paragraph_text: Nakon što su tijekom I. svjetskog rata snage Otomanskog carstva bile zauzele naftom bogato područje oko azerbajdžanskog Bakua, Britanske snage su iz Mezopotamije preko područja Irana nastojale krajem 1917. i početkom 1918. god. izbiti u Baku kako bi spriječile isporuku nafte s tamošnjih izvora Centralnim silama. Po okončanju rata zatražile su Sile Antante od turskih snaga da to područje predaju britanskim snagama - te su Britanci u određenoj podržalei nastojanja Azera da uspostave svoju vladavinu, umjesto vladavine boljševika iz Rusije; na početku suradnja s Azerima je bila prožeta međusobnim nepovjerenjem, jer je glavne azerske snage, "Vojsku Islama" s oko 12.000 vojnika bilo utemeljilo Otomansko carstvo, koje je vodilo težak rat protiv Britanaca, i pod vodstvom turskih časnika.<ref>"BRITAIN'S AZERBAIJAN POLICY (NOVEMBER 1917 - SEPTEMBER 1918)", Musa Qasimlym, "Visions of Azerbaijan", "HISTORY" Spring 2006, Volume 1.1. Pristupljeno 2. lipnja 2022. U ratnom sukob između Armenije i Azerbejdžana - oko područja Gorskog Karabaha i susjednih krajeva - Ujedinjeno Kraljevstvo je politički podržalo azerbajdžansku stranu.<ref>"An Episode from the History of the Armenian-Azerbaijani Confrontation (January-February 1919)", Aram Simonian, "Iran & the Caucasus" Vol. 9, No. 1 (2005), pp. 145-158 Pristupljeno 2. lipnja 2022. Naposljetku se britanske snage međutim nisu upustile u ratni sukob koji bi eventualno odbio Crvenu armiju i spasilo neovisnost Azerbejdžana.