rímskokatolícky kostol. Zastavme sa pri rímskokatolíckom kostole svätého
Mikuláša biskupa. Tento kostol je totiž dôstojným a stáročným
pamätníkom stredovekého duchovného a kultúrneho života v Stročíne
dodnes.
<p>Jeho stavebný vývin bol doteraz preskúmaný málo komplexne. Ide
o murovaný kostol. Tento musel byť vysvätený a nie iba posvätený.
Prestavba musela byť odsúhlasená biskupstvom. O tom sa museli vyhotoviť
písomné rozhodnutia. Určite sa zachovali v Jágri v Maďarsku už od
15. storočia. Pamiatkári ho charakterizujú, že je to jednoloďová stavba,
ktorá má časť obvodového múru z druhej polovice 15. storočia. Má tiež
gotický profilovaný hlavný portál s rebrami a gotický masív veže.
V 18. storočí stála pri kostole drevená zvonica. Tento kostol podľa Petra
Sedláka v Stročíne mohol stáť ako desiatkový kostol už v 11. –
12. stor. Treba tu zdôrazniť zásadu, podľa ktorej pokračuje aj bádanie
o predmetnom murovanom kostole, že problematickou nie je tu povaha
predkladaných výsledkov cirkevného bádania, konkrétnych dôkazov, faktov,
ale ich vysvetlenie, interpretácia, logika argumentácie a závery vyvodzované
z tohto bádania. Skutočného vedca totiž charakterizuje priam oddaná,
ničím neovplyvniteľná a prísna aplikácia vedeckej výskumnej metódy na
všetky oblasti reality. Zistené fakty musia byť podrobené kritike a musí
byť zistená skutočná podstata skúmaných objektov. Vrátane tu problematiky
stročínskeho katolíckeho kostola. Jeho počiatkov, vývinu a zmien
v stredoveku. Bádanie preto pokračuje a musí pokračovať, pretože je tu
množstvo, priam množina nezodpovedaných otázok a ich kontextu. Kladie to
veľmi vysoké nároky na odbornú pripravenosť historika – stredovekára
(medievistu), najmä v oblasti cirkevných dejín; predovšetkým tento musí
mať špeciálne paleografické vzdelanie, poznať cirkevné písomnosti
(cirkevná kancelárska diplomacia) a stredovekú cirkevnú latinčinu.
Katolícky kostol svätého Mikuláša biskupa v Stročíne je nielen, podnes,
jednou z dominánt Stročína, ale aj jeho okolia, mikroregiónu, ale,
nesporne, už už od 13.-14. storočia. Určite stojí tiež na mieste staršej
sakrálnej stavby Romoduskej? Popri ňom, nesporne, vtedy viedla tranzitná,
diaľková obchodná cesta. V listine z 2. januára 1317 sa priamo uvádza
dávno zriadené mýto (…ac tributo, in dicta villa Strachynna olim
ordinato…) vo vyspelej dedine (villa) Stročín, ktorá mala nábeh stať sa
mestečkom. Bude treba lokalizovať takisto cintorín so stredovekými hrobmi
v Stročíne a samotnú mýtnu stanicu. Kostol bol už murovaný, zrejme aj
preto, že jeho patrónom bol bohatý zemepán z blízkeho Kaštielika. Tento
sa staral o jeho údržbu, opravy a príjmy pre duchovného. Treba
predpokladať, že v Stročíne bolo aj sídlo farnosti. Treba preskúmať aj
vzťah Stročína a jeho kostola k podobnej poľskej dedine v pohraničí a
k jeho obyvateľom. Stročín bol tiež sídlom, resp. sídliskom pôvodného
(autochtónneho) roľníckeho (sedliackeho) obyvateľstva… Bádanie ale
pokračuje!
A. Kaputa