Změna chování Změna myšlení
Studie provedená na Chicagské univerzitě dokázala, že když si obavy sepíšete, snáze se jich zbavíte. Když si svůj strach napíšete na papír, budete mít pocit, že jde lépe zvládnout. Tato strategie funguje dobře, když starosti chcete odložit na později. Když si obavu zapíšete do seznamu, pomůže vám to starosti odložit na dobu, kterou jste si pro ně určili. Když potom nastane čas na dělání si starostí, jenom si prostě projdete seznam. Pomůže vám, když si o strachu s někým popovídáte. Budete na věci moct nahlédnout z jiného úhlu a pomůže vám to dostat se k jádru problému. Berte ale na vědomí, že pokud se na své přátele obracíte příliš často, může toho na ně být moc. Pokud se jedná o dlouhodobější problém, navštivte terapeuta nebo jiného odborníka. Nedávné studie ukázaly, že lidé, kteří v sociální interakci spoléhají na počítače a jiná zařízení, trpí častěji úzkostí. Zvažte, zda by pro vás nebylo přínosné omezit čas strávený u obrazovek.  Zejména sociální média mohou vést ke konfliktům a k porovnávání se s ostatními. Navíc pro vás může být náročnější se uvolnit. Všechny tyto aspekty mohou způsobovat starosti.  Když několikrát denně zařízení vypnete, budete mít větší kontrolu nad svým vztahem k technologiím. Dělejte něco rukama, například pleťte nebo vyzkoušejte šňůrku s korálky zvanou komboloi. Může vám to pomoci ve snížení stresu a obav. Nedávné studie Rady pro lékařský výzkum (Medical Research Council) ukázaly, že když během nějakých nepříjemných situacích zaměstnáte ruce, snížíte tím pozdější trápení nad těmito událostmi. Výzkum zatím ještě neprokázal, jaký to má vliv na obavy z událostí, které se už staly. Pokud jste ale v nějaké nepříjemné situaci, dělejte něco rukama. Možná vám to později pomůže se starostmi. Cvičení není dobré jen pro tělo. Je to také efektivní způsob, jak snížit úzkost, která vede k obavám. Chcete-li omezit úzkost, pravidelný pohyb může být účinnější než léky na předpis. Výzkum na zvířatech ukázal, že cvičení zvyšuje hladinu serotoninu. Jedná se o chemickou látku v mozku, která uvolňuje napětí a činí vás šťastnějšími. Pomalé hluboké dýchání aktivuje bloudivý nerv, který pomáhá snížit stres a obavy. Když se strachujete, někteří lidé doporučují dýchat podle techniky „4–7–8“. Nejdřív úplně vydechněte ústy. Potom se nadechněte nosem a počítejte u toho do čtyř. Zadržujte dech po dobu sedmi vteřin. Potom vydechujte ústy a přitom počítejte do osmi. Lékařský výzkum prokázal, že meditace ovlivňuje mozek a snižuje tak obavy. Pokud si často děláte starosti, možná vám pomůže, když se naučíte Jak správně meditovat. Meditace zvyšuje aktivitu ve ventromediální prefrontální kůře, tedy části mozku, která ovládá obavy. Také vás dokáže držet nohama na zemi v přítomném okamžiku. Správně prováděná meditace by vám také měla zabránit v přemýšlení o budoucích problémech (alespoň zatímco meditujete). Nedávné lékařské studie podporují tvrzení, že vůně některých esenciálních olejů snižuje stres a obavy. K tomuto účelu se hodí zejména grapefruit. Esenciální oleje a další podobné produkty si můžete zakoupit v obchodech se zdravými a přírodními produkty. Nebo prostě zkuste přičichnout ke grapefruitu! Když se snažíte obavy potlačit, někdy je to akorát zhorší. Nezkoušejte je tedy ignorovat. Když vás nějaká starost přepadne, přijměte ji a potom zkuste jít dál.  Je těžké nemyslet na něco, na co aktivně snažíte nemyslet.  Když si starosti zapíšete nebo si stanovíte určitý čas, kdy si můžete dělat starosti, může vám to pomoci se jich zbavit. Když si děláte starosti, můžete je zpracovat tím, že si je utřídíte do kategorií. Pro každou starost zkuste určit následující:   Jedná se o problém, který můžu vyřešit? Pokud si děláte obavy z něčeho, co můžete vyřešit, nejlepším řešením bude, když se do toho pustíte. Když si naplánujete, jak problém vyřešit, budete se méně strachovat. Pokud problém neumíte vyřešit, přijměte jej, pracujte na něm a pak se posuňte kupředu.   Dělám si starosti z něčeho, co se pravděpodobně stane, nebo co je nepravděpodobné? Pokud se stresujete z něčeho, co se asi stane, může to být problém. Pokud se to ale pravděpodobně nestane, můžete jako první krok nechat tu starost prostě plavat.   Mám obavy z něčeho opravdu špatného? Co si myslíte, že se stane? Kdyby se to stalo, bylo by to opravdu tak špatné? Většina věcí, kterých se obáváme, nejsou ve skutečnosti tak hrozné. Pokud si řeknete, že by to opravdu nebyla žádná katastrofa, může vám to pomoci obavu překonat. To je dvojnásobně pravdivé, pokud se to pravděpodobně ani nestane.  Během tohoto procesu se snažte myslet racionálně. Zeptejte se sami sebe, jaký máte důkaz, že obava je realistická. Popřemýšlejte, co byste řekli kamarádovi, který by měl stejné starosti jako vy. Místo nejhoršího scénáře si zkuste představit nejpravděpodobnější výsledek. Pokud vás nějaká určitá obava znepokojuje často, můžete ji brát jako něco nudného, aby se k ní mozek vracel méně často. Uděláte to tak, že si ji několik minut budete v hlavě pořád dokola opakovat. Pokud se například bojíte autonehody, opakujte si v duchu slova: „Může se mi stát autonehoda.“ „Může se mi stát autonehoda.“ Krátkodobě to vaši úzkost může zvýšit, ale po nějaké sobě ztratí slova sílu a začnou vás nudit. Existuje pak šance, že na obavu nebudete myslet tak často. Je důležité provést změnu myšlení a přijmout, že život je nepředvídatelný a nedokonalý. To je klíč k tomu, abyste si starosti přestali dělat dlouhodobě. Můžete začít třeba písemným cvičením. Napište si odpovědi na následující otázky:  Můžete si být jistí vším, co se může stát? Jak vám pomáhá jistota? Máte sklon předpokládat, že se stane něco špatného, protože jste nejistí? Je to opodstatněné? Dokážete žít s tím, že se může stát něco špatného, i když to není pravděpodobné? Když si začnete s něčím dělat starosti, zkuste si připomenout odpovědi na tyto otázky. Emoce mohou být nakažlivé. Pokud trávíte čas s někým, kdo si také často dělá starosti, možná je vhodné přehodnotit dobu, jakou s takovým člověkem trávíte.  Zkuste popřemýšlet o lidech, se kterými trávíte čas, a jak vás ovlivňují. Možná vám také pomůže vést si „deníček starostí“, kam si budete psát, kdy se obáváte nejvíce. Pokud zjistíte, že to je hned poté, co jste se viděli s určitým člověkem, možná se rozhodnete, že byste s ním nebo s ní měli trávit méně času. Nebo přijdete na to, že s oním člověkem už nechcete probírat některá témata. Změna společenského kruhu může změnit způsob, jakým přemýšlíte. Většina obav vzniká ze strachu u budoucnosti než z bezprostředního okolí. Soustředění se na okolní prostředí právě teď je dobrý způsob, jak starosti umlčet. Někteří lidé doporučují techniku „zastav se, dívej se, poslouchej“. Jakmile si začnete dělat starosti, zastavte se a uvědomte si danou obavu. Zhluboka se nadechněte. Rozhlédněte se kolem sebe. Pět minut se soustřeďte na detaily světa kolem sebe. Klidně k sobě mluvte a ujistěte se, že to dobře dopadne.
Starosti si napište. O svých starostech s někým mluvte. Zkuste trávit méně času u počítače. Zaměstnejte ruce. Hodně se hýbejte. Zhluboka dýchejte. Vyzkoušejte meditaci. Vyzkoušejte aromaterapii. Naučte se rozpoznat své starosti a posunout se dál. Obavy zařaďte do kategorií a zpochybněte je. Zkuste to udělat tak, aby vás starosti začaly nudit. Přijměte nejistotu a nedokonalost. Uvědomte si, jak vás ovlivňují ostatní. Žijte v přítomném okamžiku.
https://www.wikihow.com/Stop-Worrying https://www.wikihow.com/Stop-Worrying
Changing your Behaviors Changing your Thinking