paragraph_text: mini|desno|250px|[[Vrenje piva.]] mini|desno|250px|[[Vrenje vina.]] mini|desno|250px|Orahnjača kao primjer [[Dizano tijesto|dizanog tijesta.]] mini|desno|250px|Pekarski svježi kvasac. mini|desno|250px|Pekarski suhi kvasac. mini|desno|250px|Saccharomyces cerevisiae ili pekarski kvasac. Crtice na skali su veličine 1 [[mikrometar.]] mini|desno|250px|Postrojenje za proizvodnju [[bioetanola (SAD), gdje se koristi pivski kvasac.]] Pivski kvasac ili pekarski kvasac je vrsta kvasca koja se koristi za dizanje tijesta, te za vrenje piva i vina. Latinski naziv pivskog kvasca je Saccharomyces cerevisiae; riječ saccharomyces bi se mogla prevesti kao slatka gljivica, jer dolazi od grčkih riječi saccharo (šećer) i myco (gljivice), dok riječ cerevisiae se mogla prevesti kao pivski. Stanice pivskog kvasca koriste hranu kako bi osigurale energiju za rast. Njihova omiljena hrana je šećer u različitim oblicima: saharoza (šećer dobiven iz šećerne repe ili šećerne trske), fruktoza i glukoza (u medu, melasi, javorovom sirupu i voću), i maltoza (dobivena iz škroba u brašnu). Alkoholno vrenje (fermentacija) daje korisne krajnje produkte, etilni alkohol C<sub>2</sub>H<sub>5</sub>OH (etanol) i ugljikov dioksid CO<sub>2</sub> koje stanice pivskog kvasca otpuštaju u okolnu tekućinu. Ovako se proizvode alkoholna pića iz brašna koja sadrže škrob. Na primjer, ječmeno brašno se koristi za proizvodnju piva dok se iz pšeničnog, kukuruznog i brašna ostalih žitarica proizvodi viski (engl. whiskey).<ref> "Proizvodnja etanola i prehrambenog kvasca", Prehrambeno biotehnološki fakultet u Zagrebu, dr. sc. Jasna Mrvčić, doc, www.pbf.unizg.hr, 2012.