paragraph_text: Plemstvo su dobili Antun i Petar Strilić 1791. godine, tj. plemstvo je Strilićima u Bačkoj županiji službeno postalo 1791., a u Torontalskoj 1792. godine. Od 1796. do 1800. g. Antun Strilić je bio na dužnosti glavnog suca (gradonačelnika) slobodnog i kraljevskog grada Sombora. Sahranjen je u kripti crkve Presvetog Trojstva. Antun je imao sina Đorđa, a Đorđev sin Tobijaš i unuk Stipan bili su, takođe, gradski senatori, politički i nacionalno već sasvim mađarizirani. Tobijaš je bio jedan od istaknutih nositelja ideje mađarske revolucije u Somboru 1848. godine, a Stipan Strilić izabran je u prosincu 1844. g. za prvog predsjednika somborske Mađarske čitaonice (na tom položaju nalazio se i 1853. g.). Godine 1848. g. on je bio somborski gradski kapetan. Jedna plemićka grana Strilića preseljena je početkom 19. stoljeća iz atara pustare Rančevo (gdje su Strilići, nešto izdvojeni od ostalih salaša, predstavljali zasebno mikrosalaško naselje) u atar pustare Gradina. Obitelj Strilić vremenom se razgranala, a njenih potomaka u Somboru ima i danas.