section_heading: Stanje u društvu
paragraph_text: U kolonijalnom društvu Latinske Amerike formirane su dvije suprotstavljene imućne socijalne strukture. Na jednom kraju su bili kreolci, veleposjednici i aristokrati europskog podrijetla, ali rođeni na američkom kontinentu, veoma bogati, ali bez izravnog pristupa političkoj vlasti osim na lokalnoj razini. Ova skupina bila je suprotstavljena Španjolcima iz metropole u čijim je rukama bila politička vlast, monopol nad trgovinom, skupljanje poreza i taksi u četiri podkraljevstva i posredovanje u odlijevu bogatstva u metropolu. Obje skupine bile su nezadovoljne svojim položajem. Obespravljena skupina stanovništva, dakle Indijanci, crnci, mulati i zambosi bili su posebno nezadovoljni svojim položajem, što se odražavalo kroz nebrojene i neuspjele ustanke tijekom cijelog kolonijalnog razdoblja, koji su uvijek bili u krvi ugušeni, a vođe surovo kažnjavane. Najžešći su bili ustanci Indijanaca koji su se protezali kroz cijelo kolonijalno razdoblje, međutim, postoje oprječna mišljenja o njihovom utjecaju na početak protukolonijalnog rata u Latinskoj Americi. Dok neki povjesničari smatraju kako indijanski ustanci i bune imaju marginalan značaj za izbijanje rata za neovisnost, drugi smatraju kako su opća društvena previranja predstavljala pripremu za konačni početak rata protiv kolonijalizma.