section_heading: Razvoj biotehnološkog oružja
paragraph_text: Prvi svjetski rat specifičan je zbog uporabe oko 120 000 tona (NATO izvor) "neposredno" izumljenih i sintetiziranih bojnih otrova i kemijskog oružja, dok je II. svjetski rat zaobišla ta nekonvencionalna ugroza, ali zato je bio "okrunjen" nuklearnim eksplozijama, proizvodom željno očekivanog izuma - nuklearne energije, koja se tada iskoristila protiv čovjeka. Zaljevske ratove obilježio je golemi porast prisutnosti štetnih tvari i pojava kemijskog, radiološkog i biološkog podrijetla. Osim toga, devedesetih godina prošloga stoljeća svjedoci smo revolucije informacijsko-komunikacijske tehnologije. Nagli napredak informacijsko-komunikacijske tehnologije i njezina primjena u suvremenom ratovanju imali su pozitivan učinak - manji broj žrtava, kako vojnika tako i civila, a taj trend smanjivanja broja nedužnih žrtava će biti u porastu u narednim vojnim operacijama. Koliko se toga samo u posljednjih pedesetak godina promijenilo u načinu ratovanja zbog naglog razvoja raznih tehnologija. Iako postoji uzrečica "povijest se ponavlja", svaki je događaj sam po sebi jedinstven, pa je teško predvidjeti što bi moglo karakterizirati buduće sukobe i ratove. S obzirom na trend, očito se može pretpostaviti veća uporaba i širenje sredstava za masovno uništavanje, nekonvencionalnih ugroza, ali i ugroza koje prijete na molekularnoj razini. Biotehnologija je znanost koja se strahovito razvila u posljednjih desetak godina i ima golemi utjecaj na ostale znanosti i tehnologije, ali i na globalnu ekonomiju i industriju. Nije to više tehnologija koja služi samo za dobivanje piva ili penicilinskih lijekova, već mnogo više od toga. Za vojne potrebe, dostignuća te znanstvene discipline najviše se rabe za potrebe medicinske zaštite. No, sudeći po razvoju metoda i pronalascima, to će u bližoj budućnosti biti samo jedan dio u kojem će ta tehnologija biti prisutna.