- Hmyz je síce nepríjemný, ale je tiež pevnou súčasťou prírody a potravinového reťazca
- V súčasnosti sú viaceré druhy hmyzu na ústupe. Koncom storočia by mohol úplne zmiznúť z povrchu zemského
Hmyz patrí medzi najneobľúbenejších obyvateľov našej planéty. Dôvod je pomerne jednoduchý. Hmyz je totiž nielen poriadne otravný, ale nie je vôbec príťažlivý ani na pohľad. Taktiež prenáša rôzne vážne ochorenia. Najnovšia správa o tom, že nepríjemný hmyz je na ústupe teda určite poteší nejedného človeka. Každá minca má však dve strany. Hmyz patrí taktiež do prírodného ekosystému. Jeho úplné vyhynutie by sa muselo určite niekde prejaviť. V súčasnosti je vývoj situácie nasledovný: Viac ako 40 % zo všetkých druhov hmyzu je na ústupe.
Ďalšia tretina je ohrozená. Problémom je to, akou rýchlosťou hmyz z povrchu zemského mizne. Je to omnoho rýchlejšie ako v prípade cicavcov, vtákov alebo plazov. V priemere sa jedná o 2,5-percentný pokles za rok. Ak by sa pokles nezastavil a pokračoval takýmto tempom, hmyz by mohol zmiznúť do konca tohto storočia.
Obrovský problém je tiež to, že hmyz ako taký je neoddeliteľnou súčasťou všetkých ekosystémov na Zemi. "Pokiaľ nezmeníme spôsoby, akými vyrábame jedlo, hmyz ako taký sa dostane na cestu vyhynutia v priebehu niekoľkých desiatok rokov," hovoria pre The Guardian autori analýzy, ktorí sa celou situáciou zaoberajú.
Zabijak menom poľnohospodárstvo
Kompletná analýza bola publikovaná v žurnále Biologická konzervácia. Podľa zistení je to práve poľnohospodárstvo, ktoré prispieva k úbytku hmyzu po celom svete. Pokles hmyzu by v prípade najhoršieho scenára najviac postihol hlavne vtáky, pre ktoré je hlavnou zložkou potravy. Trpieť však budú aj ryby alebo plazy. Ak totiž zmizne hmyz, mnohé z týchto zvierat umrú hladom.
Analýza vychádzala zo 73 najlepších štúdií realizovaných na túto tému. Podľa výsledkov sú najviac ohrozené hlavne motýle a nahnuté to majú aj včely. V roku 1947 bolo na území USA okolo 6 miliónov kolónií včiel. Dnes je ich o 3,5 milióna menej. Malé množstvo hmyzu, ktorý sa dokáže prispôsobovať situácii síce pribúda, ale nezvráti masívny pokles.
"Hlavným dôvodom poklesu je nárast poľnohospodárstva. To znamená eliminácia stromov a kríkov, ktoré sa nachádzajú v okolí polí," hovorí jeden z autorov analýzy Sánchez-Bayo.
Tiež dodáva, že pokles nabral na obrátkach začiatkom 20. storočia, zrýchlil sa medzi rokmi 1950-1960 a v posledných 20-tich rokoch dosiahol obludné rozmery. Zachrániť hmyz však môžme iba my ľudia.
zdroj: theguardian.com