section_heading: Upravna podjela
paragraph_text: 250px|minijatura|desno|Split na prijelazu stoljeća Područje Kraljevine Dalmacije bilo je više puta podijeljeno na manje jedinice: od 1822. do 1868. postojala su 4 okruga (tal. capitanati circolari) sa sjedištima u Zadru, Splitu, Dubrovniku i Kotoru; svaki okrug je bio podijeljen na nekoliko kotara (tzv. preture, tal. preture): 4 političke preture (tal. preture politiche) u sjedištima okruga i 23 političko-sudske preture s upravnim i sudskim ovlastima (tal. preture politico-giudiziarie); općine (tal. comuni) su bile jedinice lokalne uprave koje su u sjedištima okruga i pretura imale općinsko vijeće (tal. consiglio comunale), načelnika (tal. podestà) i prisjednike (tal. assessori); dok su ostale imale samo načelnika - sindaka (tal. sindaco) i zamjenika (tal. vicesindaco). Sve općinske vijećnike, načelnike i prisjednike imenovala je vlada u Zadru (tal. Imperial Regio Governo della Dalmazia, od 1852. Imperial Regia Luogotenenza della Dalmazia) ili (za važnije općine) središnja vlada u Beču. 1868. ova podjela je ukinuta (u skladu s "Prosinačkim zakonima" za austrijske zemlje Austro-Ugarske sudstvo je u svim stupnjevima odijeljeno od uprave) te se područje Kraljevine Dalmacije dijelilo na 12 kotara (tal. distretti politici ili capitanati distrettuali) koji su obuhvaćali nekoliko sudskih kotareva (tal. distretti giudiziari), a ovi općine (tal. comuni). Od 1864. općine su samoupravne jedinice lokalne uprave - "političke općine" (tal. comuni politici) s općinskim vijećem (tal. consiglio comunale) kojeg su birali glasači s aktivnim izbornim pravom, te načelnikom (tal. podestà) i prisjednicima (tal. assessori) koje su birala općinska vijeća. Selima je na čelu bio glavar (tal. capovilla) s pomoćnikom (tal. aggiunto) imenovanim od strane općinskih vijeća. 1890. bilo je 81 općina s 841 naseljem.Ante Bralić: Zadarski fin-de siècle – Političke i društvene prilike u Zadru i Dalmaciji, Časopis za suvremenu povijest, br. 3./2007., str. 732.