section_heading: Vrijeme Vojne krajine
paragraph_text: Već prvih godina 17. stoljeća vlastelini Poganyi de Cseb i Dersfy kao i zagrebački Kaptol pokušali su preko kralja Matije () kojim je potvrđeno da su krajišnici izuzeti od vlasti lokalnog plemstva. Statutom su definirana sva tri stupa vlasti u Varaždinskom generalatu: Zakonodavnu je vršio sam monarh Ferdinand II, sudska se vlast realizirala izborom sudskog vijeća koje se sastojalo od Vrhovnog sudije i osam sudija na razini svake Kapetanije a izvršnu vlast na prvoj razini provodili su seoski knezovi koje je biralo svako selo o Đurđevu svake godine. Na drugoj instanci sudske i izvršne vlasti zadnju riječ je imala Vojna uprava na čelu s Generalom i njemu podređenim kapetanima. Statutom se definiraju obaveze i prava krajišnika, način vršenja vlasti, način sudovanja, pravila trgovanja među krajišnicima, običajno pravo nasljeđivanja i drugo. Krajišnici još nisu vlasnici zemlje nego im je ona data u leno sve dok traje potreba vojne službe. Tek kasnije nakon ukidanja kmetstva 1848. i rasformiranja Vojne krajine 1871. Pogančani su postali vlasnici zemlje koju su čuvali.