section_heading: Povijest
paragraph_text: Početak Prvoga svjetskog rata i građanski rat u Kini skrenule su pogled velikih sila s Tibeta, omogućivši trinaestom Dalaj Lami neometanu vlast. Sve do 1950. Tibet se održavao kao nezavisna država. Godine 1950. vojska Narodne Republike Kine ušla je u Lasu. Godine 1951. je pod pritiskom Narodne Republike Kine potpisan tibetansko-kineski sporazum koji je predviđao da Tibetom zajednički vladaju vlada Narodne Republike Kine i vlada Tibeta na čelu s Dalaj Lamom. 1956. izbio je ustanak Tibetanaca, podržan od Sjedinjenih Američkih Država. Ustanak je krvavo ugušen 1959., stotine tisuća Tibetanaca je ubijeno, spaljen je veliki broj budističkih hramova, a Dalaj Lama je prisiljen napustiti zemlju i otići u Daramsalu u Indiji, gdje se i danas nalazi. Za vrijeme Mao Ce Tungove vladavine u Kini provođen je teror nad stanovništvom Tibeta. Došlo je do organiziranog uništavanja kulturnog naslijeđa, budističkih samostana, svetišta i do pokolja nad budističkim svećenstvom i monasima. Neki izvori spominju da je u ovom periodu stradalo više od 1,2 milijuna Tibetanaca. Osamdesetih godina 20. stoljeća došlo je do liberalizacije režima, što je Tibetu vratilo određeni stupanj religijske slobode. Dalaj Lama je iz emigracije uputio brojne pozive za pomoć za oslobođenje Tibeta.