section_heading: Pad kraljevstva
paragraph_text: U jesen 1463. Matijaš Korvin vraća Jajce i Srebrenik. Herceg Stjepan podupirao je tu akciju s juga i ponovno počeo osvajati gradove. Mehmed II. je 1464. bezuspješno pokušao osvojiti Jajce. Područja na sjeveru (Usora sa Solima te Donji Kraji) su oslobođeni od Turaka, a Matijaš postavlja slavonskog velikaša Emerika Zapolju za hrvatskog vladara u Bosni. Organizirane su Jajačka i Srebrenička banovina čime je Slavonija bila zaštićena od napada Turaka. Matijaš Korvin daje naslov kralja Bosne velikašu Nikoli Iločkom (1471. – 1477.), koji je kovao i svoj novac. Herceg Stjepan Vukčić traži potporu zapadnih sila: Ugarske, Venecije, Napulja i pape. Nastaje nemir, a njegov najstariji sin Vladislav bježi 1462. sultanu nudeći mu 100 000 dukata za polovinu očevih zemalja. Sultan zahtijeva tu svotu od hercega ili predaju tri grada, a herceg mu ipak odstupa jedan dio. Turci 1465. osvajaju velik dio Hercegovine, Mlečani zauzimaju Krajinu (od Neretve do Cetine), čime hercegu ostaje samo uzak dio s Novim što je ostavio Vlatku (1460. – 1482.). Turci 1482. osvajaju Novi, čime je pala i Hercegovina. Srebrenik je pao 1521., Šabac i Beograd 1521., a Jajce 1528.