Rozhodli sa vystúpiť z izolácie a využiť vstup do Shengenu ako impulz pre rozvoj. Reč je o deviatich obciach okresu Svidník na slovensko-poľských hraniciach. Vytvorili Mikroregión Údolie smrti a začali intenzívne komunikovať s poľskými partnermi z gminy Krempna. "Pohraničie sa doslova vyľudňuje. Napríklad Havranec bol kedysi strediskovou obcou a v súčasnosti tu žije 11 obyvateľov. Od poľskej hranice nás delia necelé dva kilometre a na okolí sú ideálne podmienky pre cykloturizmus, lyžovanie, ale s poľskou gminou nás spájajú aj drevené kostolíky," povedal nám zástupca mikroregiónu, inak aj starosta Havranca Jozef Bilas.
Uplynulú nedeľu sa preto starostovia združení v mikroregióne stretli s poľskými partnermi v hraničnej zóne, presnejšie na Filipovskom vrchu, aby o zámeroch diskutovali. "Našim cieľom je vytvorenie cykloturistickej, lyžiarskej a konskej trasy, ale aj spolupráca medzi podnikateľmi v cestovnom ruchu. Starosta Jasla Adam Kmiecik je tejto myšlienke naklonený, ale problém môže nastať v tom, že na trase, teda v obci Krempna je sídlo Magurského národného parku a ako na stretnutí tvrdil riaditeľ, musia o súhlas požiadať ministra životného prostredia. Stretneme sa opäť v máji a tam by už malo byť jasné, či súhlas získame," konkretizoval J. Bilas.
Obe strany majú návštevníkom čo ponúknuť, či už turisticky, v oblasti športu, kultúrnych, alebo vojenských pamiatok. Zatiaľ nevyriešenou otázkou je financovanie zámeru. To bude závisieť od úspešnosti spoločného projektu. Veria, že zdroje získajú z grandov EÚ. Rozpočty svidníckych obcí sa totiž ani zďaleka nedajú porovnávať s poľskými. Napríklad, kým v Havranci starosta musí hospodáriť so 70-tisícovým rozpočtom, v Krempnej ide o 600 miliónov korún ročne.
Pripomíname, že k Mikroregiónu Údolie smrti sa pripojili obce Kapišová, Dobroslava, Vyšná a Nižná Pisaná, Kružlová, Svidnička, Vápeník, Dlhoňa a už spomínaná koncová obec Havranec.