section_heading: Ogranak Matice hrvatske
paragraph_text: O djelovanju Matice hrvatske u Metkoviću prvi poznati podatci su u Matičinom izvješću iz 1878. u kojemu se osim imena povjerenika popa Jose Gabrića ne navode imena članova. Već 1879. u Matičinim dokumentima spominju se i prvi članovi u Metkoviću: pop Josip Damić i poduzetnik Slavoljub pl. Meichsner. Od tog vremena broj članova stalno raste, a metkovska Matica djeluje za područje cijele doline Neretve sve do Prvog svjetskog rata. Prekid rada iznimno je dug. Razlog ponajviše leži u političkoj klimi u prvoj, te ništa boljoj u drugoj Jugoslaviji. Poseban udar Matica doživljava nakon Drugog svjetskog rata kada joj se nacionalizira sva imovina. Dah Hrvatskog proljeća osjećao se i u Metkoviću pa su na prvi dan ljeta 1970. bile gotove sve pripreme za obnavljane djelovanja Matice hrvatske. Koliki je značaj pridavan tom događaju govore i nazočni gosti: tadašnji predsjednik MH dr. Hrvoje Iveković, dr. Franjo Tuđman i književnik Petar Šegedin. Nošeni nacionalnim zanosom Metkovci i Neretvani masovno se učlanjuju, pa je do 1972. broj članova dosegao gotovo tisuću. Nakon sloma Hrvatskog proljeća udar na Maticu i njezino članstvo bio izniman. Najistaknutijim članovima pretresani su stanovi, odvođeni su na informativne razgovore, otpuštani su s posla, montirani sudski procesi nisu bili nikakva rijetkost. Matici je zabranjeno je djelovanje i raspuštena je 1972. Obnova djelovanja na nacionalnoj razini dogodila se 1989., a u Metkoviću 8. lipnja 1991. s prvim predsjednikom, književnikom Vladimirom Pavlovićem. Danas je Ogranak u Metkoviću važan dio kulturnog života, od organizacije izložaba do izdavačke djelatnosti.<ref>Ogranak Matice hrvatske u Metkoviću metkovic.hr (pristupljeno 16. travnja 2020.)