section_heading: Oskar Herman
paragraph_text: Oskar Herman slikar je kojeg mnogi domaći kritičari izostavljaju kada pišu o ''Münchenskom krugu''. No on je nedvojbeno djelovao u Münchenu usporedno s Račićem, Kraljevićem i Becićem te su barem na početku dijelili iste uzore i ideje. I on je u München došao otprilike u isto vrijeme kad i Račić kojeg je susreo u Ažbeovoj školi. On je ujedno i prvi koji je od četvorice iz Münchenskog kruga upisao Akademiju. Na njega su snažno utjecale ideje J. Maier-Graefea, autora knjige Der Fall Böcklin und die Lehre von der Einheit koji mu je otvorio put prema utjecajima Maneta, Tintoretta, Velasqueza i Greca. U to vrijeme radio je Maier-Graefe na revalorizaciji opusa H. v. Maréesa čiji je utjecaj Herman objeručke prihvatio. Dogodilo se tako da je 1909. Maier-Graefe došao u posjed nekih Hermanovih radova, te je izrazio želju da ga upozna. Upravo zahvaljujući tom poznanstvu Herman je promijenio svoj stil i udaljio se od prepoznatljivog stila svojih hrvatskih kolega. To nimalo ne čudi ako znamo da je 1909. Račić već bio mrtav, a Herman je promijenio nekoliko klasa na Akademiji, prijateljevajući više s Kramsztykom nego s Kraljevićem i Becićem. Stil koji je dijelom preuzeo od Maréesa ostavio je traga na čitav njegov životni opus, koji će se još dugo razvijati s obzirom na duljinu njegova stvaralaštva. O tome dovoljno govori i činjenica da je prvu retrospektivnu izložbu doživio već 1934., a umro je tek 40 godina kasnije.