section_heading: Godišnja doba
paragraph_text: Međutim, Marsova orbita ima značajno veću ekscentričnost od Zemljine. Stoga su godišnja doba nejednake duljine, puno više nego na Zemlji: Zime su na sjeveru tople i kratke (jer se Mars brzo kreće blizu svog perihela), dok su zime na jugu duge i hladne (Mars se sporije kreće blizu afela). Slično tome, ljeta na sjeveru su dugačka i hladna, dok su ljeta na jugu kratka i vruća. Stoga su ekstremne temperature znatno šire na južnoj hemisferi nego na sjevernoj.<ref> lijevo|mini|Marsovo nebo u podne, fotografija [[Mars Pathfindera (lipanj, 1999.)]] lijevo|mini|Marsovo nebo pri [[Zalazak sunca|zalasku sunca, fotografija Mars Pathfindera (lipanj, 1999.)]] lijevo|mini|Marsovo nebo pri zalasku sunca, fotografirao [[Spirit|rover Spirit (svibanj, 2005.)]] lijevo|mini|Marsovo nebo tijekom [[Zalazak sunca|zalasku sunca, fotografirao rover Curiosity (veljača 2013; umjetnički simulirano Sunce)]] Marsovo kašnjenje godišnjih doba ne traje više od nekoliko dana,<ref>radiative time constant zbog nedostatka velikih vodenih tijela i sličnih čimbenika koji bi pružili učinak punjenja. Dakle, za temperature na Marsu, "proljeće" je otprilike zrcalna slika "ljeta", a "jesen" je otprilike zrcalna slika "zime" (ako suncostaje i ravnodnevnice smatramo počecima godišnjih doba), i ako bi Mars imao kružnu orbitu, maksimalne i minimalne temperature pojavile bi se nekoliko dana nakon ljetnih i zimskih suncostaja, a ne oko mjesec dana nakon kao na Zemlji. Jedina razlika između proljetnih i ljetnih temperatura je zbog relativno velike ekscentričnosti Marsove orbite: u sjevernom proljeću Mars je udaljeniji od Sunca nego tijekom sjevernog ljeta, pa je zato slučajno proljeće nešto hladnije od ljeta, a jesen je malo toplija od zima. Međutim, na južnoj hemisferi vrijedi suprotno.