paragraph_text: Najstariji tragovi boravka u nakovanskoj Spili potječu iz vremena oko 6.000 god. pr .Kr. To je bilo vrijeme krupnih promjena koje su zahvatile jadransku obalu i otoke te prelazak lovačko – sakupljačkog načina života na zemljoradnju i stočarstvo. Arheolozi to vrijeme nazivaju mlađim kamenim dobom ili neolitikom. Ranije su na čitavom ovo prostoru ljudi živjeli u malim, pokretljivim zajednicama. O boravku najranijih zemljoradnika u nakovanskoj Spili svjedoče najstariji ulomci lonaca pronađeni zajedno s mnoštvom kostiju ovaca i koza, oko ostataka ognjišta na kojima se pripremala hrana. Živjelo se u malim zajednicama, kuće su im bile skromne i jednostavne građevine od suhozida, zemlje i drva. Ostali su samo ulomci lončarije i kremenih sječiva koje se nalaze rasprostranjene po nakovanskoj visoravni. Pelješac je posut pretpovijesnim gomilama. Oko same Nakovane zabilježeno ih je tridesetak. U složenijem kulturnom krajoliku nakovanske visoravni, mijenja se uloga Spile. Potkraj željeznog doba, središte aktivnosti, premješta se u njenu mračnu unutrašnjost. Stanovnici nakovanske visoravni dolazili su u Spilu kao bi odali poštovanje ili tražili pomoć od nadnaravnih sila koje su vladale njihovim svijetom.