section_heading: Opis tenka
paragraph_text: Najveća je razlika bila u naoružanju, preciznije, njihovo raspoređivanje u kupoli. Iako to raspoloživi izvori navode tek usput, do sličnosti oba prijedloga djelomično je došlo i zato što je glavni stožer njemačke vojske zahtijevao da se kao osnova za razvoj Neubaufahrzeuga uzme britanski tenk Medium Mark III. Zanimljivo je da se Medium Mark III, iako je trebao otkloniti sve nedostatke uočene kod tenka Medium Mark II, nije pokazao dobrim rješenjem, te nikada nije došao do faze serijske proizvodnje. Iako su njemački projektanti preuzeli osnovnu koncepciju Medium Marka III, ipak su je znatno izmijenili. Zadržali su koncepciju s motorom u stražnjem dijelu, velikom kupolom u srednjem, te vozačem u prednjem dijelu vozila. Za razliku od Medium Marka III, na Neubaufahrzeugau su nešto drukčije rasporedili kupole sa strojnicama. Jednu su postavili na prednji dio vozila, dok su drugu smjestili na stražnji dio, odmah iza kupole, po ugledu na rješenje primijenjeno na tenkovima Grosstraktor. Kupole nisu samostalno razvijane nego su preuzete s tanketa (lakih tenkova) PzKpfw 1 i u početku su bile naoružane samo jednom strojnicom MG34 kalibra 7,92&nbsp;mm. Međutim, prije slanja tenkova u Norvešku, kupole su preuređene te su dobile i drugu strojnicu. Iako je svaka strojnica imala zasebno punjenje, ciljatelji su mogli pucati samo istodobno s obje. Tijekom djelovanja ciljatelji su morali samo otkrivati i napadati ciljeve s obzirom na to da nisu imali izravnu vezu sa zapovjednikom tenka. To se posebno odnosilo na ciljatelja u stražnjoj kupoli. Zbog njihove male paljbene moći i nisu se mogli rabiti protiv "tvrdih" ciljeva (tenkovi, bunkeri itd.), već samo protiv "mekanih" (pješaštvo, laka terenska vozila, kamioni itd.). Zbog specifična smještaja polje djelovanja ovih kupola bilo je oko 90 stupnjeva. Borbeni komplet za strojnice bio je 6000 metaka. mini|desno|250px|Tri Neubaufahrzeug u Oslu, travanj 1940. godine Već smo spomenuli da je najveća razlika između dva prijedloga u njihovu naoružanju. Tako je Rheinmetallov Model A dobio kupolu u koju su smjestili top KwK L/24 kalibra 75&nbsp;mm, a iznad njega Tankkanone L/45 kalibra 37&nbsp;mm. U kupoli je bila i strojnica kalibra 7,92&nbsp;mm. Borbeni komplet za top od 75&nbsp;mm bio je 80, a za 37&nbsp;mm tek 50 granata. Što se tiče Kruppove kupole, tu izvori nisu suglasni. Dio izvora navodi da je i ona dobila kombinaciju KwK-a L/24 i Tankkanonea L/45, ali dio izvora navodi da je barem jedna kupola ugrađena na Neubaufahrzeuge bila naoružana haubicom KwK L/28 kalibra 105&nbsp;mm. Pored topničkog oružja u kupoli je bila i strojnica kalibra 7,92&nbsp;mm. Kod Kruppove kupole, namijenjene Modelu B, oružja su bila smještena jedno pored drugog. U trenutku dovršetka (1936. godine) razvoja Neubaufahrzeuga top od 75&nbsp;mm, ali i top od 37&nbsp;mm, mogli su uništiti sve tadašnje tenkove. Zbog toga su, barem teoretski, ovi tenkovi bili jako opasno protivnici.