section_heading: Hidrografija
paragraph_text: Najvažnije razvodnice u zemlji su gorja Pandivere i Sakala s kojih rijeke teku u sva tri pravca. Teritorijom Estonije teku brojne rijeke, a zajednička odlika svih njih je dosta kratak tok i niska razina vode (osim u proljeće, kada se topi snijeg i tijekom vlažnijih ljeta, kada su poplave redovna pojava). Svega 10 rijeka ima dužinu toka iznad 100&nbsp;km, a većina njih teče u smjeru jezera Peipsi. Rijeka s najdužim tokom u Estoniji je Võhandu (pritok jezera Lämmijärv) s tokom od 162&nbsp;km. Narva je jedini pritok jezera Peipsi. Rijeka Emajõgi povezuje dva najveća estonska jezera, Peipsi i Võrtsjärv, a ujedno je jedina estonska rijeka koja je plovna cijelom dužinom svog toka (101&nbsp;km). Najduža rijeka u središnjem i zapadnom dijelu zemlje i druga po dužini toka je Pärnu s tokom od 144&nbsp;km. Rijeke Ahja i Võhandu, koje teku južnim dijelom zemlje, poznate su po svojim dubokim i pitoresknim kanjonima omeđenim devonskim pješčarama. Voda iz rijeka nerijetko se koristi za opskrbljivanje velikih gradova pitkom vodom, a tipičan primjer takvog oblika vodoprivrede je reka Pirita (105&nbsp;km), čije su vode preusmjerene u jezero Ülemiste (površine 9 436&nbsp;km²), iz kojeg se glavni grad Tallinn opskrbljava vodom. Po dužini toka još se izdvajaju rijeke Põltsamaa (135&nbsp;km), Pedja (122&nbsp;km), Keila (116&nbsp;km), Kasari (112&nbsp;km), Piusa (109&nbsp;km) i Navesti (100&nbsp;km).