section_heading: Kajkavski rubni dijalekti
paragraph_text: Obuhvaćaju govore Gorskog Kotara, Pokuplja i donjeg Prigorja, odnosno pojas uz hrvatsko-slovensku granicu. Originalno je tu postojao rubni kajkavski dijalekt koji se pružao i u slovensku Belu Krajinu (do 13.st-a je to područje Zagrebačke biskupije, a ranije je bilo i dio Slavonije, te obuhvaćao pokupski dio Gorskog Kotara. Dijalekt sadrže sličnosti s čakavskim dijalektima radi migracija u doba Turskih ratova, a goranski sadrži i prijelaz prema Dolenjskom slovenskom narječju radi doseljavanja iz područja Dolenjske (južne Kranjske). <br> Obuhvaća 3 dijalekta; prigorski, donjosutlanski i goranski.<br> Akcentuacija je većinom osnovna (osim većeg, zapadnog dijela goranskog dijalekta). <br> Prigorski dijalekt sadrži neizmijenjen jat, s time da se na južnom području nalaze i ikavizmi (govori Ozaljskog kruga), odnosno utjecaj srednjočakavskog. Praslavenski [t'] i [d'] dali su [ć] i [j], a -stj, -skj i -zdj, -zgj (šćakavska izoglosa) dali su -ś i -ź. Stražnji nazal je dao [u]. Obično se dijeli na 2 poddijalekta (izdvaja se samoborski), koje neki lingvisti (Lončarić) smatraju i samostalnim dijalektima.<br> Donjosutlanski dijalekt sadrži ikavski jat, odnosno utjecaj migracija govornika južnočakavskog i rubnih šćakavskih ikavskih, govore slične govorima gradišćanskohrvatskim štokavskima. Stražnji nazal je dao [o].<br> Goranski obuhvaća pogranično područje uz Kupu, odnosno dobar dio Gorskog kotara. Dijeli se na dva poddijalekta, od kojih manji istočni ima naglašavanje isto kao i drugi dijalekti grupe te posjeduje i neke prijelazne (no novije) čakavske osobine, dok se zapadni, veći dio, u naglašavanju približava slovenskom dolenjskom narječju. Jat je neizmijenjen, no nije provedeno jednačenje s poluglasom, a refleks stražnjeg nazala je [o].<br> Odlikuje ih srodnost čakavštini, a grupa obuhvaća i kajkavizirane čakavske govore.