section_heading: Povijest konzervacije metala u Hrvatskoj
paragraph_text: Znamo da je stanoviti Jakov Pavelić, krajem pedesetih godina prošlog stoljeća radio na metalnim arheološkim predmetima u arheološkom muzeju u Zagrebu, no zna se i da je Pavelić u istom muzeju radio još 1941.(osim Pavelića zna se i da je tamo na metalu radio i preparator Ivan Kavurić /1978./).<ref>Wyroubal,Zvonimir (1958.) Konzerviranje i restauriranje plastike u Hrvatskoj, Poseban otisak iz Tkalčićevog zbornika, Zagreb<ref>Sunara,S.M. Rekonstrukcija postava prve restauratorske izložbe u Hrvatskoj,Zagreb 2014. a za pretpostaviti je da je početak rada na povijesnim predmetima vezan za restauratorsku radionicu muzeja za umjetnost i obrt koja je djelovala od 1942. do kraja 1946. (no zna se da je na predmetima rađeno i prije - čak se i jedan od ravnatelja ovog muzeja, već spomenuti Vladimir Tkalčić /1883. – 1971./, bavio i konzervacijom umjetnina,već 1941. u muzeju se  spominje i preparator Franjo Fink,kako je bio vezan uz vlast NDH njegova sudbina nakon 1945. nepoznata je),<ref>Denis Vokić, (2004./2005.), Ferdo Goglia i Zvonimir Wyroubal-začetnici sustavne restauratorske dokumentacije u Hrvatskoj, Muzeologija 41./42., Zagreb tu treba naglasiti da je i sam Zavod za restauriranje umjetnina ondašnje Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti nastao iz spomenute radionice.<ref>Zavod za restauriranje umjetnina 1948 - 1983.,Katalog izložbe u Umjetničkom paviljonu,rujan-listopad,Zagreb 1983. Zna se i da je u radionici istog muzeja nakon 2. svjetskog rata radio i preparator Marijan Gionechetti (kao preparator radio od 1952., kasnije i preparator Antun Škreblin /1978./ - ovaj je oko 1979. – 1980. prešao u Hrvatski povijesni muzej!) koji je radio i na predmetima od metala.<ref>hrcak.srce.hr/file/215340 Pristupljeno 25.08.2016. Također je dokumentirano i da je za pomoć pri radu na jednom kositrenom vrču 1962. konzultiran Dr. Anthony Werner iz British Museuma(!),a o ovome je tadašnji kustos zbirke metala Dr.Ivan Bach objavio 1964. i prvi poznati domaći članak o konzervaciji povijesnih predmeta od metala kod nas.<ref>Bach,I. Restauriranje kositrenog cehovskog vrča iz 1691. godine u Muzeju za umjetnost i obrt u Zagrebu, Zbornik zaštite spomenika kulture, Knj.15 (1964), str. 105-108,Beograd 1964. Svakako treba spomenuti i Božidara Vilhara(1921. – 1999.) koji je djelovao u Zadru, kao njegov najznačajniji rad na spomenicima od metala možemo istaknuti konzervaciju restauraciju srebrne škrinje Sv. Šimuna. Osim Vilhara na restauraciji metala u arheološkom muzeju u Zadru radio je i arheolog Radomir Jurić.