Dostali sme od občana z Trenčína tento zaujímavý obrázok z Trenčianskeho mostu… To už fakt nikomu nezáleži na bezpečnosti mostov a dopravy na Slovensku?
V talianskom Janove v pondelok večer slávnostne otvorili nový diaľničný most nachádzajúci sa na mieste bývalého Morandiho mosta, ktorého časť sa pred dvoma rokmi 14. augusta 2018 zrútila.
Večerného slávnostného ceremoniálu (video) sa zúčastnil taliansky prezident Sergio Mattarello, ktorý slávnostne prestrihol pásku od nového mosta. Na akciu prišiel aj taliansky premiér Giuseppe Conte a niektorí ministri. Počas ceremónie zazneli mená všetkých 43 ľudí, ktorí pred dvoma rokmi pri páde mosta zomreli. Ich pamiatku si uctili účastníci ceremónie tromi minútami ticha. Zaznela tiež talianska hymna. Po prestrihnutí pásky mostu požehnal janovský arcibiskup.
Rodiny obetí sa ceremónie nezúčastnili. Podľa ich slov bol most postavený "na základe hrozného nešťastia", a preto na slávnostné otvorenie nového mosta neprídu. Prezident Mattarello sa so združením pre obete janovskej tragédie stretol v súkromí.
Ostatné podrobnosti v článku Hospodárskych novín.
Ivan Pauer
Priemyselná kamera zachytila spadnutie časti mostu v Číne…
Zdroj: Internet-Facebook
TV JOJ – regionálny štáb – Matúš Gavlák
Pád mosta na Starosaskej ul. v Spiškej Novej Vsi po štvrtej ráno. Na moste bola vtedy jedna žena, ktorá skončila s ľahkými poraneniami. Viac v dnešnom spravodajstve TV JOJ.
Zdroj: TV JOJ – regionálny štáb – Matúš Gavlák
V tomto období sa na nás znovu obrátilo niekoľko stavebných investorov, hlavne pre výstavbu autoservisov, predajní potravín, krajčírska výroba a štvorbytovka.
Je potešiteľné, že na Slovensku rastie objem výstavby budov z drevených konštrukcií. V súčasnosti je ten pomer stavieb z dreva a ostatných "štandardných" materiálov takmer vyrovnaný. Musím tiež konštatovať, že v otázke noriem a legislatívy sa pomerne dosť vecí zlepšilo, čo pociťovať hlavne pri výstavbe menších a menej podlažných montovaných stavieb z dreva na bývanie.
Z pohľadu mojich vlastných – osobných skúseností musím konštatovať, že na Slovensku predsa len ešte dosť zaostávame za vyspelými krajinami a to hlavne vo sfére viacpodlažných stavieb z dreva a ich využitia. Z technického hľadiska nevidím problém u stavieb z dreva 6 a viac podlažných. Napríklad, keď som bol v roku 1991 po prvý krát v Kanade, mal som možnosť navštíviť 3 miestne nemocnice (jedna plne z drevených prvkov 7 podlažná, dokončená v r. 1989; druhá 5 podlažná z roku 1942 a tretia z betónového skeletu a ocele) a dve miestne rajónové zdravotné strediská a dve obchodné móla, všetko stavby z dreva. V susednom Rakúsku je tiež veľmi veľa stavieb z dreva, napr. v Linzi je veľká škola a vo Viedni je postavená hybridná výšková budova HoHo, ktorá má 24 podlaží a výšku 84 metrov… Na Slovensku za bývalého režimu sa tiež postavilo niekoľko krásnych a kvalitných drevostavieb pre šport, kultúru a poľnohospodárstvo, žiaľ mnohé sú ich vlastníkmi aj poriadne zanedbané.
Na Slovensku sa však stále nevieme vysporiadať so psychologickým problémom u tvorcov legislatívy v tejto oblasti a to, že drevo je automaticky najhorľavejší stavebný materiál, teda najnebezpečnejší. Pritom je všeobecne známe, že stavba s nosným skeletom z dreva časovo dlhšie vydrží stáť ako stavba z ocele. Oceľ v závislosti na protipožiarnu ochranu sa aj napriek tomu skôr deformuje a zbortí, ako drevená konštrukcia z kvalitne vyhotovených drevených prvkov. Keď už zo západných krajín preberáme rôzne iné nezmysly, mali by sme občas prevziať aj rozumné technické predpisy odtiaľ, kde dlhodobo dobre fungujú. Je to vo filozofii a a na Slovensku už tradične asi aj v záujmoch…
Žiaľ v legislatíve, resp. v protipožiarnych prepisoch a v technických normách pre drevené konštrukcie a stavby máme stále čo doháňať, napriek tomu, že sa čo, to zlepšilo a umožnilo rozsiahlejšiu výstavbu drevostavieb. Keď to porovnám len s Kanadou u stavieb nad 5 podlaží, tak sme najmenej o cca 40 rokov za nimi a voči Európe cca 30 rokov.
Samozrejme každá stavba a stavebný materiál má svoje technické limity. Preto ak schopný architekt, statik a konštruktér – projektant poznajú svoje technické možnosti a možnosti a vlastnosti materiálu, teda dreva, je to len a len na dobrej kombinácii a zlúčení týchto troch veličín. Teda technicky nevidím žiadny problém, aby sa stavby z dreva vyhotovili aj 7-8 podlažné a boli z nich napríklad aj nemocnice. Problém je len vo vedomostiach technikov a inžinierov a v schopnostiach aplikovať ich do praxe, ale aj zodpovedných štátnych úradníkov, pretože hlavnou brzdou v tomto napredovaní sa ukazuje byť hlavne zastaralé myslenie tých, čo majú vplyv na inováciu technických a protipožiarnych predpisov.
Pomerne veľkým problémom vo verejnosti býva strach z nebezpečenstva požiaru stavieb z dreva. Tu si dovolím poukázať, že naši predkovia žili v drevených stavbách a nemali žiadne normy a predpisy, prežili a my sme ich potomkami. Prve predpisy pre styvby síce zaviedol Chamurapi, ale na našom území sa to stalo za cisárovny Márie Terézie, ale aj tak každý veľmi dobre vedel čo si môže s drevom v stavbách dovoliť. V tom období sme na Slovensku mali veľmi dobrých a vychýrených stavebných remeselníkov a tesárov no na rozdiel od dôb Rakúska-Uhorska a Česko-Slovenska musím konštatovať, že stále častejšie sa stretávame s veľmi neodborne pripravenou stavebnou dokumentáciou pre vyhotovenie stavby a veľmi nekvalitnou prácou stavebných tesárov, stolárov, stavbyvedúcich a tiež stavebných dozorov.
Decentralizovaním a inými administratívnymi neodbornými zásahmi do vzdelávania na Slovensku sme takmer úplne zdevastovali odbornú prípravu remeselníkov, technikov a inžinierov v stavebníctve. Tzv. duálne vzdelávanie sme po revolúcii ako prežitok komunizmu zničili a pred pár rokmi ho vláda s veľkou pompou objavila vo Fínsku a po 30 rokoch sa ho znovu snaží uviesť do praxe, len sa to akosi nie veľmi darí…
V technickej príprave stredoškolákov a inžinierov sme zlikvidovali mnohé aj celosvetovo štandardné odbory a zamenili ich za rôzne manažmenty, analytické odbory a podobné v praxi na stavbe nepotrebné špecializácie len aby synček a dcérenka mali nejaký titul a našli si na škole partnera a školy aby mali z čoho žiť…
Najdôležitejšie na kvalitu stavby a jej možné riziká v uvedenom kontexte je, že noví absolventi už niekoľko rokov dozadu nevedia svoje teoretické znalosti prakticky použiť, veľké problémy sú v znalostiach materiálov a v ich kombinácii na stavbe a toto je nebezpečenstvo nie len pre stavby z dreva! Pri rodinných domoch z dreva, ale aj niektorých typoch väčších stavieb prevláda priemyselná výroba ich kľúčových komponentov, t.j. sú vyrábané strojne celé steny a krovy v dielni, takže na stavbe je už máločo pokaziť.
Záverom len toľko, v otázke dreva, ako stavebnej konštrukcie sa konečne treba odpútať od starého myslenia, začať tvoriť legislatívu v stavebníctve hlavne z pohľadu technických potrieb stavby a možností materiálov, a výrazne obmedziť komerčný a politický prístup k tvorbe legislatívy. Takúto legislatívu musia tvoriť hlavne ľudia z praxe a nie na konci sa len niektorých megafiriem opýtať, či to tak môže byť. Ak zodpovední nevedia niečo sami vytvoriť, tak aspoň nech si prizvú odborníkov z praxe, alebo nech aspoň okopírujú zákony a normy z krajín kde to funguje, s čím by na Slovensku nemal byť žiadny problém …
Uvidíme čo nám nový vietor prinesie.
Zdroj obrázkov: http://staviamezdreva.sk/blog/najvy%C5%A1%C5%A1ie-budovy-z-dreva-na-svete
Zdroj obrázkov: http://staviamezdreva.sk/blog/ak%C3%BA-maj%C3%BA-perspekt%C3%ADvu-drevostavby-na-slovensku
Dňa 6.7.2020 sa na pôde Ministerstva školstva vedy výskumu a športu uskutočnilo osobné rokovanie s pánom ministrom Mgr. Branislavom Gröhlingom.
S pánom ministrom bola uskutočnená výmena názorov na súčasný stav odbornej úrovne kvalifikovaných riadiacich odborníkov a remeselníkov v stavebnej výrobe.
Na základe zhody s neuspokojivým stavom a vzácnej zhody v ďalších názoroch a otázkach riadenia a uskutočňovania stavieb sa strany dohodli, že v záujme riešenia súčasného stavu budú rozhovoroch pokračovať a vynaložia úsilie na zlepšenie prípravy a zvýšenie odbornosti v riadiacich a v aplikačných činnostiach uskutočňovania stavieb so zameraním na celoživotné vzdelávanie v súlade s platnou legislatívou. Na základe dohody naša komora pánovi ministrovi k danej problematike poskytne k súčasnému a doterajšiemu legislatívnemu stavu príslušné dokumenty.
Úrad komory.
STRECHY 2020
27. Bratislavské sympózium o strechách budov
Téma: VLASTNOSTI KVALITNEJ STRECHY
Termín: 25. – 26. 11. 2020 (streda, štvrtok)
Miesto: BRATISLAVA, hotel Bratislava
Vážení kolegovia.
pozývame Vás na tradičné už 27 Sympózium, ktoré organizuje Cech strechárov Slovenska. Obzvlášť toto stretnutie a sympózium odporúčame všetkým projektantom a stavebným dozorom, ktorí sa venujú, alebo chcú venovať problematike striech.
V prípade akýchkoľvek otázok kontaktujte Kanceláriu CSS:
CECH STRECHÁROV SLOVENSKA
Ivanská cesta 27, 821 04 Bratislava
Jaroslava Lintnerová
Vedúca Kancelárie CSS
Tel.: + 421 2 43 42 62 59
_____________________________________________________
Člen Medzinárodnej strechárskej federácie IFD
Vladimír Dedeček
Vo veku 91 rokov včera zomrel jeden z najvýznamnejších Slovenských architektov. Venoval sa funkcionalizmu a sledoval problémy vo vývoji neskorého moderného trendu. Najprv sa špecializoval na školské budovy, kde v spolupráci s Rudolfom Minovským vytvoril netradičné usporiadanie, napríklad druh pavilónov škôl v Bratislave koncom 50. rokov 20. storočia, ako aj na svetelné inštalácie pre triedy. Navrhol komplex poľnohospodárskej univerzity v Nitre (1960 – 1966), uznanie mu patrí za pokročilé metódy a priestorový koncept. Pracoval na projekte Vysokej školy lesníckej a drevárskej vo Zvolene a internátov v Mlynskej doline v Bratislave a získal aj dôležité oficiálne objednávky, Krajská politická škola v Modre-Harmónii, 1972. (wikipedia)
Architekt Dedeček bol na Slovensku ťažko zaraditeľným aj preto, ako vnímal svet. Nemal rád kategórie, priestor národa bol preňho priúzky, hovoril, že chcel byť nad tým.
"Vždy som sa pozeral ako na bláznov na tých z nás, Slovákov, ktorí sa rozoštvávajú na ľudákov, Čechoslovákov, boľševikov, katolíkov, luteránov. S úsmevom som sa na to díval a hovoril som si, že ja budem asi študovať dejiny alebo sociológiu, a musím byť nad. Ale chcel som vidieť všetko," povedal v knihe Stávanie sa architektom.
Chcel študovať sociológiu v Paríži, vnímať človeka univerzálnejšie ako len cez ideológiu. Nakoniec študoval architektúru v Bratislave – v meste, ktoré len stavalo budovu školy, a mohol tak využiť svoj kresliarsky talent a zároveň geometrickú logiku.
Čítajte viac: kultura.sme.sk
Tvorbu Vladimíra Dedečka je možné rozdeliť na obdobia:
- učňovské roky 1953 – 1960, po absolvovaní Fakulty architektúry SVŠT sa venoval prevažne školským stavbám
- roky zrelosti 1960 – 1972, venoval sa školským stavbám, areálom a solitérom občianskej vybavenosti
- majstrovské roky 1972 – 1988, kedy vznikali jeho najvýraznejšie realizácie
- záver profesnej kariéry a dôchodok od roku 1989 do roku 1992
Jeho diela:
- ZŠ Barca, 1955
- ZŠ Východná, 1956
- Pošta Tatranská Lomnica, 1958
- Opakovaný typový projekt pošty od r. 1958
- Poľnohospodárska škola, Bernolákovo, 1958
- ZŠ sídlisko Februárka, 1958
- ZŠ Petržalka, 1961
- ZŠ Cádrová ul., 1961
- Knihovnícka škola, Krasňany, 1961
- Ekonomická škola, Račianska, 1963
- areál VŠP Nitra, 1965, cena D. Jurkoviča
- Poľnohospodárska škola, Ivanka, 1966
- Poľnohospodárska škola, Piešťany, 1966
- Administratíva Mostárne Brezno, Bratislava, 1971
- Internáty Mlynská Dolina, Bratislava, 1975
- Ústav hospodárskej správy lesov, Zvolen, 1976
- Prírodovedecká fakulta, Bratislava, 1978
- Matematicko-fyzikálna fakulta, Bratislava, 1978
- Slovenská Národná Galéria v Bratislave, 1979
- Podnik realizácie výpočtovej techniky, Zvolen, 1980
- Krajská politická škola v Modre-Harmónii, 1980
- Budova zväzu družstev. roľníkov, Trenčianska ul. v Bratislave, 1982
- Slovenský národný archív, Bratislava, 1983
- Inštitút vzdelávania MV SR v Bratislave, 1984
- VŠLD, Zvolen, 1984
- Štátna Banka, Považská Bystrica, 1984
- Školské zariadenie v Modre-Harmónii, 1986
- Budova IGHP, Bratislava, 1987
- Administratíva Tanapu, Tatranská Lomnica, 1987
- Veterinárna nemocnica v Bratislave, 1988
- Palác kultúry a športu VŽKG Ostrava Vítkovice, 1988 – Ostravar Aréna
- Administratívna budova Incheba, Bratislava, 1989
- Najvyšší súd SR, Bratislava, 1989
- Výstavisko Incheba, Bratislava, 1990
- Obchodné centrum Devínska Nová Ves, 1994
- Hromadné garáže pre 250 áut, Petržalka, Ulica Medveďovej, 1995
(wikipedia)
Zdroj: WIKIPEDIA, TASR a SME
Autor: Ivan Pauer
Zdroj: NOVINY.SK
AULLA / Pri severotalianskom meste Aulla, zhruba v polovici cesty medzi Janovom a Florenciou, sa dnes zrútil cestný most. Za normálnych okolností je to rušná cesta, uviedla agentúra Reuters. Pri nešťastí boli ľahko zranení dvaja vodiči, povedal hovorca hasičov. Komunikáciu podľa Reuters prevádzkuje štátna správcu ciest ANAS.
Celý most sa zrútil o 10:25 a na miesto vyrazili hasiči. Agentúra Reuters napísala, že obaja vodiči, ktorí boli v čase zrútenia na moste, boli prevezení do nemocnice s ľahkými zraneniami.
Podľa serveru denníka La Repubblica bol jeden zranený vodič prevezený do nemocnice v Pise a druhý do nemocnice v Sant'Andrea della Spezia. Podľa serveru ide o vodičov dvoch dodávok.
Taliansky server ďalej píše, že na moste Albiano Magra sa vlani v novembri objavila prasklina, ktorú si všimlo aj mnoho motoristov. Po vykonaných kontrolách ale správca cesty uviedol, že nehrozí žiadne nebezpečenstvo.
Podľa Reuters bola prevádzka na príslušnej ceste SS330 obmedzená v dôsledku vládnych opatrení v boji s koronavírusovou epidémiou.
Zdroj: NOVINY.SK