section_heading: Promet
paragraph_text: mini|lijevo|Mreža [[autoceste|autocesta u Srbiji, postojeće i planirane autoceste.]] Cestovni prijevoz najdominantniji je oblik putničkog prijevoza. Danas na njega otpada 70 % putničkih kilometara. Poslije Drugog svjetskog rata u Srbiji je bilo svega nekoliko stotina kilometara suvremenih cesta, a danas ih ima 30000&nbsp;km, od čega je 20 % magistralnih puteva. Izgrađeni su ili modernizirani mnogi međugradski i međumjesni putevi. Glavni cestovni pravac je paneuropski koridor X koji ide usporedno sa željezničkom magistralom Horgoš-Subotica-Novi Sad-Beograd-Niš, gdje se račva u dva kraka, jedan prema Sofiji, a drugi prema Skopju. mini|Autocesta A2 i tunel Brđani, cesta prema Crnoj Gori. Zračni promet se počeo razvijati između dva svjetska rata. Prva jugoslavenska zračna linija uspostavljena je između Beograda i Zagreba 1928. godine. Značajniju dinamiku ovaj je oblik prometa doživio šezdesetih godina dvadesetog stoljeća. 1962. izgrađena je beogradska zračna luga «Surčin» (danas Zračna luka Nikola Tesla)., a kasnije i luke u Prištini i Nišu. Udio zračnog prometa vremenom se povećava, ali jedino beogradska zračna luka ima veći značaj s preko 1,5 milijun putnika godišnje (Dodatak:Popis zračnih luka u Srbiji). Do sredine 1960-ih, željeznički promet imao je vodeću ulogu u putničkom prijevozu, a danas je po važnosti iza cestovnog i zračnog prometa. No unatoč tome, željeznice i danas drže primat u prijevozu robe. Danas Srbija ima 4110&nbsp;km željezničkih pruga. Pruge su počele s izgradnjom sredinom 19. stoljeća, no kako se današnji teritorij Srbije tada nalazio u tri države, izgradnja željeznica do Prvog svjetskog rata bila je neusklađena i različita u tehničkom pogledu. Prva pruga izgrađena je u Vojvodini 1856. godine i to za rudarske potrebe, a prva za javni promet 1857. i bila je dio pravca Budimpešta-Temišvar-Oršava. Do 1914. godine u cijeloj Srbiji bilo je 1714&nbsp;km željezničkih pruga, a između dva rata je izgrađeno još više od 1000&nbsp;km. Nakon Drugog svjetskog rata velika je pažnja posvećena modernizaciji željeznice. Gotovo sav riječni promet Srbije odvija se na području Vojvodine. Od 1982&nbsp;km plovnih puteva, na rijeke otpada 1043&nbsp;km (od toga na Dunav 588&nbsp;km, Savu 206&nbsp;km i Tisu 168&nbsp;km). Od kanala najveći značaj ima sustav Dunav-Tisa-Dunav.