section_heading: Promet
paragraph_text: mini|desno|225px|<center>[[Luka Jebel Ali|Luka Džabal Ali (Dubai, UAE)]] mini|desno|225px|<center>[[Most kralja Fahda (25 km) između<br>Bahreina i Saudijske Arabije]] Na obalama Perzijskog zaljeva nalazi se dvadesetak međunarodnih luka koje su prvenstveno orijentirane na izvoz nafte i međunarodni kontejnerski promet između Europe i Istočne Azije. Dubai je prema tonaži tereta, broju kontejnera i putnika najprometniji grad zaljeva, a obuhvaća dvije luke − staru Rašid i novu Džabal Ali. Obje su usko povezane sa zračnim lukama golemih teretnih kapaciteta što emiratu omogućava prometni prosperitet bez obzira na potpunu kopnenu izoliranost od ostatka svijeta. Godine 2010. u međunarodnom kontejnterskom prometu Dubai je kotirao kao osmi grad u svijetu. Na saudijskoj obali najvažnija teretna čvorišta su Luka kralja Abdula Aziza u Damamu, te Trgovačka luka i Industrijska luka kralja Fahda u Džubailu. Saudijski tankerski promet usmjeren je na Ras Tanuru, najveći naftni terminal na svijetu s dnevnim kapacitetom od 8,18 milijuna barela.<ref>Sheridan, Rob (18.5.2012.) Veći iranski lučki kompleksi na istočnoj obali su Bandar-e Homeini sa susjednim Mahšaherom koji je orijentiran na naftni promet, te Bandar-e Abas na krajnjem jugu koji se sastoji od dvije odvojene luke − Šahida Bahonara i Šahida Radžaija. Manje luke nalaze se u Iraku, Kuvajtu, Bahreinu, Kataru i Omanu, a s obzirom na to da batimetrijske karakteristike ne pogoduju golemim tankerima dubokog gaza, sve države također se koriste i pučinskim naftnim terminalima. Kroz Hormuški tjesnac prolazi između 20 i 35 % ukupnog svjetskog prometa naftom.<ref>EIA: Oil Transit Chokepoints (30.12.2011.), str. 1. Nepomorska prometna infrastruktura u regiji općenito se smatra vrlo kvalitetnom i suvremenom. Saudijska Arabija i Bahrein povezani su mostom duljine 25 km, dok je u planu sličan most između Bahreina i Katara duljine 40 km.<ref>Reuters (8.6.2010.)