Začněte po troškách Pravidelně se procvičujte Rozšiřování znalostí Tvorba prvního programu Využití vašich dovedností Výběr jazyku
Postup v tomto kroku velmi závisí na tom, jaký jazyk jste si vybrali. Ve všech programovacích jazycích přesto existuje několik základních konceptů, jejichž pochopení je pro vytvoření použitelného programu nezbytné. Když se s těmito koncepty seznámíte a budete je procvičovat, bude pro vás mnohem snazší řešit vzniklé problémy a tvořit výkonný a efektivní kód. Níže najdete několik zásadních prvků, se kterými se setkáte u celé řady různých jazyků:  Proměnné – Proměnná slouží jako odkaz na uložená a měnící se data. Proměnné lze měnit a upravovat. Často se vyznačují definicí svého typu (např.: "integers" (celá čísla), "characters" (znaky) apod.), která udává, jaký druh dat může být v proměnné uložen. Při kódování dáváte proměnným jména, s jejichž pomocí je jako člověk dokážete rozeznávat. Díky jménům snadno pochopíte, jak proměnné interagují se zbytkem kódu. Podmíněné příkazy – Podmíněné příkazy jsou akce, které se vykonají na základě toho, zda je či není splněna daná podmínka. Nejběžnější formou podmíněného příkazu je „If-Then“ (pokud platí-pak udělej). Pokud je podmínka splněna (např. x = 5), něco se stane. Pokud podmínka splněna není (např. x != 5), pak se stane něco jiného. Funkce neboli podprogramy – Přesné jméno tohoto prvku se může lišit závislosti na daném programu. Můžete se tak setkat i s názvy „procedura“, „metoda“ nebo „volaná jednotka“. Jde v podstatě o menší program uvnitř většího programu. Funkce může být programem vícekrát „zavolána“, což programátorům umožňuje tvořit komplexní programy efektivně. Datový vstup – Tato obecná koncepce je využívaná takřka v každém jazyce. Jde o způsob, jak zacházet a ukládat vstup od uživatele. To, jak jsou tato data získána, závisí na typu programu a na uživatelových možnostech (zadávání klávesnicí, souborem atd.). Datový vstup úzce souvisí s výstupem, což je způsob vrácení výsledků uživateli – jejich vypsání na obrazovku, nebo dodání formou soubor. Řada programovacích jazyků vyžaduje kompilátor, což je program sloužící k překladu kódu do strojově srozumitelného jazyka. Další jazyky, jako je třeba Python, používají překladač, který dovoluje program vykonat okamžitě a bez kompilace.   Některé jazyky mají IDE (Integrated Development Environment, „Integrované vývojové prostředí“). To obvykle zahrnuje editor kódu, kompilátor a/nebo překladač a debugger. Programátor tak dokáže obsluhovat všechny nezbytné funkce z jednoho místa. IDE může také obsahovat vizualizaci struktury objektů a adresářů. Na internetu je dostupná spousta editorů kódu, které nabízí různé způsoby zvýraznění syntaxe a další pro vývojáře příjemné nástroje. Perfektní zvládnutí programovacího jazyka chce především čas. I v jednodušších jazycích typu Python, ve kterých trvá pochopení základní syntaxe jen den či dva, stojí získání vyšších dovedností spoustu času. Pokuste se každý den aspoň chvíli strávit kódováním, byť by šlo třeba jen o hodinku mezi prací a večeří. Nastavíte-li si dosažitelné a zároveň dostatečně náročné cíle, začne vám dařit louskat problémy a přicházet s řešeními. Zkuste vymyslet nějakou základní aplikaci (třeba kalkulačku) a vymyslete způsob, jak ji vyrobit. Použijte syntaxi a postupy, které jste se učili, a uplatněte je v praxi. Existuje spousta programátorských komunit věnovaných konkrétnímu jazyku či odvětví. Když si takovou komunitu najdete a začleníte se do ní, neuvěřitelně vám to v učení pomůže. Získáte tak přístup k řadě příkladů a nástrojů, které vás procesem učení povedou. Čtení kódu ostatních programátorů vás může inspirovat a pomoci vám pochopit postupy, které jste dosud neovládali.   Podívejte se po internetových komunitách a programátorských fórech, věnovaných vámi zvolenému jazyku. Dejte si pozor, abyste do komunity i přispívali, ne jen neustále kladli otázky. Tyto komunity obvykle slouží jako místo pro spolupráci a diskuzi, nikoliv jako sbírka otázek a odpovědí. Klidně zde požádejte o pomoc, buďte ale připraveni předvést svou práci a zůstaňte otevřeni testování nových postupů. Jakmile budete mít v rukávě nějaké zkušenosti, zvažte účast na hack-a-thonu, nebo na srazu programátorů. Na těchto akcích jednotlivci nebo týmy závodí s časem ve snaze vyvinout funkční program, obvykle dle specifického zadání. Na těchto akcích si užijete spoustu zábavy a jsou skvělým místem pro seznámení se s dalšími programátory. Zkoušejte věci, které ještě neumíte. Hledejte způsoby, jak svůj (nebo podobný) úkol dokončit, a zkuste je použít ve svém vlastním programu. Snažte se nespokojit s programem, který funguje „skoro dobře“ – udělejte maximum pro to, aby každá část programu fungovala bezchybně. Řada univerzit, veřejných škol a zájmových center nabízí kurzy a workshopy programování, kterých se můžete zúčastnit, aniž byste se do školy museli zapsat. Tyto kurzy jsou pro programátorské nováčky skvělé nejen proto, že na nich získají přímou a praktickou pomoc od zkušených programátorů, ale také kvůli navázání kontaktu s ostatními programátory z okolí. Existují tisíce naučných knih pro jakýkoliv myslitelný programovací jazyk. Ačkoliv by vaše znalosti neměly pocházet výhradně z knih, můžete z nich získat široký přehled o daném tématu, a často také spoustu dobrých příkladů. Většina programování zahrnuje jednoduché počty, můžete se však učit i pokročilejší koncepty. Ty se pak hodí zvláště v případě, kdy vyvíjíte složité simulace a jiné programy s náročnými algoritmy. Pro většinu každodenního programování příliš složitou matematiku nepotřebujete. Studiem logiky, zvláště pak té počítačové, si však můžete usnadnit pochopení a řešení složitých problémů v pokročilých programech. Populární teorie říká, že stát se expertem zabere člověku přinejmenším 10.000 hodin procvičování. Ačkoliv se o tom dá polemizovat, obecně je tato myšlenka platná – mistrovské zvládnutí čehokoliv vyžaduje čas a obětavost. Nečekejte, že se všechno naučíte přes noc. Když však zůstanete odhodlaní a nepřestanete se učit nové věci, je dost možné, že se expertem ve svém oboru nakonec stanete. Ačkoliv můžete určitě obstát i s jedním mistrovsky zvládnutým jazykem, řada programátorů zlepšuje své šance na úspěch v oboru tím, že se naučí jazyků více. Jejich druhý či třetí jazyk obvykle doplňuje ten první, což jim umožňuje vyvíjet komplexnější a zajímavější programy. Jakmile dobře zvládáte svůj první jazyk, může být ten správný čas začít se učit nový.  Nejspíše zjistíte, že vám jde učení druhého jazyku mnohem rychleji než učení prvního. Mnoho zásadních konceptů programování je přenositelné napříč jazyky, obzvláště pak, když jde o jazyky úzce příbuzné. Jedním z prvních programů, které se učí v jakémkoliv jazyce, je program „Ahoj světe“. Tento velmi jednoduchý program vypíše na obrazovku text „Ahoj světe“ (nebo podobný). Takovýto program naučí úplné začátečníky v programování jak syntaxi potřebnou k vytvoření základního funkčního programu, tak ovládání výstupu na obrazovku. Když změníte text, zjistíte, jak program pracuje s různými jednoduchými daty. Níže jsou uvedeny příklady programu "Hello World" v různých jazycích:  Napište Hello World v Pythonu Napište Hello World v Ruby Vytvořte Hello World v C Napište Hello World v PHP Napište Hello World v C# Vytvořte Hello World v Java Na internetu jsou tisíce příkladů kódu prakticky v jakémkoliv programovacím jazyce. Prozkoumejte tyto příkladu a zjistěte, jak fungují jednotlivé prvky jazyka a jak jeho části pracují společně. Přebírejte kousky kódu z různých příkladů a vytvořte z nich vlastní program. Syntaxe je způsob zápisu jazyka, jakému rozumí kompilátor či překladač. Každý jazyk má unikátní syntaxi, ačkoliv některé prvky zůstávají napříč různými jazyky stejné. Pochopení syntaxe je při učení programovacího jazyka zásadní. Znalost syntaxe je také často tím, co lidé nazývají znalostí programování. Ve skutečnosti jde však jen o základ, který lze později rozvést v rozsáhlejší znalosti. Provádějte v programu změny a testujte, jak se projeví. Experimentováním se, v porovnání se studiem z knížky či průvodce, mnohem rychleji naučíte, co funguje a co ne. Nebojte se, že svůj program pokazíte – opravování chyb je nejvýznamnější částí vývoje čehokoliv a nové věci vám takřka nikdy nebudou fungovat napoprvé. Při programování se nevyhnutelně střetnete s bugy. Jde o chyby v programu, které se mohou projevit prakticky kdekoliv. Může jít jak o neškodné „překlepnutí“, tak o zásadní chybu, která programu zabrání v kompilaci nebo spuštění. Vychytávání a opravování těchto chyb při vývoje software zcela zásadní činností, takže si na to začněte včas zvykat.  Při experimentování se změnami v jednoduchých programech narazíte na některé věci, které nebudou fungovat. Nejcennější schopnost programátora je umět vymyslet v takových situacích jiný a funkční postup. Takřka každý programovací jazyk má funkci „komentáře“ umožňující vložit text, který nebude zpracován překladačem ani kompilátorem. Díky tomu si můžete do kódu v běžném lidském jazyce psát stručné a jasné vysvětlivky funkce kódu. Nejen že vám to pomůže zapamatovat si význam kódu v rozsáhlém programu, ale navíc jde o nutnou praxi v prostředí, kde spolupracuje více programátorů. Komentáře umožní ostatním pochopit, k čemu váš kód slouží. Ačkoliv to není nezbytně nutné, bakalářské studium na vysoké škole či univerzitě vás může zasvětit do tajů různorodých jazyků, a také vám pomoci s navazováním kontaktů s ostatními studenty a profesionály. Tato cesta však rozhodně není pro každého a spousta úspěšných programátorů nikdy na vysokou školu nechodila. Jakmile začnete vytvářet programy a rozšiřovat své znalosti, zabezpečte, abyste měli svou nejlepší práci vystavenou v portfoliu. Na tom pak můžete předvádět ukázky své práce náborovým pracovníkům a u pohovorů. Rozhodně do portfolia zahrňte všechno práci, kterou jste si dělali pro sebe, a zajistěte si povolení vystavovat i práci vykonanou pro jiné firmy. Pro programátory (a obzvláště vývojáře aplikací) na volné noze existuje obrovský trh. Zkuste vzít pár malých freelance zakázek, abyste zjistili, jak funguje programování na objednávku. Často také můžete takovéto práce na volné noze využít pro tvorbu portfolia a jako ukázku publikované práce. Abyste si programováním vydělávali, nemusíte pracovat pro firmu. Pokud jste schopní a umíte software sami vyvinout a dostat do prodeje (ať už přes vlastní web, nebo skrze nějaké tržiště), musíte k němu být schopni poskytnout podporu. Vaši zákazníci očekávají, že to, co si koupí, bude fungovat.  Freeware je populární formou pro šíření malých programů a nástrojů. Vývojář sice nedostane zaplaceno, jde však o skvělý způsob, jak si vybudovat jméno a zviditelnit se v komunitě. Můžete se začít učit kterýkoliv programovací jazyk (ačkoliv některé jsou rozhodně „jednodušší“ než ostatní). Položte si proto otázku, čeho chcete zvládnutím programovacího jazyka dosáhnout. To vám pomůže v rozhodování, do kterého jazyka se pustit, a naznačí vám, kde začít.  Pokud se chcete zabývat vývojem webů, budete muset znát jinou sadu jazyků než byste potřebovali pro vývoj počítačových programů. Mobilní aplikace zase vyžadují jiné znalosti než programování strojů. Každé z těchto rozhodnutí ovlivní směr, kterým se budete ubírat. Nezávisle na tom, jak se nakonec rozhodne, byste měli začít s některým z vysokoúrovňových, lehčích jazyků. Tyto jazyky jsou pro začátečníky vhodné zvláště proto, že je naučí základním konceptům a myšlenkovým konstrukcím, které pak mohou použít prakticky v jakémkoliv jazyce.   Dva nejpopulárnější jazyky z této kategorie jsou Python a Ruby. Oba jsou objektově orientovanými jazyky pro vývoj webových aplikací, používajícími snadno čitelnou syntaxi. "Objektově orientovaný " znamená, že je daný jazyk vystavěn okolo konceptu "objektů" (neboli souhrnů dat) a práce s nimi. Tento koncept je využíván u řady pokročilých programovacích jazyků, například C++, Java, Objective-C a PHP. Pokud si stále nejste jistí, který jazyk se začít učit, pročtěte si pár tutoriálů pro několik různých jazyků. Pokud vám jeden z jazyků dává větší smysl než ostatní, vyzkoušejte ho a uvidíte, jestli vám sedne. Na internetu existuje nepřeberné množství tutoriálů pro jakýkoliv programovací jazyk, mnoho z nich je přímo na wikiHow:  Python – Skvělý jazyk pro začátek. Jakmile se s ním naučíte zacházet, je také dost výkonný. Používá se pro řadu webových aplikací, a dokonce i pro několik her. Java – Je využívána v nesčetném množství programů, od her přes webové aplikace až po software v bankomatech. HTML – Zásadní a výchozí jazyk pro každého webového vývojáře. Je životně důležité osahat si HTML před tím, než přejdete k jakékoliv jiné formě vývoje webů.  C – Jeden ze starších jazyků, přesto stále mocný vývojářský nástroj. Jde o základ modernějších jazyků C++, C# a Objective-C.
Osvojte si základní prvky. Nainstalujte si potřebný software. Kódujte každý den. Stanovte si cíle, kterých chcete s programy dosáhnout. Mluvte s ostatními a čtěte cizí programy. Překonávejte se a bude vás to bavit. Zúčastněte se několika výukových kurzů. Kupte si knihu, nebo si ji půjčte. Učte se matematiku a logiku. Nikdy nepřestávejte programovat. Naučte se další programovací jazyk. Soustřeďte se vždy jen na jednu věc. Učte se pomocí rozkladu příkladů z internetu. Prozkoumejte syntaxi. Experimentujte se změnami. Začněte se procvičovat v debuguvání. Vše si v kódu komentujte. Zapište se do bakalářského studia. Vytvořte si portfolio. Pracujte občas na sebe. Vyvíjejte své vlastní zdarma dostupné nebo placené programy. Vyberte si oblast zájmu. Zvažte, zda nezačít s „jednodušším“ jazykem. Projděte si pár základních tutoriálů pro rozličné jazyky.
https://www.wikihow.com/Learn-a-Programming-Language https://www.wikihow.com/Learn-a-Programming-Language https://www.wikihow.com/Learn-a-Programming-Language https://www.wikihow.com/Learn-a-Programming-Language https://www.wikihow.com/Learn-a-Programming-Language https://www.wikihow.com/Learn-a-Programming-Language
Starting Small Practicing Regularly Expanding Your Knowledge Creating Your First Program Applying Your Skills Choosing a Language