videní: 4.7K
Od svojho vzniku v roku 1776, Spojené štáty zažili mnoho vojnových vzťahov počas priebehu celej svojej histórie. Niektoré z týchto vojen boli krátke, niektoré dlhé, iné zasa znamenali víťazstvá ale aj prehry a obrovské straty. Ja ti však priblížim vojny, ktoré USA stáli nemalé peniaze. Uvedené čísla sú približné a boli upravené o infláciu.
Mexicko-americká vojna
Na 10. mieste sa nachádza Mexicko-americká vojna, ktorá stála amerických daňových poplatníkov približne 2,4 miliardy $. Vojna sa odohrávala v rokoch 1846 až 1848. Bola následkom pripojenia Texasu k USA, pretože Texas bol pôvodne územím Mexika a to si nárokovalo právo na jeho územie. Amerika nikdy neuznala Texasu samostatnosť a preto so súhlasom obyvateľov Texasu ho pripojilo ku svojím štátom. Dôvodom pripojenia bolo rozširovanie USA k brehom Tichého oceánu, čo bolo plánom prezidenta Jamesa. K. Polku. Mexiko nakoniec akceptovalo Rio Grande ako hraničnú rieku a stratu Texasu.
Americká vojna za nezávislosť
Mnoho ľudí sa domnieva, že americká revolúcia sa začala podpísaním a vyhlásením nezávislosti dňa 4. júla v roku 1776. Vojna sa však začala už skôr v apríli 1775. Všetko to začalo, keď sa miestne milície v Massachusetts dostali do konfrontácie s britskými vojskami. Následkom toho vznikla americká revolúcia. Len 13 mesiacov neskôr, Spojené štáty podpísali deklaráciu nezávislosti, v ktorej vyhlásili svoju nezávislosť od Britov. Vojna prebiehala v rokoch 1775 – 1783. Dosiahla 50 000 až 70 000 obetí na strane samotných USA. Spojené štáty vo vojne nebojovali osamote. Podporovalo ich Francúzsko, Španielsko a Holandsko. A celkové náklady vo vojne o nezávislosť? Rovnako ako v Mexicko-americkej vojne – približne 2,4 miliardy $
Zdroj: wikipedia
Španielsko-americká vojna
Vojna sa odohrala v roku 1898 a bojovalo sa zhruba len 4 mesiace. Pôvodne bolo Španielsko vo vojne s Kubou, ktorá vyhlásila v roku 1895 samostatnosť od Španielska. Na Spojené štáty bol vyvíjaný tlak, aby sa zapojili do vojny a podporili tak Kubu. Konečným spúšťačom vojny bolo nevyjasnené potopenie lode USS Main v Havanskom prístave. USA obvinili španielskych agentov zo sabotáže, Madridu dali ultimátum na stiahnutie sa z Kuby. Madrid to však odmietol a prerušil diplomatické vzťahy s USA. Spojené štáty pomocou námorníctva nariadili blokádu Kuby, načo 23. apríla Španielsko vyhlásilo vojnu USA. Spojené státy síce stratili vyše 3000 vojakov, no bez straty jedinej lode a len so 16 mŕtvymi námorníkmi sa ukázali ako nová námorná mocnosť. Od Španielska prebrali kontrolu nad Kubou, Portorikom, ostrovom Guam a Filipínami. Vojna však USA stála viac ako 9 miliárd $.
Zdroj: wikipedia
[adrotate group="11"]
Americká občianska vojna
Jednou z hlavných príčin vojny, bolo otroctvo. Proti sebe stál sever krajiny, označovaný tiež ako "Únia", a juh spojený do Konfederovaných amerických štátov. Vojna trvala v rozmedzí rokov 1861 – 1865. Jednou z hlavných príčin vojny, bolo otroctvo ale aj v obrovských ekonomických rozdieloch medzi severom a juhom. Na severe fungoval vyspelý priemysel no na juhu sa na tvrdú prácu využívali otroci. Proti takémuto systému tvrdo bojoval nový prezident USA Abraham Lincoln. Po zvolení prezidenta sa juh odtrhol od Únie a vyhlásil nezávislosť. Juh mal najprv prevahu, dostal sa až k hlavnému mestu Washingtonu, nedokázal ho však obsadiť. Sever dokázal rýchlo svoju armádu obnovovať z priemyselných zdrojov a prisťahovalcov, ktorí aj napriek vojne prichádzali do USA. Nakoniec vo vojne zvíťazili a otroctvo bolo zrušené. Nenávisť voči černochom však pokračovala ďalej. Celkové náklady vojny sa vyšplhali až na hodnotu 80 miliárd $. Väčšie straty si však vyžiadali ľudské životy. Počet mŕtvych sa odhaduje na niečo viac ako 700 000.
Zdroj:
Zdroj: Pokračovanie nabudúce.
Zdroj: warhistoryonline, wikipedia
Zdroj titulnej foto: pixabay