Turčianska galéria
Otváracie hodiny
Posledná aktualizácia: 14. 07. 2023
|Po
|Ut
|St
|Št
|Pi
|So
|Ne
|Posledný vstup
|-
|Otvorené od 9:00 - 17:00
|11:00 - 17:00
|-
|16:30
Cenník
Posledná aktualizácia: 14. 07. 2023
Rodinná vstupenka zahŕňa 2 dospelých a 3 deti do 18 rokov.
|Deti do 6r
|Deti 6-18r, študenti
|Dospelí
|Rodinné vstupné
|Dôchodcovia, ZŤP
|Mimoriadny vstup
|Stále živá expozícia
|zdarma
|1,50 €
|3 €
|9 €
|1,50 €
|-
|Tvorivé dielne a animačné programy
|3 €
|3 €
|3 €
|10 €
|3 €
|10 €
Udalosti zobraziť predchádzajúce
Priadkač, Pradiar, Spriadač
Participatívna inštalácia Jara Vargu v stálej expozícii Turčianskej galérie nadväzuje na problematiku kontramonumentu pre mesto Martin, ktorý sa oproti klasickým pomníkom neustále mení, vyzýva k interakcii, namiesto utešovania provokuje, nie je posvätným, nevytvára kult osobnosti ale je otvorený k vlastnému narúšaniu. Ústrednou témou udalosti sa stáva rozpletanie národného mýtu v nadväznosti na diela Martina Benku (*1888 - †1971).
Dystopian monuments
Výber diel súčasných autorov a autoriek prevažne mladej a strednej generácie zo Slovenska, Čiech a Poľska na tému dystópie...
Medzinárodná výstava DYSTOPIAN MONUMENTS predstavuje výber diel súčasných autorov a autoriek prevažne mladej a strednej generácie zo Slovenska, Česka a Poľska, ktoré reagujú na tému dystópie.
Na sochárske diela, objekty a inštalácie tak môžeme nazerať napríklad prostredníctvom príbehov o blízkej či ďalekej budúcnosti postavenej zo zvyškov, odpadov našej civilizácie.
Fraňo Štefunko - Tretí rozmer premenlivej doby
Výstava Fraňa Štefunka (1903 – 1974) predstavuje súborné dielo sochára, zakladateľa slovenskej sochárskej moderny, ktorého tvorba sa začala odvíjať od začiatku 30. rokov minulého storočia. Malé plastiky, portréty osobností, ale aj návrhy na monumentálne diela vo verejnom priestore reflektujú príbeh jedného človeka na pozadí veľkých národných dejín a politických zmien. Rodák z Vlčkoviec pri Trnave prichádza v roku 1932 po absolvovaní úžitkovej sochárskej tvorby na Umeleckopriemyselnej škole v Prahe do Martina, kde vo svojom ateliéri začína modelovať prvé osobnosti národnej histórie. Jeho tvorba tak reflektuje dejiny od prvej Československej republiky cez obdobie Slovenského štátu, Národného povstania, po obdobie normalizácie v novom totalitnom zriadení.
Leto maľované
Letné tvorivé dielne pre deti od 6 rokov v čase od 10.00 do 12.00 h. Je možné nahlásiť sa aj na jednotlivé dni. Pre obmedzený počet miesť, Je možné si vstup rezervovať na email@example.com.
Nádobka tajomstiev
Keramický workshop s výtvarníčkou Vlastou Števkovou. Záujem je potrebné nahlásiť na firstname.lastname@example.org.
Katarína Vido (Škamlová): Nová Hora
Výstava predstavuje výsledok ročného výskumu autorky, v ktorom reaguje na krajinu regiónu Turiec. Ten sa pre ňu stal v posledných rokoch novým domovom a priestorom pre nové tvorivé východiská. Formou prechádzky postupne spoznáva prírodný reliéf krajiny, pričom jednotlivé vrstevnice a línie horizontov prepisuje do drobných skíc a plánov.
Romantizujúce objavovanie nových ciest v krajine sa zároveň prelínajú s vnútorným hľadaním, mapovaním osobných zážitkov a pocitov. Vzniká tak séria malieb a koláží v štýle Bad painting ako záznamov fyzického a mentálneho putovania, geografických súradníc k vnútornej imaginácii o Novej hore.
Paralelné svety
Blanka Cepková, Béata Gerbócová a Silvia Birkušová. Výstava predstavuje výber z najnovšej textilnej tvorby troch výtvarníčok, ktoré sú súčasne i pedagogičkami Ateliéru textilnej tvorby v priestore VŠVU v Bratislave. Koncepcia ateliéru sa opiera o súčasnú tvorbu fiber art - volného umenia v textilnom materiáli. Východiskom je zameranie sa na textíliu ako na mnohotvárne médium, ktoré ponúka možnosti tvorby od unikátnej textílie až po mäkkú plastiku.
Ľ.S. (De)materializovaná
Repríza: výstavy Ľuby Sajkalovej prenesená z Galérie mesta Bratislavy, reprezentujúca najdôležitejšie diela autorky, ale aj fragmenty z inštalácií, ktoré
dnes existujú iba v dokumentácii alebo v torze.
V roku 1933 bola v budove Slovenského Národného Múzea otvorená prvá slovenská obrazáreň pod názvom Národná galéria slovenská. Obrazáreň mala vo svojom programe ambície prerásť do samostatnej umelecko-zberateľskej celonárodnej inštitúcie, ale do polovice 50. rokov zostala iba súčasťou Slovenského Národného Múzea v Martine.
V rokoch 1952 – 1955 sa Martin usiloval o vznik krajskej galérie. Jej sídlom mali byť priestory bývalej Národnej galérie slovenskej a roku 1953 dokonca začala svoju činnosť. O rok neskôr sa pre pripravovanú galériu uskutočnili dva nákupy výtvarných diel, no napriek tejto snahe ešte nevznikla. Namiesto toho boli všetky významnejšie výtvarné diela prevezené do Slovenskej Národnej Galérie v Bratislave a v roku 1955 získala štatút krajskej galérie Obrazáreň P. M. Bohúňa v Liptovskom Mikuláši.
Uplynulo 30 rokov kým mesto získalo svoju galériu, i to spočiatku ako súčasť Okresnej pamiatkovej správy v Martine. Svoju samostatnú pozíciu si galéria obhájila ako Galéria výtvarného umenia v Martine roku 1983 a o rok neskôr zmenila svoj názov na Turčianska galéria. Sídlom Turčianskej galérie je od roku 1987 budova župného domu na Daxnerovej ulici č. 2.
Prvou verejnou výstavnou prezentáciou Turčianskej galérie bola v roku 1987 expozícia Výtvarné umenie Turca (koncepcia: Edita Okálová, Zita Kostrová), ktorá priblížila návštevníkom výber zo starého a moderného umenia turčianskeho regiónu. Výstava bola koncipovaná najmä zo zbierkových predmetov z partnerských galérií a múzeí, ktoré diela s odkazom na Turiec vlastnili. Na výstave boli zastúpené výtvarné diela osobností uvedených v krátkom náčrte kultúrnych dejín stredovekého Turca a novodobého mesta Martin (do konca 50. rokov 20. storočia).
Info o doprave zobraziť na mape
Verejná doprava
V meste Martin sa nachádza vlaková aj autobusová stanica alebo zastávka.
Tip: Prihláste sa a nechajte si zobraziť navigáciu k tomuto miestu.
Ubytovanie v okolí Turčianska galéria na mape
Problém s miestom?
- Narazili ste na nejakú chybu v údajoch?
- Chýbajú niektoré dôležité informácie?
Problém s komentárom?
- Obsahuje komentár nepravdivé informácie?
- Obsahuje komentár nadávky či iné hanlivé slová?