section_heading: Objašnjenje
paragraph_text: Uzmimo debelu bikonveksnu leću kojoj su O<sub>1</sub> i O<sub>2</sub> središta zakrivljenosti njezinih sfernih ploha, a r<sub>1</sub> i r<sub>2</sub> polumjeri zakrivljenosti. Iz točkastog izvora B pada zraka svjetlosti na leću u točku A<sub>1</sub>. Djelić te plohe na koju pada zraka svjetlosti može se smatrati djelićem ravnine koja se podudara s tangencijalnom ravninom na tu plohu. Zraka svjetlosti prolazeći kroz leću lomi se u točki A<sub>1</sub> prema okomici O<sub>2</sub>A<sub>1</sub>, a u točki A<sub>2</sub> od okomice O<sub>1</sub>A<sub>2</sub>. Lom se zbiva na isti način kao kad bismo dio leće kod A<sub>1</sub> i A<sub>2</sub> zamijenili prizmom lomnog kuta ρ. Ako je leća vrlo tanka, onda oba loma možemo spojiti zajedno tako da leću zamijenimo ravninom. U tom slučaju projekcije M<sub>1</sub> i M<sub>2</sub> točaka A<sub>1</sub> i A<sub>2</sub> padaju zajedno u točku M. Devijacija zrake, prolazom kroz leću, iznosi: