paragraph_text: Proizvodi se proizvodi od bijelih sorta grožđa, kao i bijelo vino, ali to im je jedino zajedničko. Razlika počinje već u vinogradu. Grožđe za ovu vrstu vina uzgaja se uz minimalne intervencije i maksimalnu njegu. Važnost se pridaje kakvoći u odnosu na količinu pa vinari posežu ponekad za tzv. zelenom berbom, čime loza na smanjeni broj grozdova daje više. Dalje u proizvodnji koristi se vlastite kvasce za fermentaciju, a ne umjetne (selektirane), jer se potonje dobiva od sorta chardonnay i sauvignon te se naposljetku tad dobije vina vrlo sličnih senzornih osobina. Divlji kvasci, svojstveni određenom vinogradu odnosno lokaciji pomaže kreiranju jedinstvenog okusa određenog terroira. Da bi ih se dobilo, radi se predberba određene količine grožđa nekoliko dana prije stvarne berbe. Zatim se predobrano grožđe pusti spontano fermentirati. To ranije obrano grožđe već je počelo fermentirati i tako služi kao kvasac ostalom grožđu u redovnoj berbi. Tako vino zadržava sortnost, tj. glavne karakteristike dotične sorte grožđa. Sigurnost je veća jer su manji izgledi da će u proizvodnji nešto poći krivo, nego kad se radi s umjetnim (selektiranim) kvascima.Fashion.hr Lucija Bilandžić: Četvrta boja vina - narančasta 20. studenoga 2014. (pristupljeno 28. siječnja 2019.) Boja narančastog vina može varirati od zlatne preko jantarne do bakrenih nijansa, od intenzivno žuto-zlatne preko jantarne, sve do narančaste i narančasto-smeđe boje. Okusom, na nepcu često ostavljaju prepoznatljivu teksturu, tijelo i tanine, baš poput crnih vina te voće i mineralnost bijelih vina.<ref>Agroklub Ivana Nađ: Jantarna vina s tradicijom, 28. listopada 2013. (pristupljeno 28. siječnja 2019.)