section_heading: Kako djeluje mehanizam istiskivanja
paragraph_text: Kada država započne projekt koji povećava državnu potrošnju, ako nema novčanih zaliha ili prihoda tada država mora posuditi novac ili u cijelosti ili u dijelu na tržištu novca kod komercijalnih banaka ili otići na slobodno tržište novca gdje će izdati dužničke obveznice koje će nositi određenu kamatu. Izdavanjem mjenica na slobodnom tržištu ili posuđivanjem novca kod komercijalnih banaka u velikim količinama dovest će do te situacije gdje će privatni ulagači i institucije umjesto ulaganja u privatne obveznice dio ili cijeli dio svog ulaganja u državne obveznice. S obzirom na to da državne obveznice nose manji rizik od neisplate ili ne ispunjavanja obveza nego privatne obveznice, ulagači su spremniji kupiti državne obveznice iako one nose manju kamatnu stopu. Ovim potezom država istiskuje privatne obveznice, koje sada nisu sposobne plasirati svoj dug na tržištu novca i tako im onemogućuju pristup jeftinijem novcu. Slična situacija događa se kada država ide posuđivati velike količine sredstava od domaćih i/ili stranih financijski kuća, i tako pokupe domaća i strana sredstva koja su recimo mogla biti usmjerena u privatne tvrtke i privatne investicije. Utjecaj istiskivanja ne mora biti tako dramatičan na ekonomiju neke države ako se stvarni BDP države višestruko poveća odnosno je mnogo veća nakon povećanja trošenja državnog sektora, i ako smanjivanje privatnih investicija u privatni dug nema negativni utjecaj na promjenu profitabilnosti ili povećanje cijene novca za privatne subjekte.<ref>http://economistsview.typepad.com/economistsview/2008/12/crowding-out-an.html Utjecaj istiskivanja i utiskivanja na ekonomiju neke države (engleski)