section_heading: Povijest humanističkih znanosti
paragraph_text: Na Zapadu se proučavanje humanističkih znanosti može pratiti sve od antičke Grčke, kao osnova za širu naobrazbu građana. U vrijeme Rima razvio se koncept 7 slobodnih umjetnosti, od čega su gramatika, retorika i logika činile tzv. trivium, a aritmetika, geometrija, astronomija i glazba činile su kvadrivium. Ti predmeti tvorili su većinu srednjovjekovnog obrazovanja s naglaskom na humanističke znanosti kao vještine ili načine kako činiti stvari. Veliki prijelaz dogodio se u vrijeme renesanse, kada su humanističke znanosti postale predmet koji se treba proučavati, a ne prakticirati, s odgovarajućim odmakom od tradicionalnih područja prema područjima kao što su književnost i povijest. U 20.st. Ovaj je pokret doveden u pitanje postmodernističkim pokretom koji je želio definirati humanističke znanosti u ravnopravnijim uvjetima kakvi bi odgovarali demokratskom društvu.