section_heading: Pod vlašću Habsburgovaca (1526. – 1848.)
paragraph_text: Potkraj 1526. na saboru u Stolnom Biogradu veći dio ugarskih staleža izabrao je za kralja Ivana Zapolju, a na saboru u Požunu manjina ugarskog plemstva u prosincu 1526. izabrala je austrijskog nadvojvodu Ferdinanda Habsburškog. Isto je 1527. učinilo i hrvatsko plemstvo na saboru u Cetingradu. Prema ugovoru iz 1538., Ferdinand je 1540., nakon Zapoljine smrti, u cijelosti zavladao onim što je preostalo od Ugarskog Kraljevstva. Osim postojanog osmanskog pritiska, Ugarska je tijekom cijelog 16. i 17. stoljeća bila vjerski podijeljena. Većina ugarskog plemstva nakon 1526. prihvatila je protestantizam iskoristivši preobraćenje u svrhu preotimanja katoličkih crkvenih dobara. Gradsko stanovništvo slijedilo je primjer plemstva te u većini prihvatilo protestantizam. To je dovelo do sukoba između ugarskog plemstva i dinastije Habsburgovaca koja je postala jedan od najjačih branitelja katolicizma.