section_heading: Povijest
paragraph_text: Godine 1683. francuski komandir Henri de Tonti (oko 1650–1704) podigao je postaju na rijeci Arkansas, blizu ušća, na mjesta kasnijeg Arkansas Post, čime i počinje okupacija zemlje Quapaw Indijanaca. Tokom 18 stoljeća Quapawi su u savezu s Francuzima i pomažu im u eksterminaciji neprijateljskih plemena. –Ubrzo nakon što ovo područje dolazi pod vlast SAD-a (1803.) Quapawi su naseljeni u 3 sela na južnoj strani Arkansasa, oko 12 milja uzvodno od Arkansas Posta. Godine 1818. dolazi do prvog ugovora s američkim governmentom, po kojemu oni prepuštaju sve svoje zemlje od red Rivera do iza Arkansasa i istočno od Mississippija, osim malene parcele između Arkansasa i Saline, na jugoistoku države. Opet 1824. prepuštaju i ostatak zemlje, osim 80 akara blizu Pine Bluffa. Poglavica Saracen (Sarrasin) je umro oko 1830. i zakopan je blizu crkve St. Joseph's Church. Četiri godine kasnije (1834) Quapawi su preseljeni u Oklahomu na misiju "Saint Mary of the Quapaws", u Quapaw. Seobe ni ovim ne završavaju. Pleme se 1856. dijeli na 3 bande, jedna se naselila s Creek Indijancima, druga na rijeku Canadian i treća na sjeveroistoku. Na Quapaw rezervat u Kansas odlaze 1859., ali već 1867. i ta zemljišta prepuštaju SAD i odlaze u Oklahomu. Ponca Indijancima priključuju se 1877. i sele na novi rezervat zapadno od rezervata Osage, gdje im se priključilo i 450 Nez Perca, jedno strano pleme od kojih se većina 1885., nakon epidemija vratila u Idaho. Quapaw i danas žive u Oklahomi.