section_heading: Osnutak i razvoj
paragraph_text: U dogledno vrijeme samo je za vladavine Luja XI. prekinuta rasprodaja rukopisa i knjižna građa je obnovljena i uskladištena na tada najbolji mogući način. Njegov primjer slijedio je i Karlo VIII., koji je, naslijedivši Luja XI. na prijestolju, nastavio kupovati vrijedne rukopise i povećao kraljevsku zbirku rukopisa i zapisa po uzoru na slične knjižnice u Svetom Rimskom Carstvu, Hrvatsko-ugarskom kraljevstvu, talijanskim kneževinama i Španjolskom Carstvu. Luj XII. napravio je popis svih rukopisa i tijekom vladavine povećao knjižnu građu i proširio ju i na englesku, talijansku i španjolsku književnost. Tako je pohranio i proglase aragonskih kraljeva i knjige iz milanske knjižnice te obrtničke priručnike iz Venecije. U očuvanju knjižne građe, koja je postala i jedna od zadaća kraljeva, istaknuo se kralj Franjo I., koji je osnovao nekoliko područnih knjižnica u sjeverozapadnoj Francuskoj i zakonskim mjerama iz 1537. propisao rad knjižnice. Bruno Blasselle, Jacqueline Melet-Sanson, La Bibliothèque nationale de France : mémoire de l'avenir, zbirka Découvertes, br. 88, 3. izdanje, 2005., 175 stranica, ISBN 2-07-034341-3