section_heading: Doba modernizacije
paragraph_text: Kasnije iste godine Hrvatskoj i Slavoniji pridruženi su krajiški gradovi Bjelovar, Senj, Ivanić i Sisak te Varaždinski generalat, tj. područje križevačke i đurđevačke pukovnija, na čijem području je osnovana Bjelovarska županija. Tijekom banovanja prvog bana pučanina Ivana Mažuranića (1873. – 1880.) Trojednica je ubrzano napredovala od polufeudalnog prema suvremenom građanskom društvu. Liberalni Mažuranić je reformirao upravu i pravosuđe, odvojivši sudbenu vlast od izvršne i zajamčivši sucima neovisnost<ref>Zakon o vlasti sudačkoj (1874.)  u radu.Zakon ob ustroju ureda i vieća za zemaljsku statistiku u Hrvatskoj i Slavoniji, Sbornik zakonah i naredabah valjanih za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju 1875, I–XXXIX. str. 133–135. Sekularizirao je hrvatski školski sustav <ref>Zakon ob ustroju pučkib školah i preparandijah za pučko učiteljstvo u kraljevinah Hrvatskoj i Slavoniji (1874.), Sbornik zakona i naredabah valjanih za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju za god. 1874. (Komad I–XXVI., br. 1–58.) str. 389–419. i uspostavio mrežu javnih škola.Zakonski članak sabora kraljevinah Dalmacije, Hrvatske i Slavonije ob ustrojstvu sveučilišta Franje Josipa I. u Zagrebu (1874.),Sbornik zakona i naredabah valjanih za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju za god. 1874. (Komad I–XXVI., br. 1–58.) str. 11–28.<ref>[http://alex.onb.ac.at/cgi-content/alex?aid=lks&datum=18740304&seite=00000374 Naredba kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, odjela za bogoštovje i nastavu br. 3715, kojom se izdaje naputak za provedbu zakona od 5. siečnja 1874. ob ustrojstvu sveučilišta Franje Josipa I. u Zagrebu (1874)],Sbornik zakona i naredabah valjanih za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju za god. 1874. (Komad I–XXVI., br. 1–58.) str. 374–388.<ref>Zakon ob izboru rektora na kraljevskom sveučilištu Franje Josipa I. u Zagrebu (1875.),Sbornik zakona i naredabah valjanih za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju za god. 1875. (Komad I–XXXIX., br. 1–88.) str. 791–792. 1873. otvorena je željeznička pruga Budimpešta – Zagreb – Rijeka. Sabor je izjednačio sve građane Kraljevine bez obzira na vjersku pripadnost.<ref>Zakonski članak sabora kraljevinah Dalmacije, Hrvatske i Slavonije, kojim se ustanovljuje ravnopravnost izraelićanah sa sljedbenici ostalih u kraljevini Hrvatskoj i Slavoniji zakonom priznanih vjerozakonah (1873.)  Zakonom donesenim 14. siječnja 1875. zajamčena je sloboda sastajanja,<ref>Zakon o pravu sakupljati se (1875) sloboda tiska<ref>Zakon o porabi tiska za kraljevinu Hrvatsku i Slavoniju (1875.) i druge demokratske slobode. Nakon austro-ugarskog zaposjedanja BiH 1878. Sabor je uputio zahtjev kralju Franji Josipu I. za sjedinjenje Dalmacije i BiH s Hrvatskom i Slavonijom, što je odbijeno, prije svega pod pritiskom Mađara, koji nisu željeli jačanje Hrvatske, koja bi se tako mogla bolje odupirati mađarizaciji. Budući da nakon austro-ugarskog zaposjedanja BiH više nije bilo ni formalnih proturazloga za uključenje Vojne krajine u Hrvatsku, 1881. Kraljevini je konačno, nakon dugih pregovora (čije je odugovlačenje jedan od razloga Mažuranićeve ostavke) pripojena čitava Vojna krajina, čime se teritorij Kraljevine više nego udvostručio.