"Materiál, ktorý predkladáme, je plus mínus dvakrát väčší, ako predkladali vlády pred nami," chválil sa Matovič v pondelok novinárom. Programové vyhlásenie má 121 strán a práve na rozsah dokumentu nový predseda vlády rád upozorňuje.
Viacerí analytici však obsah dokumentu hodnotia skepticky. Patrí medzi nich aj profesor Rastislav Tóth, člen vedeckej rady Filozofickej fakulty Trnavskej univerzity. "Programové vyhlásenie vlády je jednoduchým slohovým cvičením, ktoré nemá nikoho nahnevať, ale ani nemá aktivizujúcu hodnotu. Rozsah je taký veľký asi preto, že každý účastník tam chcel niečo mať a tak ide o kolekciu jednoduchostí," hodnotí Tóth.
Dokument nereflektuje súčasnú krízu
Vyhlásenie si na jednej strane stavia v mnohých oblastiach ambiciózne ciele (výstavba nájomných bytov, exekučná amnestia, tvrdé postihy korupcie), no na druhej strane trpí prebytkom fráz typu "bude usilovať", "bude iniciovať opatrenia", "vláda SR zváži", čo vyvoláva obavy zo zbavovania sa zodpovednosti za prípadné nenaplnenie sľubov.
Podľa Tótha je dokument formulovaný jednoducho, čo za istých okolností možno vníma kladne – jednoduchosť môže urýchliť proces schvaľovania jednotlivých opatrení. Vzápätí však analytik upozorňuje aj na fakt, že dokument absolútne nereflektuje, že po ústupe koronavírusu bude svet vo výnimočnej situácii. Slovensko bude potrebovať reštart, no podľa politológa sa dokument tvári, akoby sa nič nestalo. "Mal by sa členiť na štyri časti (štyri roky) – prvá mala mať charakter záchrany Slovenska, druhá stabilizáciu štruktúr, tretia mala byť novým rozbehom a štvrtá by už bola tradičná predvolebná," dodáva Tóth pre Sputnik.
Čo to podľa neho môže znamenať? "Tvorcovia nevedia, čo je politika a teda ani čo je programové vyhlásenie vlády. Zbor laikov nikdy nič lepšie nevytvorí," hovorí analytik a dodáva: "Buďme radi, že priamo nenastolil diktát I. Matoviča."
Treba podotknúť, že už predchádzajúca vláda robila v tomto smere nadprácu prostredníctvom prideľovania dotácií rôznym mimovládnym zoskupeniam či kolektívom previazaným s konkrétnymi médiami. V konečnom dôsledku sa terčom činnosti týchto zoskupení stali nielen skutočné klamstvá kolujúce po internete, ale aj legitímne politické postoje v kontexte domácej politiky či názory na dianie v medzinárodných vzťahoch.
"Predovšetkým ide o pokus skorumpovať žurnalistov, platiť ich za prácu. Výklad pojmu dezinformácia je nejednoznačný," myslí si Tóth a ďalej hovorí: "Aj dnes vidíme nekorektné hodnotenie napríklad dôsledkov korony na jednotlivé krajiny – porovnáva sa miliardová Čína, 300-miliónové USA, 60-miliónové Taliansko a napríklad 10-miliónové Česko a polovičné Slovensko. Absolútne čísla by tu nemali byť použité ako kritérium".
Mesiac novej vlády? Zabudli aj na vlastné programové vyhlásenie
Aj keď sa kroky vlády hodnotia vo väčšine prípadov po sto dňoch, Matovič prevzal mandát v netypickom období, keď vo svete zúri pandémia. Aj na Slovensku je situácia vážna a mení sa z hodiny na hodinu. Vláda je nútená prijímať zásadné opatrenia a nepísané pravidlo o sto dňoch teda ide bokom. Výsledok? Igor Matovič často čelí kritike – nielen opozičnej, ale aj verejnej a čoraz viac i mediálnej.
Tóthove hodnotenia podporujú aj pomerne časté konflikty premiéra Matoviča s ministrom hospodárstva Richardom Sulíkom. Nespokojnosť ale stihli prejaviť už aj ďalší predstavitelia SaS. Jozef Mihál napríklad opustil post štátneho tajomníka na ministerstve práce a poslankyňa Jana Cigániková odmietla hlasovať za programové vyhlásenie vlády.
Tento týždeň vyšli aj prvé dva povolebné prieskumy preferencií politických strán. Obidva v zásade poukazujú na mierny nárast OĽaNO (resp. na udržanie si volebného zisku) a Sme rodina, na udržanie si pozícií Smerom, ale aj na pád strany exprezidenta Kisku na úroveň troch percent.
Tóth je pri hodnotení prieskumov zdržanlivý. Nepovažuje ich za dôveryhodné. "Viditeľný je rukopis autorskej skupiny – kto čo chce, tak to aj nakreslí," hovorí a dodáva: "Priveľmi obhajujú Matovičovcov, zato sa kamsi stratili národniarske hlasy a úplne sa stratili Bugárovci."