section_heading: Povijest
paragraph_text: Početci hrvatske pismenosti sežu i do 8. stoljeća. Pod kraj 9. stoljeća Hrvati su sa slavenskim bogoslužjem dobili i književni jezik, starocrkvenoslavenski i pismo, glagoljicu. Najpoznatiji pisani spomenik na glagoljici zasigurno je Bašćanska ploča iz 1100. godine. Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. O pitanju standardnog hrvatskog jezika najviše se počelo govoriti u baroku, kada dolazi do većeg razvoja gramatike, te na samom početku nastaje prva gramatika hrvatskoga jezika,<ref>Frančić, Anđela, [https://www.hrvatskiplus.org/article.php?id=1783&naslov=hrvatski-jezik-u-17-i-18-stoljecu ''Hrvatski jezik u 17. i 18. stoljeću''], hrvatskiplus.org, 10. siječnja 2011., pristupljeno 23. prosinca 2020. Bartola Kašića, Institutionum linguae illyricae libri duo, izdana u Rimu 1604. godine.