section_heading: Prisilna talijanizacija u Istri i Dalmaciji 1918. – 1943.
paragraph_text: Talijanizacija je bila posebno izražena u iskorjenjivanju hrvatskih i slovenskih imena i prezimena. Nakon što su se prvih nekoliko godina imena "prevodila" u neka slična talijanska, od prosinca 1923. godine je propisano da se u matične knjige koje su vođene pri općinama više ne smiju novorođenoj djeci upisivati slavenska imena, koja da su navodno smiješna. Kod toga je bilo dosta negodovanja roditelja novorođene djeca.<ref>Mezulić,Hrvoje; Jelić, Roman: ''O talijanskoj upravi u Istri i Dalmaciji : 1918.-1943.: nasilno potalijančivanje prezimena, imena i mjesta, Dom i svijet, 2005., str. 23'' Dana 10. siječnja 1926. god. proglašen je novi zakon o osobnim imenima, kojim je omogućen tobožnji “povrat” netalijanskih prezimena u korpus talijanskih prezimena i njihovu “svođenju” na talijanski oblik. Dana 7. travnja 1926. god. izdana je nova uredba koja nalaže matičnim uredima da u matične knjige upisuju samo talijanizirane oblike netalijanskih imena i prezimena. Naposljetku je ministarskim dekretom od 5. kolovoza 1926. god. bila naložena sustavna talijanizacija prezimena u anektiranim krajevima,<ref> te je od travnja 1927. godine provedena kampanja nasilne talijanizacije hrvatskih prezimena.<ref>Dubravko Jelčić, 100 krvavih godina, Naklada Pavičić, Zagreb, 2004., str. 31 Zakon donijet u ožujku 1928. zabranjivao je djeci davati "koja su smiješna ili sramotna, koja vrijeđaju javni red, nacionalna i vjerska čuvstva." U provedbi tog zakona, odbijalo se upisati u knjige imena koja bi mogla otkrivati hrvatsko ili slovensko porijeklo djece.<ref>