section_heading: Uspon 1925. – 1933.
paragraph_text: Dana 20. srpnja 1932., pruska vlada oborena je udarom nazvanim Preussenschlag, a nekoliko dana kasnije njemački srpanjski izbori za Reichstag pokazali su da su nacisti otišli korak naprijed. Nacistička stranka odnijela je 37,4 % glasova i postala najveća stranka u Reichstagu. Zajedno, nacisti i komunisti imali su 52 % parlamenta. Nijedna od te dvije stranke nije podržavala bivšu vladu, a stvaranje većinske (koalicijske) vlade bilo je nemoguće. Pod direktivom Kominterne KPD je SPD smatrao svojim najvećim protivnikom, te su ih SPD-ovce pogrdno nazivali "socijalnim fašistima", a samim tim uništavaju nacistima opoziciju.<ref>"Socijalna demokracija je nepristrano umjereno krilo fašizma. Te organizacije (fašizam i socijaldemokracija) nisu suprotstavljene, one su blizanke." (J. V. Staljin: U pogledu na međunarodnu situaciju (rujna 1924.), objavljeno u Radovi, svezak 6., 1953.; str. 294.) To je potaklo Kussinena da zaključi da su "Ciljevi fašista i socijalnih fašista isti." (Izvještaj 10. Plenumu ECCI-e, International Press Correspondence'', svezak 9., br. 40., (20. kolovoza 1929.), str. 848.) Kasnije su međusobno, komunisti i SPD-ovci, optuživali jedni druge da su krivi za olakšanje Hitleru u pobjedi u odbijanju da pronađu kompromis.