section_heading: Geološke posljedice na Zemlji
paragraph_text: 2016. godine ekipa geologa pod vodstvom dr. Allena Nutmana objavila je, da su prije 4 godine otkrili na Grenlandu fosile koji ukazuju na stromatolite, najstarije fosilne ostatke cijanobakterija, no uspjeli su ovo otkriće dugo držati u tajnosti sve dok ga nisu proučili i njihovi kolege, nakon čega su tek 2016. objavili znanstveni rad u publikaciji Nature. Fosili su pronađeni u stijenama starima više od 3,7 milijardi godina, što znači da bi ovo mogli biti najstariji fosilni ostaci koje imamo na Zemlji. Ako je to istina, odnosno ako su fosili doista tako stari, ovo bi prema mišljenju znanstvenika moglo baciti potpuno novo svijetlo na naše razumijevanje podrijetla života i čovječanstva kakvo poznajemo. Prema dr. Nutmanu, vrsta mikroba uključena u stvaranje stromatolita se mogla formirati u Hadeanskom razdoblju koje je započelo prije 4,65 milijardi godina, a nakon kraja tog razdoblja započinje Kasno teško bombardiranje. Znanstvenici su do sada smatrali da je taj događaj u ranoj atmosferi učinio dostupnim količine organskih spojeva usporedive s onima proizvedenih posredstvom drugih izvora energije. Pretpostavlja se da je Kasno teško bombardiranje također moglo efektivno sterilizirati Zemljinu površinu do desetke metara dubine. Ako je život evoluirao dublje od toga, bio bi također zaštićen od vrlo visokih razina UV zračenja koje je tadašnje Sunce emitiralo. Dr. Nutman vjeruje da su preci današnjeg života uspjeli preživjeti Hadeonsko razdoblje tijekom čitavog Kasnog teškog bombardiranja.<ref>