section_heading: Od Rima do Bizanta
paragraph_text: 230px|minijatura|desno|[[Eufrazijeva bazilika]] Kršćanstvo, a s njim i kršćanska arhitektura na području Hrvatske počinju s antičkim Rimom. Samo vrlo rijetko su kršćanski objekti locirani na mjestima ili unutar ranijih antičkih hramova (kao što je splitska katedrala), što bi, zapravo, bilo opravdano za svjesnu pobjedonosnu izgradnju crkve na mjestu ranijega poganskog kulta. Crkve međutim niču upravo na perifernim lokacijama, na mjestima ranijih martirija u predgrađu. S druge je strane periferna lokacija za izgradnju velikih kršćanskih bazilika bila pogodna i stoga što je središte gradova ionako bilo u kasnoj antici iskorišteno do maksimuma, pa su se teško pronalazile veće slobodne površine (Salona). Mjesta međutim već napuštenih terma, većinom smještenih u rubnim dijelovima gradova, pružala su mogućnost podizanja velikih bazilika od 5. i 6. stoljeća. Tu je bio pri ruci i građevni materijal, ako i sam postojeći objekt ne bi bio prikladan za djelomičnu adaptaciju. Apsida, kojom je redovito naglašena središnja lađa objekta uz eventualne apside u pobočnim lađama i aneksima, najvažniji je arhitektonski element tlocrta bazilike. Poput funkcije apside u gradskim bazilikama rimskoga graditeljstva, i tu je apsida središnji prostor obreda, od euharistije i svečanosti, koje su se odvijale u prostranoj bazilici, do obreda krštenja i krizme, koji su se obavljali u dograđenim aneksima. Prema funkciji pojedinog prostora u crkvi, apsida je obilježena menzom za obred euharistije, katkada sa supselijama za kor svećenstva, krstionicom s bazenom za uranjanje ili, kasnije, kamenim recipijentom za obred krštenja, dok se u konsignatoriju mogu očekivati tragovi biskupske katedre. Ranokršćanska je apsida ponajviše polukružna, još po antičkoj tradiciji, ali pod bizantskim utjecajem se u 5. stoljeću pojavljuje i izvana pojačana poligonalna konstrukcija, kao što su oblikovane apside ravenskih crkava, uz odraz takve gradnje i na našem tlu – primjerice Sv. Marija Formoza u Puli ili Sv. Hermagor kod Štinjana te crkva u Vrsaru.