section_heading: Prapovijest
paragraph_text: Na iranskoj strani obale neolitička nalazišta nisu pronađena,. Ubaidski lokaliteti kao što su Eridu, Ur, Larsa, Girsu i Nina-Sirara danas su od Perzijskog zaljeva udaljeni 200 - 250 km, no tijekom prapovijesti nalazili su se na samoj obali o čemu svjedoče kasniji sumerski klinopisi kao i suvremene arheološke<ref>Pirazzoli, Paolo Antonio; Pluet, Jean (1991.), str. 111.-113. i geološke studije.Lambeck, Kurt (1996.), str. 55.-56. Naime, prilikom punjenja perzijskozaljevskog bazena razina mora dosegnula je današnju oko 5000. pr. Kr., potom je oko 4000. pr. Kr. dodatno porasla na +2,0 m, te se konačno počela spuštati za 0,4 m svakih tisuću godina. i odigrao je drastičnu ulogu na oscilacije obalnih linija s obzirom na to da se navedeni lokaliteti nalaze na vrlo niskoj nadmorskoj visini (od +3,0 do +5,0 m). Fenomen je prema mišljenjima stručnjaka imao dalekosežne kulturne posljedice: podizanje mora odnosno katastrofalna potapanja velikih područja ostala su duboko utkana u sjećanjima drevnih mezopotamskih naroda i izravno su utjecali na kasniju sumersku književnost i mitologiju (božanstva Enki i Oannes).Coogan, Michael David (2009.), str. 56.-57. Činjenica da je prije 8000. pr. Kr. većina dna današnjeg Perzijskog zaljeva bilo suho odnosno plodno aluvijalno i močvarno područje natopljeno rukavcima Eufrata i Tigrisa predstavlja enigmu za antropologe i arheologe koji istražuju ljudske migracije odnosno podrijetlo prvih civilizacija.