section_heading: Povijest
paragraph_text: Treća teorija proistječe iz razumijevanja astronomije, geografije i paleontologije. Mezoamerički kalendar vjerojatno je nastao među Olmecima, čije je naselje postojalo u Isapi (Izapa) u jugoistočnoj meksičkoj državi Chiapas, prije 1200. pr. n. e. Tamo, na geografskoj širini od 15° sjever, Sunce prolazi kroz zenit ("vrh" neba, pod kutom od 90° u odnosu na horizont) dva puta godišnje, s razmakom od 260 dana. Na ovom i drugim lokalitetima pronađeni su gnomoni, kojima se uglavnom pratila putanja Sunca i osobito zenitalni prolasci. Sveti almanah mogao je biti "pokrenut" 13. kolovoza 1359. pr. n. e. u Isapi. Vincent H. Malmström, geograf koji je sugerirao ovo mjesto i dan objasnio je svoje razloge: <blockquote> (1)Astronomski, ono leži na jedinoj latitudi u Sjevernoj Americi gdje se može izmjeriti interval od 260 dana (duljina "čudnog" svetog almanaha korištenog diljem regije u pretkolumbovskim vremenima) između okomitih Sunčevih pozicija, interval koji počinje 13. kolovoza, na dan za koji su narodi Mezoamerike vjerovali da je tada stvoren sadašnji svijet; (2) Povijesno, to je bilo jedino mjesto na ovoj geografskoj širini koje je bilo dovoljno staro kako bi bilo kolijevka svetog almanaha, za koji se u to doba (1973.) mislilo da potječe iz 4. ili 5. stoljeća pr. n. e.; i (3) Geografski, to je bilo jedino mjesto na odgovarajućoj usporednici koje leži u ekološkom žarištu tropske nizine gdje žive bića poput aligatora, majmuna i iguana, koji su korišteni kao imena dana u svetom almanahu.<ref>Malmström (1997), and http://www.dartmouth.edu/~izapa/izapasite.html </blockquote>