section_heading: Mirovni pregovori
paragraph_text: Separatni mir nije bio Czerninov primarni cilj, on je vjerovao da bi mogao posredovati između Francuske i Njemačke i tako okončati cjelokupan rat. Czernin je u ožujku 1917. pokušao djelovati iza kulisa, kako bi usmjerio Njemačko Carstvo na mirovni sporazum u skladu sa Sixtusovim pismom. Kad je austrijski stav o Elzasu-Lotaringiji bio priopćen njihovu njemačkom savezniku, kanclar Bethmann Hollweg bio je bijesan: "Grof Czernin upravo je izjavio da on ne može Italiji prepustiti ni četvorni metar austrijskoga tla, ali mi bismo trebali Francuzima dati komad Carstva."<ref>Ladislaus Singer: ''Ottokar Graf Czernin. Staatsmann einer Zeitenwende.'' Styria, Graz/Beč/Köln 1965., S.&nbsp;132. Nakon toga je car Karlo ponudio nadoknadu na istoku: ruska područja u Poljskoj, kao i moguće austrijske dijelove Galicije. Car i njegov ministar vanjskih poslova smatrali su da su time pronašli prihvatljivo rješenje, Czernin je zamijetio o tomu: "Pridobijemo li Francusku, mi smo pobjednici, a Njemačka se može obilatno kompenzirati.<ref>Ottokar Czernin: Im Weltkriege. Berlin/Beč 1919, S. 98. Međutim, nije postojala spremnost s francuske strane, da se Nijemcima dadne slobodno upravljanje u Poljskoj.<ref>Lothar Höbelt: „Stehen oder Fallen?“ Österreichische Politik im Ersten Weltkrieg. Böhlau, Beč/Köln/Weimar 2015, ISBN 978-3-205-79650-3, S. 154f. Osim toga, Briand od početka nije tražio nikakvo pregovaranje o miru s Njemačkom, nego je bio zainteresiran samo za separatni mir s Monarhijom.<ref>Reinhold Lorenz: Kaiser Karl und der Untergang der Donaumonarchie. Styria, Graz/Beč/Köln 1959, s.&nbsp;342f.