section_heading: Naturalizam
paragraph_text: mini|200px|[[Émile Zola - otac naturalizma]] Iste godine kada je izašla Gospođa Bovary, Hippolyte Taine je izdao svoje djelo Klasični francuski filozofi XIX: stoljeća (Les philosophes classiques du XIXe siècle en France). U tom djelu on je postavio plan za aplikaciju znanstvenih metoda za proučavanje ljudske prirode i povijesti. Taine je uveličavao važnost formativnih utjecaja kao što su la race, le milieu, et le moment (rasa, priroda i trenutak) za ljudski karakter i društvo. Među obožavateljima su bili braća Edmond i Jules de Goncourt, koji si napravili most između realizma i ekstremnog oblika realizma, naturalizma, koji je uslijedio. Naturalisti su također težili ka objektivnom opisu života. Vjerovali su da je ljudsko ponašanje određeno hereditarnim instinktima i emocijama i ekonomskim i socijalnim okruženjem, prije nego samom ljudskom voljom. Braća Goncourt su rekla da roman treba predstavljati povijest kako se ona možda dogodila i tvrdili su da se fikcija treba dokumentirati jednako kao i povijest, te da treba imati jednaku vrijednost po pitanju istine. Njihov roman Germinie Lacerteux (1864.) je bio najava neturalizma.