Vyjednávania by mohli podľa európskych diplomatov viesť k výraznej zmene pravidiel vzťahujúcich sa na jednotnú menu 11 rokov po jej vytvorení. Miera reformy však môže vyvolať spor medzi Nemeckom a Francúzskom a menšími krajinami. Pakt stability a rastu by dôsledkom toho mohol absolvovať len mierne kozmetické úpravy.
Začiatkom roka ešte lídri vyzývali k výraznému sprísneniu pravidiel, aby získali späť dôveru investorov, ktorú spôsobili problémy v periférnych ekonomikách, no entuziazmus utíchol vplyvom silnejšieho hospodárskeho rastu eurozóny v druhom štvrťroku 2010.
Finančné trhy by však mohli na slabý pokrok reagovať veľmi nervózne, najmä pre stav verejných financií Írska.
Komisia zverejní svoj návrh v stredu
Európska komisia predstaví svoj návrh ako dosiahnuť rozpočtovú disciplínu členských štátov v stredu. V ten istý deň, kedy v Bruseli a iných európskych mestách má okolo 100 tisíc ľudí protestovať proti úsporným opatreniam, ktoré sú súčasťou ozdravovania verejných financií.
Podľa zdrojov agentúry Reuters Komisia plánuje zaviesť pokutu vo forme úročného depozitu vo výške 0,2 % HDP. Podobný depozit by mal hroziť aj krajinám s veľkými makroekonomickými nerovnosťami a nedokážu ich napraviť.
"Ide o značnú sumu, ktorá však nebude viesť ekonomiku daného štátu k bankrotu," povedal pre fínsky denník Helsingin Sanomat komisár pre menové záležitosti Olli Rehn. "Sankcie treba uvaľovať v dostatočne skorom štádiu. Dôjde k značnému priškrteniu, no trestom sa dá vyhnúť prostredníctvom korektívnych opatrení."
Nové sankcie by mali byť poloautomatické, nie ako tie súčasné, ktoré možno uplatniť až po mesiacoch či dokonca rokoch vyjednávaní. Doteraz neboli využité.
Ministri financií by o nich mali diskutovať počas stretnutia vo štvrtok a piatok v Bruseli. Ako informuje agentúra Reuters od ich reakcie bude záležať, či sa nové pravidlá budú uplatňovať od budúceho roka, tak ako sa plánovalo. "Verím, že balík dostane širokú podporu," uviedol Rehn.
Stretnutie pracovnej skupiny
Ministri budú diskutovať o kontúrach reformy aj počas dnešného stretnutia pracovnej skupiny na čele so stálym predsedom Európskej rady Hermanom Van Rompuyom. Jej cieľom je rozvinúť hospodárske riadenie a sprísniť kontrolu ekonomických politík členských štátov, aby sa zabránilo krízam v budúcnosti.
Európske vlády doteraz súhlasili so vzájomnou kontrolou rozpočtov. Podľa informácií Reuters posledné stretnutie pracovnej skupiny bolo fiaskom, pretože Van Rompuy navrhol, aby sa o problémoch vyjednávalo po jednom, kým väčšina vlád bola za to, aby sa o balíku vyjednávalo vcelku.
Deväť krajín, vrátane Slovenska, je za prísnejšie sankcie, no len v prípade, že nové pravidlá štátom umožnia odpísať si z deficitu náklady na dôchodkovú reformu. To nechcú dovoliť Nemci. Tí presadzujú veľmi prísne fiškálne pravidlá. Vlády sa okrem toho stále nedohodli ani na návrhu, či rozpočtovým hriešnikom pozastavovať regionálne či poľnohospodárske fondy.
Najväčší spor však panuje medzi Francúzskom a Nemeckom. Kým Paríž presadzuje, aby sa najradikálnejšie časti reformy týkali najmä eurozóny, Berlín tvrdí, že by sa mali vzťahovať na celú EÚ.
V súčasnosti je oveľa jednoduchšie zmeniť pravidlá v rámci eurozóny ako v celej EÚ. Reforma platná pre celok by si vyžadovala zmenu Lisabonskej zmluvy, kým v eurozóne by stačila medzivládna dohoda.
(EurActiv/Reuters)