section_heading: Prvi vladari
paragraph_text: Dinastički redoslijed nasljeđivanja nastavio se prenošenjem vlasti s oca na sina; sin i nasljednik trećega po redu srpskoga vladara Višeslav prvi je čije ime poznato. Višeslava je po dotadašnjem principu naslijedio Radoslav, a njega pak Prosigoj. Međutim, gotovo ništa se ne zna o detaljima njihove vladavine. Svakako se u njihovu vladavinu datira pripovijest iz Anala samostana Lorš iz početka 9. stoljeća, poznatijim kao Veliki anali Franačkog kraljevstva o bijegu panonskog kneza Ljudevita Posavskoga, koji je, kako tvrde srpski povjesničari, poslije tri godine pružanja otpora nadolazećim Francima pobjegao iz Siska k Srbima. No, hrvatska povjesničarka Nada Klaić dokazuje kako nisu u pitanju Srbi, već grad Srb u Hrvatskoj (Klaić, N., Povijest Hrvata u ranom srednjem vijeku, Školska knjiga, Zagreb 1975, 211, nap. 115.). Tu je na prijevaru Ljudevit ubio nekog lokalnog župana (u izvoru jednog od duces) koji mu je pružio azil i za kratak vremenski period ga i smijenio s vlasti, međutim vrlo brzo je prešao u Primorsku Hrvatsku.