section_heading: Djelovanje
paragraph_text: Bio je inženjer u topografskoj službi austrijske vojske. Prema nalogu Ratnog vijeća iz Graza trebao je popisati i opisati sve krajiške vojne objekte. Od 1657. do 1660. obilazio je granična područja od Ugarske do Istre. Obišao je i mnoge hrvatske krajeve, proveo izmjere, skicirao zemljište, sastavljao planove i nacrte. Tijekom tri godine prikupio je prilično opsežnu topografsku građu, koju je zatim sustavno sredio. Tako je nastao njegov rukopisni izvještaj koji se sastojao od 147 listova folio-formata, uz karte, planove, vedute ili nacrte. U Ljubljani i Beču sačuvani su rukopisi izvještaja i kartografske skice s tog puta. U Istri je obišao Rijeku, Klanu, Pazin i Trst te odatle donio planove i vedute. Na prvih 30 listova bili su obrađeni krajevi i naselja susjedne Kranjske i Štajerske. Nakon toga počinje prikaz Hrvatske, sastavljen od dva dijela. U kartografskoj zbirci Ratnog arhiva u Beču nalazi se njegov rukopisni svezak s 42 vedute raznih gradova Ugarske i Hrvatske. Izmjeru tih gradova (Zagreba, Varaždina, Koprivnice, Čakovca, Legrada, Dobre i dr.) proveo je prikupljajući topografsku građu za veliku kartu ugarskih zemalja s Hrvatskom. Karta Ugarske sa susjednim pokrajinama je bakrorez od 12 listova koji su tiskani prvo u Beču 1664, a zatim u Nürnbergu 1684. U Hrvatskom državnom arhivu, Valvasorovoj zbirci zagrebačke Metropolitane i Kartografskoj zbirci Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu nalazi se po jedan primjerak te karte na kojoj su prikazani i hrvatski krajevi do Splita i Omiša. Prema Markoviću (1993), hrvatski krajevi se vide prilično jasno. Ipak ima i nedostataka za tako krupno mjerilo. Reljef je crtao dopadljivo, ali nedovoljno vjerno. Kartu je u bakru rezao Mauricius Lang. Obuhvaća i velik dio hrvatskih i slovenskih zemalja, a smatrana je do tada najboljom kartom Ugarske. Međutim, na njoj je Istra s kvarnerskim otocima prikazana manje vjerno nego na dotadašnjim kartama. Od Hrvatske su najuspiješnije predočeni zapadni krajevi, izvan turskih granica. Točne su neke pojedinosti u reljefu tla. Tako je npr. Stier znao da je masiv Velebita sa svoje primorske strane ogoljen, a s ličke pokriven gustim šumama. Ispravno je zapazio i istaknuo planinu Klek kraj Ogulina. Lika je iz razumljivih razloga predočena s većim prazninama, kao i Slavonija. Stier nije imao dosta podataka da sve krajeve Hrvatske prikaže na najbolji mogući način. Najbolje je zabilježio naselja koja je osobno poznavao. U tom pogledu ta je karta jedna od najboljih u 17. st.