section_heading: Povijest
paragraph_text: Kraj građanskog rata koji je iscrpio stanovništvo i gospodarstvo SAD na svim poljima nije donio olakšanje, nego su se nevolje nastavile i poslije. Zaredali su problemi u agrarnom sektoru, poput niskih cijena, loših uvjeta kreditiranja. Sve je to dovelo do Saveza agrara (Farmers’ Alliances). Na lokalnim razinama Savez je nešto uspio postići. Ipak, za veće promjene bilo je potrebno angažirati se za nacionalnoj razini. Kad je to vodstvo shvatilo, iz Saveza agrara osnovana je politička stranka People’s Party (Narodna stranka), zvana još i Populist Party (Populistička stranka). Novoosnovana stranka bila je lijeve političke orijentacije i agrarno-tradicionalistička. Protivila se politici modernizaciji poljoprivrede koju su sprovodile tadašnje američke korporacije u nastajanju i financijski establišment. Populističku stranku optuživali su i za antisemitizam. Često su pripadnici ove stranke iznosili tvrdnje povezane s raznim teorijama zavjere. Koncem 19. stoljeća Populistička stranka dala je svojega kandidata za predsjednika SAD-a koji je osvojio 22 elektorska glasa. Prestala je djelovati početkom 20. stoljeća, ali središnji segment spomenutoga pokreta, stranke, »borba« u ime naroda protiv političkoga i ekonomskoga establišmenta, tj. elite, ostao je temeljena odrednica i današnjega shvaćanja populističkih pokreta.