section_heading: Arhitektura
paragraph_text: Poput slikarstva i kiparstva, i arhitektura tog razdoblja podijeljena je na dva pola: državne narudžbe totalitarnih sustava Španjolske, Italije, Njemačke, SSSR-a koji zagovaraju historicizam i pseudomonumentalizam, a u ostalima demokratskim zemljama Europe slobodan razvoj, širenje i prihvaćanje autentične moderne arhitekture. Prvi umjetnički pokret, ujedno i stil u graditeljstvu, ponuđen iscrpljenim europskim građanima kao pobjeda razuma i gradnje nad besmislom destrukcije, potakla je umjetnička grupa okupljena oko časopisa "De Stijl" (1917. g.) koja je intenzivno djelovala dvadesetih godina. Neoplasticizam Mondriana i Van Doesburga znači posvemašnji prekid s tradicijom i kult racionalizma u arhitekturi. U oblikovanju se priznaju samo osnovni geometrijski elementi: ravna ploha i pravi kut, uz primjenu triju osnovnih boja: crvene, plave i žute. Rietveldova kuća Schroedeer u Utrechtu najbolji je primjer arhitekture prema načelima De Stijla. Najosebujniji su znak široke vodoravne ploče streha isturene slobodno u prostor te okomita ploča ograde balkona kao samostalna ploha. Jedan od ključnih problema industrijske epohe bio je kako osigurati da predmet, iako proizveden strojem i u mnoštvu jednakih primjeraka, ne bude hladan, već da bude skladan. Dok De Stijl spaja geometrijsku apstrakciju u slikarstvu sa strogo geometrijski oblikovanim prostorima i volumenima arhitekture, druga skupina europskih umjetnika razradila je program ponovnog povezivanja svih likovnih umjetnosti i dizajna, kao što je bilo nekoć, ali na temelju najnovijih likovnih istraživanja i domaha. U svojim istraživnajima žele obuhvatiti čovjeka, njegov dom te sve oko njega, a svoju skupinu i specijaliziranu školu nazvali su Bauhaus (kućogradnja). Spajanjem dviju starih akademija (likovne i primijenjenih umjetnosti) Walter Gropius je Bauhaus osnovao 1919. u Weimaru (na vlasti su tada bili socijalisti). Vodio je dva tečaja – na prvom su polaznici upoznavali materijale i tehnike njihove obrade, a na drugom se učilo crtanje, projektiranje i teorija oblika. Djela profesora i studenata njemačkog Bauhausa snažno su utjecala na industrijsku proizvodnju i na razvoj industrijskog dizajna u Europi. Među izumima ističu se kuhinjsko posuđe od aluminija, stolci s nogama i zaslonom i sl. Poput Picassa, i Le Corbusier je bio svestran u arhitekturi i urbanizmu. Smatrao je glavnom zadaćom arhitekta rješenje stanovanja najbrojnijeg dijela stanovništva bujajućih gradova, srednjeg staleža i radništva. Zauzimao se za načelo da jeftino i pristupačno ne mora biti siromašno. Jedno od njegovih vrhunskih djela je spomenik moderne arhitekture, vila Savoy, kuća novog izgleda i novog duha. Nije ukopana u tlo, nego lebdi na stupovima, nema izdvojene prozore, nema krova nego završava ravnom terasom.