Jedným z týchto prvých priekopníkov špeciálnych efektov mimo filmové umenie, ktorí položili samotné základy umenia filmových trikov bol Eadweard Muybridge. Muybridge vyfotografoval roku 1878 "The Horse in Motion" (Kôň v pohybe). Išlo o sériu fotiek, ktoré nafotila všetky fázy pohybu kone vo cvale a tým dokázal, že kôň má všetky štyri nohy vo vzduchu v rovnakom čase. Táto práca je označovaná tiež ako základný kameň neskoršie filmové animácie.
Filmové triky používané v súčasnosti sa delí na niekoľko kategórií. Ide o praktické efekty, kamerové triky, použitie miniatúr, stop motion, masky, optické efekty, make up a triky vytváranej za použitia počítača.
Zadná projekcia
Zadná projekcia sa využívala od 1932 do 60. rokov, kedy bola nahradená prednej projekcii. Pri tomto postupe sú herci a časť dekorácie umiestnení pred priesvitným plátnom. Na toto plátno sa zozadu premieta film. Prvýkrát bola zadná projekcia použitá pri natáčaní filmu King Kong. S nástupom farebného filmu, začala byť zadná projekcia nedostatočná, pretože bola ľahko odhaliteľné, čo bolo spôsobené problémami s vyrovnávaním sýtosti osvetlenia a sýtosti a tónov farieb. Zadná projekcia bola teda nahradená projekciou predné.
Predné projekcie
Namiesto aby bol projektor za projekčnou plochou, je umiestnený pred kamerou a stranou od projekčnej plochy, ktorá odráža takmer sto percent dopadajúceho svetla, ale iba do smeru z ktorého vyšlo. Predné projekcie a všetky jej možnosti boli predvedené vo filme 2001: Vesmírna odysea z roku 1968, ktorého režisérom bol Stanley Kubrick. Tento film okrem iného tiež započal novú éru filmových efektov, ktoré sú veľmi presvedčivé a vierohodné iv dnešnej dobe.
Pohyblivé masky
Pohyblivé masky vlastne nahradili zábery s prednou projekciou. Za akciu, ktorá sa odohráva v popredí sa umiestňuje modré plátno a scéna sa nasnímať. Tento efekt bol použitý veľmi pôsobivo vo filme The Invisible Man z roku 1935 (Neviditeľný muž), kedy hlavný hrdina mizol postupne, ako si vysvlékal šaty. Herec mal na sebe čierne tričko, ktoré ho celé zakrývalo a natáčalo sa pred čiernym pozadím.
Motion control photography
Motion control photography je technika špeciálnych efektov používaná vo filmoch, ktorá umožňuje presne zopakovať pohyby kamery v danej scéne niekoľkokrát za sebou. Pri použití tejto techniky sa filmujú rôzne časti použitím rovnakého pohybu kamery a potom sa tieto elementy skombinujú do jediného obrazu. Filmová kamera musí opakovať rovnaký pohyb v rovnakej lokácii, zatiaľ čo herec hrá rôzne party. Prvýkrát bola táto technika v celej svojej šírke uplatnená vo filme Hviezdne vojny - epizóda IV: Nová nádej, kde bola použitá digitálna kamera nazvaná Dykstraflex, ktorá vykonávala komplex opakujúcich sa pohybov okolo statických modelov vesmírnych lodí. Vo filme Späť do budúcnosti II, bola táto technika prvýkrát použitá na vytvorenie jednoduchých záberov zahŕňajúcich niekoľkonásobné uvedenie rovnakého herca. S rastom upotrebení CGI v 21. storočia a jej schopnosti duplikovať aj bez použitia ručnej kamery, sa stalo používanie motion control photography menej bežné.
Morphing (Morfing)
Morfing sa používa v hraných filmoch i animovaných. Ide o techniku, za ktorej použitie sa zmení jeden obraz vo druhý. Od deväťdesiatych rokov bol nahradený počítačovými programami, ktoré túto transformáciu dokážu vytvoriť oveľa realistickejšie. V prvých filmoch boli premeny vytvárané jednoduchým zaměněním hercov, či predmetov. Digitálna technika umožňuje, že jeden tvár sa premení v tvár iný. Táto technika bola využitá napríklad roku 1991 vo videoklipe Michaela Jacksona Black or White a vo filmoch Terminator 2: Deň zúčtovania a Star Trek VI: neobjavená krajina.
Computer Generated Imagery (Počítačovo vytváranej obrazy)
Ide o používanie 3D počítačovej grafiky na vytváranie špeciálnych efektov vo filmoch. Používa sa, pretože počítačovo vytvorené efekty sú oveľa ľahšie kontrolované, ako tie vytvorené za pomoci hmotných procesov, ako je vytváranie miniatúr alebo nábor komparzu na davové scény. Prvá CGI postava bola vytvorená pre film Young Sherlock Holmes v Pixaru roku 1985. Centrálne úlohu hrala táto technika v Terminátorovi 2. Prvýkrát, kedy boli postavy vytvorené za pomoci CGI použité v scéne spolu s hercami bol film Jurský Park z roku 1993. Ďalší rok boli takto vytvorené špeciálne efekty pre Forrest Gump, napríklad k vymazaniu nôh Garyho Sinise, alebo digitálne vloženie Toma Hanksa do rôznych archívnych scén. Toy Story z roku 1995 je prvý film, ktorý bol celý vytvorený za pomoci CGI. Dnes je táto technika dominantné na poli filmových špeciálnych efektov. Používa sa aj počítačovo vytvorený komparz. 3D počítačová animácia kombinuje 3D modelovanie s naprogramovanými pohybmi. Modely sú plne konštruované v 3D systéme.
Match moving
V kinematografii sa ako match moving označuje technika špeciálnych efektov, ktorá umožňuje vloženie virtuálnych objektov do skutočného filmového materiálu s presnou pozíciou, v presnom pomere a smeru a pohybu k natáčeným objektom v scéne. Match moving je odlišný od motion capture, čo je technológia pre nahrávanie pohybu objektov, často ľudských hercov, v kontrolovanom prostredí so špeciálnou kamerovú technológiou. Match moving je totiž softvérová technika použitá na normálny footage, ktorá môže byť nahratá v nekontrolovaných prostrediach s obyčajnou kamerou.
Virtual cinematography (Virtuálne kinematografie)
Virtual cinematography je zastrešujúci termín, ktorý sa používa na opísanie kinematografických techník vykonávaných v prostredí počítačovej grafiky. Tento termín sa začal používať spolu s uvedením filmov Matrix.