section_heading: Sličnosti i razlike u Jamesovom i Langeovom tumačenju
paragraph_text: Lange je bio fiziolog - a ne filozof - i pokazao je brigu znanstvenika za objektivnost i nestrpljivost prema samo mentalnom: "Nijedan predmet se ne može znanstveno pozabaviti ako ne posjeduje objektivne kvalitete, u vezi s čijim se svojstvima istraživači slažu" (str. 37). Nije dijelio Jamesov interes za objašnjenjem svjesnih osjećaja u formalnoj terminologiji tog vremena, već je umjesto toga tražio opće objašnjenje emocionalnih fenomena kao mjerljive fiziologije. Nadalje, dok je James opisao raznolik katalog somatskih i visceralnih odgovora koji su bili poticaji za svjesno emocionalno iskustvo, Langeova hipoteza bila je specifična: Emocija je bila kardiovaskularni događaj. Glavna ideja koju su dijelili James i Lange bila je da emocija ne počinje svjesnim iskustvom afekta. Obojica su predložili da su tjelesni i bihevioralni odgovori u emocijama bili prethodni događaji. Glavna razlika u razmišljanju Langea i Jamesa bila je u tome što je James svjesnu emociju učinio središnjim fokusom svoje teorije (prebacivši njezinu funkciju s one pokretača akcije na pasivnog percipiratelja fizioloških promjena), za Langea je emocija bila njezina fiziologija, a svjesno iskustvo bilo je od male važnosti, ako ne i potpuno epifenomenalno. Stoga se teorija Jamesa Langea različito citira i u prilog i protiv fiziološkog redukcionizma, kao preteča bihevioralne analize emocija i kao polazište za kognitivne teorije afekta. Važno je napomenuti da je James nadalje smatrao da su inicirajući procesi koji određuju određene vrste emocionalnih reakcija također u osnovi fiziološki. Afektivna svijest - fokus tolikog teoretskog zanimanja tijekom stoljeća - bila je za Jamesa očito sekundarni događaj.