paragraph_text: Kao mladi povjesničar sa znanstvenim interesom u oblasti povijesti Srba u Hrvatskoj, početkom 1980.-ih godina godina je došao u sukob sa svojim znanstvenim mentorom, akademikom SANU Vasilijem Krestićem - tada vodećim autoritetom u oblasti povijesti Srba u Ugarskoj i Hrvatskoj i profesorom na Filozofskom fakultetu u Beogradu; Drago Roksandić je tada bio asistent na tom fakultetu. Nakon što je Vasilije Krestić odlučio sredinom 1980-ih godina svoj rad ugraditi u velikosrpski Memorandum SANU i političku eksploataciju tzv. jasenovačkog mita,<ref> Drago Roksandić - inače sam Srbin iz Hrvatske - se našao na udaru grupe historičara s Filozofskog fakulteta u Beogradu "''predvođenih od profesora Vasilija Krestića, kao eksponenta vrlo tendencioznih sagledavanja povijesti, koji su pokrenuli i organizirali kampanju, dovodeći u pitanje istraživanja Dr. Roksandića i njegov intelektualni integritet. Njihov cilj je bio da liše dr. Roksandića njegovog nastavnog mjesta. S obzirom na to da je dr. Roksandić bio dobro poznat kao protivnik nacionalističkog zloupotrebljavanja povijesti, profesor Krestić i njegova grupa je koncentrirala svoje napade manje na njegovo istraživanje, a više na njegovu navodnu 'nacionalnu nelojalnost'.... Nakon serije manevara, tri sjednice za glasovanje u studenom i prosincu 1989. i pritisaka na članove Fakulteta koji su odbijali suradnju, dr. Roksadnić je naposljetku lišen svojega nastavnog mjesta''". U međuvremenu je Roksandić bio svoje doktorske studije započete u Beogradu okončao u Zagrebu, gdje je bio doktorirao 1988. godine<ref> Drago Roksandić potom 1990. godine postaje docent na Filozofskom fakultetu u Zagreb<nowiki/>u, gdje poslije kao profesor djeluje do umirovljenja 2018. godine. Profesor emeritus postao je 2019. godine.