section_heading: Životopis
paragraph_text: Kao osoba s pristupom vrhu komunističke vlasti - od travnja 1944. god. je on komesar za Filozofski fakultet u Beogradu - Ćubrilović dovršava početkom studenog 1944. godine memorandum sa stručnom podlogom za donošenja odluke o izgonu oko pola milijuna Folksdojčera iz Jugoslavije (do Drugog svjetskog rata, činili su Nijemci 4,3 posto stanovništva Jugoslavije), te predlaže da se na takav način postupi i s drugim "nelojalnim manjinama", koliko to unutarnja i vanjska politička situacija omogućuje. Vaso Čubrilović Čubrilović piše: "''Osim nelojalnog držanja ima i drugih dubokih državnih razloga koji nas prisiljavaju da iskoristimo ovaj rat i da rešimo manjinsko pitanje iseljavanje manjina. Naše manjine, već smo podvukli, nisu za nas opasne zbog svog broja već zbog svog geopolitičkog položaja i zbog svoje povezanosti sa sebi srodnim susednim narodima. Zato su one iskorištavane od tih naroda u igri protiv nas, a služile su ujedno kao kamen spoticanja između naše države i susednih naroda. Demokratska Federativna Jugoslavija može imati mira i osiguran razvitak samo onda, ako bude etnički čista i rešenjem manjinskog pitanja jednom za uvek ukloni uzroke trvenjima između sebe i susednih država.''"<ref> Odluku kakvu je predlagao Čubrilović su komunističke vlasti doista i donijele u pogledu njemačke nacionalne manjine, te je i provele u djelo, okončavši stoljetnu prisutnost etničkih Nijemaca u Sloveniji, Hrvatskoj i Vojvodini. Pri tome je bilo oko 170 tisuća ljudi u zatočeno u logorima za prisilni rad; od njih je - procjenjuju znanstvenici danas - 50 do 60 tisuća pomrlo zbog teških uvjeta zatočenja.