section_heading: Austro-Ugarska
paragraph_text: Berlinskim kongresom 1878. godine, Austro-Ugarska je dobila mandat zaposjesti BiH. Lokalni muslimani su se odupirali. Smatra se da su u zeničkoj kući hadži-Mazića pregovarali predstavnik osmanske vlasti u bosanskom vilajetu Hafiz-paša i zapovjednik austro-ugarskih snaga generala Filipovića – o uvjetima prestanka sukoba. S dolaskom Austro-Ugarske i slobodom za kršćane, Zenica je naglo napredovala. Mrtvi prirodni kapitali su aktivirani. Prirodna bogatstva u okolici grada se eksploatiraju. Već sljedeće godine po oslobađanju od Osmanlija, 1879. počelo se s gradnjom uskotračne željezničke pruge Brod – Sarajevo. Gradnja je dovršena 1882. i dotad izolirana Zenica prometno se spojila sa svijetom i stekla neusporedivo bolji prometni položaj. Na popisu 1879. godine imala je 438 kuća i oko 2000 stanovnika. 1000 su bili muslimani, 100 katolici, 200 pravoslavci, 50 židovi. Rudnik smeđeg ugljena otvorila je Zemaljska uprava za BiH svibnja 1880. godine, prvi rudokop ugljena u BiH. Pruga od Zenice do Sarajeva izgrađena je 1882. godine. Prije izgradnje svoje crkve, zenički pravoslavci su molitve obavljali u staroj brvnari na mjestu današnjeg kina u centru grada. Godine 1883. počela je za vrijeme dok je paroh bio Stevan Savić gradnja pravoslavne crkve Rođenja Presvete Bogorodice u Zenici. Tijekom dvogodišnje gradnje crkve umro je, ali su stanovnici nastavili gradnju te je crkva osveštena 1885. godine. Iste je godine zatvorena ta molitvena brvnara.<ref>(boš.) Klix.ba E.M.: Neobični izgled i jedinstveni polijelej jedine pravoslavne crkve u Zenici, 7. siječnja 2017. (pristupljeno 25. veljače 2020.) 1885. izgrađena je tvornica 1885. je sagrađen prvi vodovod. U više faza počevši od 1886. do 1904. građen je Središnji kazneni zavod za Bosnu i Hercegovinu. 1892. je osnovana Željezara Zenica. Godine 1892. je na području Zenice arheološkim iskapanjima, koja je obavio Ćiro Truhelka zeničkom naselju Bilimišće, otkrivena bazilika iz rimskog doba. Ova građevina je napravljena kao dvojna bazilika (basilica gemina) što je prava rijetkost među dosad poznatim kršćanskim crkvama. Rijetkost ove građevine potvrđuje i činjenica da su do danas poznate samo još dvije takve crkve, ona sv. Ulricha i Afre u Augsburgu i crkva sv. Stošije u Zadru. Otkrićem ove bazilike rasvijetljene su mnoge nejasnoće, posebno ona o lociranju rimskog municipija Bistua Nuova. Arheološka istraživanja otkrila su bazilike, odnosno identične crkve koje stoje jedna uz drugu. Prema dosadašnjim nalazima poznato je da je jedna služila kao župna, a druga kao stolna crkva. U crkvi su nađena i dva epigrafska natpisa od kojih je jedan značajan za rasvjetljavanje lokaliteta Bistue. Natpis ''DEC. MUN. BIS.'' govori u prilog pretpostavci da se na području današnjeg grada Zenice može locirati središte rimskog municipija i ranokršćanske biskupije. Nasuprot Bilimišća, na lijevoj strani rijeke Bosne, u zeničkom naselju Odmutu pronađeni su tragovi stare rimske kaldrme odnosno vio munita.Zenica24sata Ismet Salčinović – gradonačelnik Zenice (1941. – 1945.), 5. listopada 2012. (pristupljeno 8. svibnja 2017.) 1892. godine je Zenica u časopisu Bosanska vila prikazana kao naselje koje je cijelo na lijevoj obali Bosne u plodnoj ravnici. Prelaskom preko drvenog mosta dolazilo se na drugu stranu rijeke u muslimansku mahalu Bilimišće. Na istočnoj obali Bosne prostirala su se sela od istoka prema sjeveru: Crkvica, Radakovo, Novo selo, Sviće, Ričice, Pečuj, Gračanica i brdo Vepar. Od istoka prema jugu bili su Janjićki vrh, Drivuša, Gnusi, Raspotočke, Zvečaj, selo Gornja Zenica, brdo Vučijak, Uzunove stijene, Golubak, Staro groblje (srpsko) i Tromić. Sa zapada brdo Vaganj, selo Pobrže, Gradišće i planina Lisac. Na istoku je selo Klopče, brdo Klopačke stijene, Vragačke stijene i brdo Osječenik.(boš.) Bosnae.info ''Opis Zenice iz časopisa “Bosanska vila” izdatog 1892. godine'', 20. srpnja 2017. (pristupljeno 14. svibnja 2019.) Na popisu 1895. godine broj se stanovnika udvostručio u odnosu na 1879. i bilo je oko 4200 stanovnika i 765 kuća. 1904. uveden je telefon, uskoro je izgrađen i suvremeni vodovod, što je bitno poboljšalo higijensko-sanitarne životne uvjete. 1908. godine je izgrađena električna centrala koja je omogućila uvođenje električne javne rasvjete. 1904. godine Vlada je odobrila Srbima u Zenici osnovati pjevačko društvo Dečanski.<ref>(srp.) SCIndeks Roksanda Pejović: Muzički život Srba u Bosni i Hercegovini 1881-1914, Novi zvuk - internacionalni časopis za muziku 1996, br. 7, str. 79-85 (pristupljeno 30. prosinca 2019.)