section_heading: Povijest
paragraph_text: Nakon sloma hrvatsko-ugarske vojske i kraljevstva 1526. godine u bitci na Mohačkom polju, sudbina velikog dijela nekadašnjih zemalja Hrvatsko-Ugarske bila je zapečaćena. Tako se tijekom 1520-ih na udaru osmanskih snaga iz susjedne Hercegovine našla i Dalmacija, osobito dijelovi koji su priznavali vlast hrvatsko-ugarskoga kralja. Dalmatinsko zaleđe, za razliku od utvrđenih gradova na obali i otoka, koji su bili pod mletačkom vlašću, ubrzo pada pod vlast sultana. Od osvojenih teritorija potom se osniva tzv. Vilajet Hrvati, koji je obuhvaćao područje između Zrmanje do Cetine, i dijelove između Une i Velebita, u sastavu osmanske Bosne.Jurin Starčević, Kornelija: Settlement of Lika and Three Ottoman Nahiyes: Novi, Medak and Bilaj Barlete in the 16th Century. 2022. 75. ISBN: 978-953-175-857-4 Osnovan je na područjima osvojenim između 1522. i 1528. godine. Sjedište mu je bilo u Sinju, a tom je prigodom osnovan i kadiluk Skradin.Mate Matas i Josip Faričić: „Zagora – uvodne napomene i terminološke odrednice” u: Zbornik radova sa Međunarodnoga znanstvenog skupa Zagora između stočarsko-ratarske tradicije te procesa litoralizacije i globalizacije, Zadar – Dugopolje, 19-21. listopada 2010, Sveučilište u Zadru/Kulturni sabor Zagore/Ogranak Matice hrvatske - Split. Zagora.org. str. 49. ISBN: 978-953-7237-90-5 Godine 1537. to se područje uklapa u veću upravnu jedinicu, sandžak. Dobio je ime po Klisu kao svome središtu, a obuhvaćao je i dio današnje BiH. U pojedinim vrelima taj sandžak kao i prethodeća mu jedinica nosi atribut hrvatskog (u pismu kliškog sandžak-bega Ferhada 1558.). Oko 1580., pak, područje sjeverozapadno od rijeke Krke izdvojeno je kao novoosnovani Krčki sandžak. Iako su oba sandžaka bila podređena bosanskomu beglerbegluku, čini se da je Krčki sandžak ostao u nekoj mjeri podređen Kliškom sandžaku.Vjeran Kursar:   Hrvatska revija. br. 3/2017. Pristupljeno 6. svibnja 2020.