Sklizeň a užívání šťovíku Sázení šťovíku Péče o šťovík
Šťovík chutná nejlépe v raném věku. Jeho chuť s postupujícím věkem hořkne. Sesbírejte mladé listy předtím, než příliš vyrostou. Jakmile list odstřihnete, na jeho místě vyroste nový. Tímto způsobem můžete sklízet listy po celou sezónu. Nezapomeňte pravidelně odstraňovat klasy, protože pokud byste je na rostlině nechali, přestaly by jí vyrůstat nové listy. Stejně jako jinou listovou zeleninu, i šťovík byste měli jíst brzy po sklizení. Pokud ho všechen nespotřebujete hned, vydrží vám v lednici i týden. Můžete ho usušit nebo zmrazit, ale každým takovým procesem ztráci velké množství své typické chuti. Šťovík můžete připravit následujícími způsoby:  Přimíchejte ho do salátu Osmahněte ho na trošce másla Přidejte ho do pórkové nebo bramborové polévky Přidejte ho do quiche Každá z variant dorůstá do různých výšek a každá má unikátní chuť. Většina zahradnictví a pěstíren nabízí šťovík jen pod jeho rodovým názvem a neuvádí odrůdu. Pokud ale na výběr dostanete nebo kupujete semínka místo sazenic, mějte na paměti následující rozdíly:   Šťovík kyselý: Dorůstá výšky 15-30 centimetrů a jeho nakyslé lístky se používají do salátů.  Šťovík zahradní: Roste velmi vysoko-až 1 metr. Vhodný je pro saláty a různé další úpravy (třeba smažení).  Šťovík krvavý: Má krásné načervenalé listy a jedlý je jen v mládí.  Šťovík obecný: Divoká varianta, jedlá jen v mladém věku. Šťovík roste nejlépe na slunci, proto vyberte místo, kterému se ho dostává alespoň 6 hodin denně. Trocha stínu nevadí, ale vyvarujte se výsadby do skutečně stinných, tmavých míst.  U nás a v podobných růstových zónach šťovík roste jako trvalka a na jednom stanovišti vydrží i 4 roky. Mějte to proto při výběru vhodného místa na paměti. Nevysazujte ho v okolí další zeleniny, která vyroste vysoko, jako jsou třeba fazole nebo rajčata. Vhodnou sousední roslinou může být například jahodník. Otestujte zeminu v místě, do kterého se chystáte šťovík sázet, jestli je pro něj vůbec vhodná. Šťovík potřebuje půdu s pH 5.5-6.8. Po výběru vhodného místa výsadby půdu nakypřete do hloubky 15 centimetrů a obohaťte ji o organický kompost. Bude pak velmi plodná.  Šťovík potřebuje půdu s dobrým průsakem vody. Do vykopané díry nalijte vodu a otestujete tak, jestli je místo vhodné. Pokud voda nějakou dobu stojí a nevsakuje se, přidejte více kompostu a trochu písku. Voda se pak bude do země lépe vpíjet. Sadu pro testování pH seženete v každém dobrém zahradnictví. Takovou pomůcku by měl mít vždy po ruce každý pěstitel zeleniny. Šťovík můžete pěstovat i v samostatném květináči naplněném kvalitní hlínou. Je potřeba, aby květináč nebo jiná použitá nádoba byl hluboký alespoň 15 cm. Šťovík je velmi odolný a může se sázet i několik týdnů před skončením zimních mrazů. Připravte záhon a zasaďte semena do jamek asi 1.5 centimetru hlubokých, které od sebe jsou 5-8 centrimetrů vzdálené. Pokud chcete své rostlinky pěstovat v řadách, sázejte je od sebe alespoň 15-20 cm. Záhon dobře zalijte. Semena můžete zasadit nejprve doma. Vysaďte je velmi časně v substrátu vhodném pro semínka, abyste pak přesadili sazenice těsně před skončením posledních zimních mrazíků. Jakmile vyženou ze semen výhony, vyberte jen ty nejsilnější a nechte je od sebe asi 12-15 centimetrů. Dáte jim tak nejlepší možnou šanci na přežití a záhon nebude přeplněný. Během sezóny potřebuje dostatek vody. Otestujte hlínu tím, že strčíte prst do země v blízkosti kořínků. Pokud se vám zdá suchá, ničeho se nebojte a dobře šťovík zalijte.  Zalévejte spíše kořínky (zeminu v okolí stonku), než abyste vodu lili přes rostlinu a její listy. Zabráníte tak plesnivění a hnilobě listů. Zalévejte ráno, aby mělo slunce dostatek času rostliny vysušit ještě před setměním. Zalijete-li příliš pozdě ve dne, rostliny budou náchylné k tvorbě plísní během noci. Záhony se šťovíkem bývají poměrně zarostlé i plevelem, buďte proto po celou sezónu pilní a nezapomeňte vytrhávat. Vytahujte plevel za jeho základnu, abyste společně se stonkem odstranili i kořínky. Jejich růst se tak neobnoví. Vyhněte se použití herbicidů, uškodili byste rostlinám stejně jako plevel. Mšice jsou škůdci, kteří pro šťovík představují skutečnou hrozbu. Nejlépe se jich zbavíte tak, že je po jejich zpozorování z listu sundáte. Pokud jsou rostliny již odrostlé, můžete použít i zahradní hadici a rostliny postříkat proudem vody. Samčí rostliny tvoří klasy, které produkují spoustu semínek. Klasy prohlédněte a odstřihněte, než stihnou dospět a semínka jsou ještě zelená. Pokud byste je na rostlinách nechali, v dospělosti by odpadly a semena by znovu zakořenila. Zatímco v přírodě je to poměrně očekávaná věc, zahrada by vám takovým způsobem brzy zdivočela. Klasy odstraníte jednoduchým uštípnutím v jejich základně. Zvládnete to i prsty bez nutnosti použití pomůcek. Po roce nebo dvou, když už jsou vaše rostlinky dobře aklimatizované, je můžete začít množit a vytvořit si sazenice. Rozdělujte blízko základny čistým řezem skrze kořenový systém, abyste ho příliš nepoškodili. Nové sazenice vysaďte na slunném, úrodném místě a dobře je zalévejte.
Listy sbírejte, když dorostou asi do 10-13 centimetrů. Sklízejte v průběhu sezóny, zatímco listy ještě rostou. Šťovík jezte čerstvý. Vyberte si odrůdu. Vyberte slunné místo. Připravte půdu. Semínka vysazujte časně na jaře. Protrhejte sazeničky. Udržujte šťovík ve vlhku. Vyplejte záhon. Kontrolujte zamoření mšicemi. Odstraňujte klasy než dospějí. Šťovík rozdělte na jaře.
https://www.wikihow.com/Grow-Sorrel https://www.wikihow.com/Grow-Sorrel https://www.wikihow.com/Grow-Sorrel
Harvesting and Using Sorrel Planting Sorrel Caring for Sorrel