section_heading: Trgovina robljem
paragraph_text: Između kraljevstava i država odvijala se trgovina robljem. Na fragmentarnom popisu robova zaplijenjenih od strane Atenjana koji su bili osuđeni za skrnavljenje hermi nalaze se i imena 32 roba čije je podrijetlo utvrđeno: 13 robova došlo je iz Trakije, 7 iz Karije, a ostali iz Kapadocije, Skitije, Frigije, Lidije, Sirije, Ilirije, Makedonije i Peloponeza. Lokalni trgovci prodavali su robove iz svoje zemlje grčkim kolegama. Glavna žarišta trgovine robljem bila su, kako se čini, Efez, Bizant i daleki Tanais na ušću rijeke Dona. Neki "barbarski" robovi bili su žrtve rata ili lokalnih pirata, a druge su u ropstvo prodali vlastiti roditelji.<ref>Herodot, Povijest, V, 6.<ref>Filostrat, Život Apolonija iz Tijane, 7, 12 . Nema izravnih infomacija o prometu robova, ali ima posrednih svjedočanstava. Prije svega, pripadnici nekih naroda stalno su prisutni u masi robova, na primjer skitski strijelci angažirani u Ateni kao policijski odred; najprije njih tri stotine, a naposljetku gotovo tisuću. Osim toga, imena kojima se nazivaju robovi u komedijama često ukazuju na geografsko podrijetlo, npr. Thrāta (: Θρᾷττα), koja se sreće u Aristofanovim Osama, Aharnjanima i Miru, znači jednostavno "Tračanka".<ref>U klasičnom i helenističkom razdoblju ime je robu davao njegov gospodar; to je moglo biti gospodarevo ime, etničko ime kao u gornjem primjeru, ime iz njihovog zavičaja (Manes za Liđanina, Mida za Frigijca itd.), neko povijesno ime (Aleksandra, Kleopatra i sl.). Ukratko, rob je mogao ponijeti praktično bilo koje ime, ali barbarska su se imena mogla dati samo robovima; v. . Najzad, narodnost roba mogla je biti važan kriterij pri kupovini koju su obavljali kupci na veliko; antički su autori savjetovali da na jednom mjestu ne treba koncentrirati previše robova istog podrijetla, kako bi se ograničio rizik od pobune.<ref>Platon, Zakoni, 777c-d.<ref>Aristotel, Ekonomika, 1344b. Moguće je da su, kao i kod Rimljana, pripadnici nekih etničkih skupina smatrani produktivnijom robovskom snagom u odnosu na neke druge.