu protiv Asirije, poslao Psametihu u pomoć jonske i karanske čete. Savez je bio sklopljen jer je Gigu, zapravo glavnom lidijskom gradom Sardesu, stalno prijetila asirska opasnost. Zato je on tražio moćnog saveznika (Psametiha) koji bi u povoljnom trenutku s njim skupa ratovao protiv Asirije. S tim pojačanjima Psametih je imao prvi preduvjet za stvaranje efikasne vojske, prisilio je ostale knezove na poslušnost. Borba protiv knezova je ujedno bila i borba protiv asirskih postrojbi u Egiptu. U isto vrijeme je Gig, dosadašnji saveznik Asirije, otkazao poslušnost asirskom kralju. Elamci su podigli ustanak u Babiloniji. „Asurbanipal umio je ukloniti jednog po jednog protivnika, bilo intrigama bilo ratovima. Babilon se morao predati nakon trogodišnje opsade, ali nije bio opljačkan. Zemlja je opet dospjela pod asirski nadzor. Zatim je Asurbanipal prisilio Elamite da se nakon niza teških poraza potpuno predaju, a i Arapi su zbog svoje pomoći Babilonu morali plaćati danak. Asurbanipal se tada povuće na sjever, gdje je sklopio savez s državom Urartu koja se bojala Kimerijaca i sakasenskih Skita.“ (Du Ry van Beest Holle, Gerard. Velika ilustrirana povijest svijeta, str. 1180-1181).