Kremeľ v tom má, zdá sa, jasno. Po tom, čo sa vlna demonštrácií v sobotu prevalila rozlohou najväčšou krajinou sveta od Vladivostoku až po Petrohrad, si hovorca prezidenta Putina Dmitrij Peskov v televízii Rossija 1 povzdychol: "Teraz budú mnohí hovoriť, že na nezákonné akcie prišlo veľa ľudí. Nie, prišlo málo ľudí, veľa ľudí hlasuje za Putina."
Peskov má pravdu v tom, že kým počty voličov Putina sa rátajú na desiatky miliónov, účasť na najväčších protivládnych demonštráciách za posledné roky v desiatkach tisícov. Bagatelizovanie vzdoru, ktorý vyvolalo uväznenie najznámejšieho opozičného politika Alexeja Navaľného, by sa však Kremľu nemuselo vyplatiť, myslí si zahraničnopolitický expert z Georgijskej vysokej školy Gennady Rudkevich.
"Niektoré informácie sú stále neisté, takže je ťažké dospieť k definitívnym záverom. Tieto protesty boli zjavne o niečo väčšie ako protesty z roku 2017, najmä v regiónoch, mimo Moskvy a Petrohradu. Aspoň niektorí z týchto demonštrantov boli bojovnejší, ako boli ruské úrady zvyknuté. Veľkú časť tvorili mladí, čo je hlavná demografická skupina podporujúca Navaľného. Prišli však aj mnohí takí, ktorí doteraz nikdy neprotestovali," zhrnul pre Pravdu Rudkevich.
Prieskum medzi účastníkmi protestov, ktorý zverejnil portál Otkrytyje media, ukázal, že najpočetnejšie bola zastúpená veková skupina od 25 do 35 rokov, pričom vyše 40 percent opýtaných potvrdilo, že na nepovolenú demonštráciu prišli prvý raz.
Vyše sto dejísk
Novinkou je aj to, ako masívne podporili tradične rebelujúcu Moskvu, kde agentúra Reuters počet účastníkov protestov odhadla na 40-tisíc, a Petrohrad ostatné regióny. Demonštrácie boli hlásené z vyše stodesiatich miest krajiny, čo je suverénne najviac od príchodu Putina do Kremľa.
"Zasahujúce silové zložky boli občas v početnej prevahe, čo nie je bežné. Ich reakcia bola typická. Istý stupeň násilia, ktorý páchali nielen na demonštrantoch, ale aj na okoloidúcich. Veľmi veľa ľudí bolo zatknutých," doplnil svoje postrehy Rudkevich.
Počet zadržaných presiahol 3 500 (v Moskve takmer 1 400, v Petrohrade vyše päťsto). Podľa mimovládnej organizácie OVD-info je to najviac v modernej histórii Ruska. Predchádzajúci rekord z júna 2017 bol o polovicu nižší.
V policajnom antone skončila aj manželka Navaľného Julija a právnička jeho protikorupčnej nadácie Ľubov Soboľová. Juliju Navaľnú ešte v priebehu večera pustili domov. Soboľovú policajti odviedli práve vo chvíli, keď dávala rozhovor pre médiá. "Kremeľ sa nás bojí. Bojí sa vlastných ľudí, bojí sa toho, ako sme nahnevaní. Bojí sa, že ľudia povedia dosť tomuto bezpráviu," stihla ešte povedať.
"Ospravedlňte zlú kvalitu. V policajnej dodávke je veľmi zlé svetlo," napísala Navaľná v krátkom komentári k zverejnenému záberu na svojom profile na Instagrame po svojom zadržaní.
Podľa svedkov sa na viacerých miestach z vysielačiek ozýval povel: berte všetkých. A zasahujúci ťažkoodenci brali. Zväz novinárov odhadol, že policajti zadržali až štyri desiatky reportérov, ktorí boli pritom na vestách jasne označení nápisom PRESS.
Kopanec do brucha
Videá, ktoré kolujú na sociálnych sieťach, ukazujú, že policajný zásah bol miestami mimoriadne brutálny. Azda najväčšie pobúrenie vyvolal prípad z Petrohradu. Portál Fontanka.ru zverejnil zábery, na ktorom staršia žena oslovila policajtov odvádzajúcich zadržaného demonštranta. "Začo ste ho vzali, chlapci?" spýtala sa.
Namiesto odpovede prišiel kopanec do brucha, po ktorom sa žena zvalila a hlavou narazila na asfalt. S otrasom mozgu skončila v nemocnici.
Viacero videí však zachytáva aj aktívny vzdor demonštrantov. Väčšinou to bol súboj obuškov a snehových gulí. Na moskovskom Puškinovom námestí, kam sa ľudia dostali, keď odsunuli kovové zátarasy, sa však jeden demonštrant pustil aj do pästného súboja s policajtom. Iný muž päsťou zase knokautoval policajta v Petrohrade.
Šéfredaktor rádia Echo Moskvy Alexej Venediktov sa nazdáva, že 23. január priniesol novú kvalitu do protivládnych protestov. Vidí ju predovšetkým v tom, ako aktívne sa zapojil vidiek, pričom dokonca aj v ďalekom Jakutsku v treskúcom päťdesiatstupňovom mraze vyšli ľudia do ulíc. "Navaľnyj sa tak z moskovskej postavy mení na feredrálnu postavu," povedal veterán ruskej politickej publicistiky vo svojom rádiu.
Podľa neho na ľudí, aj takých, ktorí doteraz nechodili demonštrovať, silno zapôsobilo dianie okolo Navaľného, ktorého zatkli ihneď po tom, čo sa z Nemecka, kde sa päť mesiacov zotavoval po otrave nervovoparalytickou látkou, vrátil do vlasti. "Zavreli ho nezákonne, nečestne a nespravodlivo. Preto tvrdím, že to nie Navaľnyj nahnal ľudí do ulíc, ale tí, ktorí ho zavreli," dodal Venediktov s tým, že mnohí ľudia sú takí nahnevaní, že stratili strach a neboja sa ani väzby.
Protestné soboty?
Navaľnyj zvolal terajšiu demonštráciu iba minulý pondelok, a to videoodkazom priamo zo zasadania súdu, ktorý ho na 30 dní poslal do väzby. V cele si má počkať na ďalší súd, v ktorom väzenská správa žiada, aby si Navaľnyj odsedel 3,5 roka. Tento dávnejší podmienečný trest mu síce už koncom minulého mesiaca mal vypršať, väzenská správa však tvrdí, že Navaľnyj porušil pravidlá podmienečného trestu, keďže sa z Nemecka na predvolanie nedostavil.
V utorok Navaľnyj vyvolal znova rozruch, keď jeho tím zverejnil na internete investigatívny filmový dokument o luxusnej prímorskej rezidencii v hodnote viac ako jednej miliardy eur postavenej údajne pre Putina pomocou korupčných finančných schém. Toto dvojhodinové video odvtedy videlo už vyše 75 miliónov ľudí.
Navaľného tím sa s jednorazovým protestom neuspokojil, ďalšie demonštrácie cez víkend zvolal na nasledujúcu sobotu. Rudkevich sa nazdáva, že teraz bude veľa záležať na tom, či aj v Rusku vydrží odporcom režimu tak dlho dych ako bieloruským aktivistom.
"Zatiaľ hral v zásade každý svoju štandardnú rolu. Ani jedna strana neurobila veľkú chybu. To, či tieto protesty niečo dosiahnu, závisí od schopnosti organizátorov dostať podobný počet demonštrantov do ulíc na budúcu sobotu, nasledujúcu sobotu atď. Vzhľadom na obrovské výhody, ktoré má ruský režim, je jediným spôsobom, ako môžu demonštranti zabodovať, ak prinútia bezpečnostné služby k závažnej chybe, či už by išlo o prejav slabosti, alebo, naopak, o zabitie väčšieho počtu demonštrantov. Jediným spôsobom, ako sa tieto veci môžu stať, je to, že sa budú neustále konať rozsiahle protesty," dodal pre Pravdu expert z Georgijskej vysokej školy.
EÚ i USA odsúdili rozsiahle zatýkanie
Šéf diplomacie EÚ Josep Borrell vyjadril znepokojenie nad "rozsiahlym zatýkaním" a "neprimeraným použitím sily" počas sobotňajších protestov v Rusku, ktoré zorganizovali stúpenci opozičného lídra Alexeja Navaľného.
"Prebiehajúce udalosti v Rusku sledujem s obavami. Odsudzujem rozsiahle zatýkanie, neprimerané použitie sily, vypnutie internetového a telefonického spojenia," napísal Borrell na Twitteri.
O tom, aké kroky EÚ v reakcii na udalosti v Rusku podnikne, bude Borrell v pondelok diskutovať s ministrami zahraničných vecí členských krajín.
Rovnako i Spojené štáty odsúdili tvrdé zásahy ruskej polície voči účastníkom sobotňajších demonštrácii za prepustenie Navaľného. Moskva naproti tomu obvinila Washington z podpory radikálov a pohrozila zhoršením vzájomných vzťahov.
"Spojené štáty ostro odsudzujú použitie tvrdých metód voči demonštrantom a novinárom, ku ktorým došlo počas tohto víkendu po celom Rusku," uviedol vo vyhlásení hovorca amerického rezortu diplomacie Ned Price. Rozsiahle zatýkanie účastníkov protestov je podľa neho "znepokojujúcim náznakom ďalšieho obmedzovania občianskej spoločnosti a základných slobôd" v Rusku.
Ruské ministerstvo zahraničných vecí v súvislosti so sobotňajšími protestmi odmietlo akékoľvek americké zasahovanie do vnútorných záležitostí Ruska. Obvinilo pritom veľvyslanectvo USA v Moskve, že už v piatok zverejnilo trasy protestných pochodoch v Moskve, Petrohrade a viacerých ďalších ruských mestách. Ambasáda trasy zverejnila v rámci varovania pre amerických občanov, ktorým odporúčala, aby sa pochodom radšej vyhli.
Amerických diplomatov pôsobiacich v Rusku pritom ruský rezort diplomacie obvinil z podpory radikálov a pohrozil, že to bude mať negatívny vplyv na vzťahy oboch krajín, informovala agentúra TASS.
Hovorkyňa ruského rezortu diplomacie v tejto súvislosti požiadala veľvyslanectvo USA o vysvetlenie. "Americkí kolegovia nám to budú musieť vysvetliť," zdôraznila. Ambasáda USA v sobotu vydala vyhlásenie, v ktorom podporila právo ruských občanov na organizovanie pokojných protestov. Vyjadrila tiež obavy z toho, že ruské úrady podnikajú kroky na potlačenie protestných zhromaždení.