section_heading: Ranoislamska iranska kartografija
paragraph_text: H. Mustavfi (1281. – 1349.), autor „Užitka srca” (arap. Nozhat al-Kolūb) iz 1340. godine, u islamsku kartografiju uveo je kvadrangulaciju služeći se mrežom horizontalnih i vertikalnih linija (sličnim geografskim širinama i dužinama Merkatorove projekcije iz 16. stoljeća) za određivanje geografskih položaja.Ahmad, S. Maqbul (1978.), str. 1081. Mustavfijeva karta naseljenog svijeta podijeljena je u 18 jednakih geografskih dužina odnosno osam širina koje su poslagane u kvadrate, a svaki među njima predstavlja 10° x 10°.Miller, Konrad (1931.), str. 83.-86. i sl. 178.-182. S druge strane, određeni izvori tvrde da je Bakran prethodio Mustavfiju u korištenju kvadrangulacije u njegovoj „Knjizi svijeta” (perz. Džahānnemā) iz 1208. godine.<ref>Faršad, Mahdi (1986.), str. 267.-269. Hafez Abru (u. 1430.) također je koristio mrežni sustav u svojim kartama, a opus je upotpunio opsežnim ali nedovršenim i neimenovanim djelom kasnije naslovljenog „Knjigom geografije” (perz. Ketāb-e džoḡrāfījā) koja uključuje brojne karte i smatra se prijevodom ranijih arapskih radova.• Harley, John Brian; Woodward, David (1992.), str. 8., 56.-57., 64., 198., 316., 361., 365. i 379.<br>• Safa, Zabih Alah (1998.), str. 102.-103.