Změňte způsob svého čtení Zbavte se zlozvyků Zrychlete své čtení
Jedním z nejlepších způsobů, jak se naučit číst rychleji, je projít si text ještě dříve, než se pustíte do čtení. Pomůže vám to získat představu o tom, o čem text pojednává a zjistit, zda vůbec stojí za to si ho číst celý.   Zkuste si přečíst celý první odstavec, první větu každého následujícího odstavce a celý poslední odstavec. Mezitím se dívejte na zvýrazněné části textu, nadpisy a odrážky. Nebudete sice znát žádné detaily, ale pomůže vám to identifikovat ty nejdůležitější části textu, ke kterým se budete moci vrátit a zjistit, které části budete moci jen zběžně pročíst. Tato technika se hodí pro dlouhé a složité texty a pomůže vám zjistit, o čem budete číst. Tato technika zahrnuje rychlé pročtení celého textu a nalezení klíčových slov. Tímto způsobem získáte základní představu o tom, o čem textu bude a nebudete muset marnit čas tím, že ho budete celý pročítat.   Například u věty „zlý lev se kradmo plížil k nic netušící oběti – antilopě“ není nutné číst všechna slova, abyste pochopili její význam. Když text jen zběžně pročtete, pochopíte z toho „lev – ulovil – antilopu“, což má v podstatě stejný význam. Tímto způsobem můžete zkrátit čas čtení až o polovinu, aniž byste museli obětovat porozumění textu. Tato technika je nejlepší pro krátké a jednoduché texty, jako jsou například časopisy nebo novinové články. Pokud si čtete nějaký článek, knihu, nebo text pouze za účelem získání nových informací, tato technika se vám bude hodit a to hlavně v případě, že si čtete o něčem, co už znáte.   Literatura faktu se často opakuje a obsahuje dlouhé vysvětlovací pasáže. Pokud už znáte základní koncept, nemusíte si pročítat každý řádek každého odstavce. I tato technika je skvělá pro časopisové a novinové články – pokud chcete získat pouze základní přehled obsahu článku, přečtěte si pouze první a poslední větu odstavce a zjistíte spoustu důležitých informací. Pokud se snažíte číst rychleji, měli byste si zvyknout přeskakovat informace, které už znáte a části textu, které vám neposkytnou žádnou hodnotu.   Můžete se rozhodnout, které sekce stojí za to přečíst tak, že si nejprve celý text rychle projdete a budete hledat klíčová slova, nebo si přečtete první a poslední větu každého odstavte. Získáte tak představu o tom, které části textu stojí za to číst. To samé platí i pro části textu, které vás nezajímají. Pokud si čtete například nějakou historickou knihu, je v pořádku přeskakovat části, které vás nezajímají. Možná jste jako čtenář zásadně proti tomu, ale uvědomte si, že vám to ušetří čas a budete si moci číst o tom, co vás opravdu zajímá. Neměli byste mít špatný pocit ani z toho, když odložíte knihu, která vás vůbec nebaví. Mnoho knih je špatně napsáno, nebo nedokážou správně předat informace a myšlenky. Zkuste si přečíst 10% knihy a když vás to nebude vůbec bavit, odložte ji a vezměte si jinou. Ušetří vám to spoustu času. Jedním z hlavních problémů, kterým lidé při čtení čelí, je to, že mají problém absorbovat všechny informace, na které narazí. Řešením tohoto problému je snažit se více soustředit, ale existuje několik konkrétnějších metod.   Spojte si koncepty z knihy s tím, co už znáte. Když si spojíte složitější myšlenky z knih s osobními zkušenostmi, vzpomínkami nebo pocity, budete schopni informace snáze zpracovat. Jako jednoduchý příklad poslouží například francouzské slovo heurex (což znamená šťastný) – spojte si ho s nějakou příjemnou vzpomínkou a snáze si ho zapamatujete. Zvýrazněte si důležité informace a pište si shrnutí. Při čtení používejte zvýrazňovač a označujte si důležité koncepty a myšlenky. Až si text dočtete, vraťte se zpět k těmto zvýrazněným částem a napište si shrnutí knihy o 200-300 slovech. Když to budete dělat pravidelně, budete mít za nějaký čas databázi shrnutí každé knihy, kterou jste četli a pomůže vám to snáze si vybavit, o čem který text byl. Mnoho lidí si v hlavě čte všechna slova „nahlas“ – buď pohybují rty, nebo si slova představují v hlavě. Říká se tomu sub-vokalizace a značně to zpomaluje rychlost čtení.   Hodí se to, když se děti učí číst, ale není to vhodné, pokud chcete číst rychleji. Sub-vokalizace vám umožní číst pouze tak rychle, jak mluvíte, což není dost rychle. Když se zbavíte sub-vokalizace, můžete tím zrychlit své čtení dvojnásobně, nebo i trojnásobně. Můžete si třeba vzít žvýkačku, broukat si, nebo dělat něco jiného. Zabránit si v tom, abyste v hlavě slyšeli slova, která čtete, není snadné, ale když se budete soustředit a trénovat, podaří se vám to. Dalším běžným zlozvykem, který lidem brání číst rychleji, je čtení každého slova zvlášť. Měli byste se snažit číst najednou slovní spojení nebo fráze.   Nezkušení čtenáři například frází „kůň je ve stáji“ přečtou následovně: kůň + je + ve + stáji a zpracovávají každé slovo zvlášť. Váš mozek má ale skvělou schopnost doplňovat si informace, takže ho můžete vytrénovat tak, aby zpracoval frázi „kůň je ve stáji“ jako jednu informaci obsahující klíčová slova „kůň“ a „stáj“. Toto bude stačit k tomu, aby si váš mozek zbývající slova doplnil. Stejným způsobem si můžete doplňovat informace a číst tedy v podstatě jen 50% všech slov. Když se to naučíte, budete číst mnohem rychleji. Když se děti učí číst, učí se dívat na každé slovo zvlášť. Vaše oči jsou ale schopny vidět mnohem více slov, než jen jedno – někdy až pět. Když se tedy budete dívat vždy jen na jedno slovo, budete číst pomaleji, než byste mohli.   Uvolněte obličej a dívejte se „jemnějším“ pohledem – budete schopni zaměřit se najednou na větší oblast stránky. Snažte se číst vždy alespoň čtyři slova najednou. Měli byste také zapojit periferní vidění. Díky tomu budete moci dočíst větu do konce, aniž byste museli očima přeostřovat a ušetříte čas. Tzv. regrese znamená číst jednu větu nebo frázi několikrát dokola, ať už vědomě, nebo nevědomě. Je jasné, že kvůli tomu budete číst mnohem pomaleji, aniž byste nutně lépe porozuměli tomu, co čtete.   Někteří lidé čtou vše víckrát, protože se v textu ztrácejí a musejí se tedy vracet například na začátky odstavců. Vezměte si ukazovátko, nebo nějakou záložku a při čtení si ji posouvejte. Můžete použít i vlastní prst. Jiní lidé čtou vše víckrát proto, že se jim nepodařilo při prvním čtení pochopit význam textu. Musíte se snažit soustředit se co nejlépe. Četba je aktivní činnost, ne pasivní. Měli byste se tedy zaměřit na to, o čem si čtete, abyste to nemuseli číst víckrát. Kromě toho se musíte rozhodnout, zda jsou tyto informace tak důležité, že stojí za to si je přečíst znovu – pokud jste pochopili základní význam věty nebo odstavce (i když jste nepřečetli každé slovo), nemá smysl číst text znovu. Mnoho lidí čte pomalu jednoduše proto, že si čtou v nevhodném prostředí. Pokud chcete číst rychle a pochopit vše, o čem si čtete, musíte se zbavit všech rušivých vlivů.   Nečtěte si v žádném rušném a hlučném prostředí, kde se lidé baví, nebo v pozadí hraje rádio nebo televize. To by vás rozptylovalo a museli byste číst celé pasáže textu znovu, nebo využívat sub-vokalizaci, abyste zpracovali význam textu. Čtěte si v tichém a klidném prostředí, kde se budete moci plně soustředit. Musíte se zbavit i vnitřního rozptýlení – nemyslete na nic jiného, než na to, o čem si čtete. Váš vnitřní monolog budete muset úplně vypnout. Chce to hodně soustředění, ale když se vám to povede, budete číst mnohem rychleji. Všechny dovednosti vyžadují trénink. Když nebudete trénovat, nebudete schopni se naučit číst rychleji, takže budete muset každý den sednout a nějakou dobu si číst. I 15-20 minut tréninku denně vám pomůže rychle zvýšit rychlost vašeho čtení.   Zrychlit čtení chce čas, protože se v podstatě učíte číst úplně jiným způsobem. Uvědomte si, že vám v dětství trvalo roky naučit se číst, takže byste měli mít trpělivost a nespěchat. Je dobré se pravidelně měřit. Nastavte si budík nebo stopky a měřte si, kolik slov za minutu přečtete. Čím více budete trénovat, tím lepší výsledky budete mít. Při tréninku je dobré začít se snadnými texty. Vyberte si něco, co vás bude zajímat, co vám poskytne nové informace a nespěchejte na složitější texty.   Můžete si vybrat například autobiografii někoho slavného, nebo třeba cestopis. Kdybyste začali s něčím složitým, jako jsou například učebnice fyziky, odradilo by vás to a měli byste to mnohem těžší. Až se trochu zlepšíte a naučíte se, co máte v textu hledat, uvidíte, že budete schopni se vypořádat i s delšími a složitějšími texty. Do té doby se naučíte metody, které u vás budou fungovat a zjistíte, které části textu jsou nejdůležitější. Je dobré používat prst, pero, nebo záložku a pohybovat s ní po stránce. Nejde jen o to, že se nebudete vracet a neztratíte se v textu.   Když budete ukazovátkem pohybovat po stránce rychle, určíte si rychlost čtení a vaše oči budou muset spěchat. Pro vaše oči bude ukazovátko jakýmsi magnetem – budou se pohybovat tak rychle, jak budete pohybovat ukazovátkem. Váš mozek potřebuje čas, aby se přizpůsobil rytmu čtení, obzvláště pokud jste se předtím věnovali jiné činnosti, která byla náročnější na aktivitu. Ujistěte se, že čtete vždy alespoň 15 minut najednou, aby se váš mozek stihl přizpůsobit a soustředit. Kromě konkrétních technik pro zrychlení čtení je také důležité se zamyslet nad tím, jaký přístup máte k četbě obecně.   Místo abyste čtení brali jako práci nebo něco, co musíte dělat, byste tuto činnost měli brát jako příležitost pobavit se, naučit se něco nového a rozšířit si horizonty. Nezáleží na tom, o čem si čtete – může to být statistická kniha, nebo historický text o divokém západě. Musíte každý text číst s otevřenou myslí a ochotou dozvědět se něco nového. Díky tomu pro vás bude četba zábavnější a jednodušší. Bez ohledu na výhody rychlého čtení je důležité si uvědomit, že někdy bude nutné trochu zpomalit a snažit se pochopit vše, co čem si čtete.   Nemá smysl prolétat zběžně text, když potom zapomenete, o čem vlastně byl a budete ho muset číst znovu. Jednou z nejdůležitějších dovedností je tedy také umět si uvědomit, kdy je nutné zpomalit. Kromě toho existují typy textu, které byste měli vždy číst pozorně a pomalu. Platí to pro beletrii, klasickou literaturu, poezii a dramata. Tyto texty fungují jako umělecká díla a měli byste se je naučit pečlivě analyzovat. Když je budete číst příliš rychle, přijdete o jejich hodnotu.
Nejprve si materiál zběžně projděte. Najděte si klíčová slova. Přečtěte si první a poslední větu každého odstavce. Přeskakujte části, které už znáte. Zachovejte ty nejdůležitější informace. Přestaňte si v hlavě předčítat slova, která čtete. Nečtěte každé slovo zvlášť. Přestaňte zbytečně pohybovat očima. Přestaňte číst vše dvakrát. Nerozptylujte se. Každý den chvíli trénujte. Začněte s jednoduššími texty. Pohybujte se po stránce prstem, abyste si určili rychlost. Abyste zlepšili své soustředění na čtení, čtěte delší dobu. Změňte svůj přístup ke čtení. Kdy je nutné zpomalit.
https://www.wikihow.com/Read-Faster https://www.wikihow.com/Read-Faster https://www.wikihow.com/Read-Faster
Changing the Way You Read Breaking Bad Habits Improving Your Reading Pace