section_heading: Primjer
paragraph_text: U ovom slučaju ispitivanje bi se moglo nastaviti sa šestim, sedmim pitanjem itd. U velikom broju primjera iskustva iz prakse pokazuju da je pet iteracija dovoljno za pronalaženje uzroka problema. Cilj ove metode je da uz održavanje stalne veze s osnovnim problemom, izbjegavanje pogrešnih (često prebrzih) zaključaka u vrijeme dok provodimo ispitivanje o uzrocima problema. U našem primjeru 5-ti “zašto" sugerira proces koji je moguće mijenjati i kontrolirati. To je najvažniji aspekt u primjeni tehnike “5 puta zašto” – uzrok problema mora biti povezan s procesom koji ne radi ili koji nije ustanovljen.<ref>Ivan Fantin (2014). Applied Problem Solving. Method, Applications, Root Causes, Countermeasures, Poka-Yoke and A3. How to make things happen to solve problems. Milan, Italy: Createspace, an Amazon company. ISBN: 978-1499122282 Neiskusni tražitelj uzroka problema često će pogrešno zaključiti kako je uzrok problema nedostatak vremena, pomanjkanje investicija ili radnika. Iako takvi odgovori mogu ponekad biti i točni, oni nam ne pomažu, jer su to utjecaji izvan naše kontrole. Zato je potrebno umjesto direktnog pitanja "zašto" upitati "zašto naš postupak ne dovodi do željenog rezultata". Ključna misao vodilja pri upotrebi tehnike "5 puta zašto” je, da usredotočeni na završetak proizvodnje, s netočnim ili nedosljednim postupcima, možemo polučiti neželjene rezultate.