section_heading: Utjecaj duhanskog dima na organizam
paragraph_text: Za pedesetak sastojaka duhanskog dima, pretežito iz katrana, dokazano je da imaju kancerogeno djelovanje. Danas se smatra da je pušenje glavni rizični čimbenik za razvoj raka bronha i pluća, grkljana, ždrijela, usne šupljine, jednjaka, bubrega, mokraćnoga mjehura, gušterače, a i rak vrata maternice i neki oblici leukemije češći su u osoba koje puše.<ref>http://www.hzjz.hr/epidemiologija/kron_mas/pusenje.htm  Prim. mr. sc. Vlasta Hrabak-Žerjavić, dr. med. Pritom je sasvim svejedno je li riječ o aktivnom ili pasivnom pušaču.<ref>http://www.vjesnik.com/html/2008/10/25/Clanak.asp?r=tem&c=5 U bolesnika s astmom pasivno pušenje izaziva nelagodu, pa i izravno astmatični napad, a kod dojenčadi i male djece dovodi do učestalijeg bronhitisa, upale pluća, astme, drugih bolesti dišnog sustava i smanjene plućne funkcije, te akutne i kronične upale srednjeg uha. U trudnica koje puše, ugljikov monoksid smanjuje opskrbu ploda kisikom, što nosi rizik za razvoj čeda. Stoga one češće rađaju djecu male porođajne težine, a i iznenadna smrt dojenčeta češća je u djece izložene pasivnom pušenju.[http://www.hcjz.hr/clanak.php?id=13484 Hrvatski časopis za javno zdravstvo, Prim.mr.sc. Vlasta Hrabak-Žerjavić, dr.med. Voditeljica Službe za epidemiologiju kroničnih masovnih bolesti, Verica Kralj, Hrvatski zavod za javno zdravstvo]