section_heading: Povijest
paragraph_text: Današnji Vinež obuhvaća i nekoliko nekadašnjih zaselaka, a najstarijim dijelom Vineža smatra se zaseok "Storo selo" ili "Bohkovo selo". Naziv potječe od porodice Štemberga koja se tu nastanila iz Tirola, a obiteljski nadimak bio im je Bohki. O podrijetlu ove porodice pisao je lokalni publicist Herman Stemberger. Snažniji razvoj Vineža krenuo je krajem 19. stoljeća kada se otvara rudarsko okno. Bilo je to 1879. godine. Za potrebe rudnika, izgrađeno je stambeno naselje i rudarska bolnica. Početkom 20.stoljeća u Vinežu je postojalo više gostionica, krojačkih i postolarskih radionica, prodavaonica hrane, mesnica i dr. U njemu je započeo najpoznatiji štrajk rudara na Labinštini: 2. ožujka 1921. od rudarskog okna (kasnije je trg gdje je bilo okno prozvan »Krvova placa«) krenula je prema Labinu velika kolona rudara. Taj je događaj u suvremenoj povijesti poznat pod nazivom Labinska republika, a trajao je nešto više od mjesec dana dok nije suzbijen. Godine 1928. rudarsko je okno zatvoreno. U II. svjetskom ratu Vinež je bio poznato antifašističko uporište.<ref>Istrapedia: Vinež Danas je Vinež dio labinske aglomeracije, od društvenih sadržaja ima osnovnu školu (od 1. do 4. razreda), vrtić, mjesni dom (Dom kulture "Riko Milevoj"), medžlis, nogometno igralište, sportsko i dječje igralište, te boćalište.