3 Aktuálna téma: Spolupráca s ukrajinskými Nové knihy Mediaregion s. 4, 5 novinármi s. 2 èlenov SSN Z histórie slova s. 6 moderátor s. 7 2012 Leto na krku M odrý kvietok èakanka, tak nás o òom uèili v škole pridávajúc verše ¼udmily Podjavorinskej. Keby pracovala v syndikáte, mohli by* o nás! Aj my sa tu u# pomaly premieòame na èakanky... Na certifikát z vyúètova− nia prvej splátky za Mediaregion sme si poèkali bezmála pä* mesiacov a na vyplatenie peòazí èakáme ïalej sledu− júc, ako sa nám kopia faktúry. Dno sme ešte nedosiahli, ja však tvrdím, #e staèí, ak sme dva centimetre pod hladi− nou... Hlbšie nás tlaèí aj fakt, #e niekto− rí neplatia nám, posúvame sa do dru− hotnej platobnej neschopnosti, a vôbec ma neuspokojuje tvrdenie, #e tento jav sa momentálne na Slovensku rozmáha. Navyše, èoskoro máme leto na krku, v júli sa všetci rozutekajú na dovolenky a všetko bude ešte zlo#itejšie. V tom èase u# bude Mediaregion len #ivou spomienkou, Viedeò projekt cez− hraniènej spolupráce k 30. júnu 2012 zastavila. Preèo, zistíte, keï si pozriete ïalšie stránky Fórumu. Zato asi bude− me múdrejší, mali by sme vedie*, aký je záujem študentov o Akadémiu médií. Ak sa bude dari* škole, malo by sa lep− šie vodi* aj nám. Ale aby to nevyzeralo, #e sa len pomaly meníme na èakanky... 9ivot sa nezastavil. V polovici júna sa zúèast− ním na výroènom stretnutí Európskej federácie novinárov v talianskom Ber− game. Ako naznaèilo u# vlaòajšie stret− nutie v Belehrade, má sa hovori* o osa− mostatnení EFJ. Do uzávierky tohto èísla však èerstvejšie informácie ma* nebudeme. Spolu s Katarínou Èi#mári− kovou a Michalom Frankom sme prijali pozvanie do U#horodu, tamojší novi− nári chcú s nami spolupracova*, my sa tomu nebránime, naopak. Pravdou je, #e na tento kus sveta za východnými hranicami sme zabudli. Akoby za nimi nebolo niè... Spolu s Katkou Èi#márikovou sme vyhodnocovali aj novinársku sú*a# SSN vo východoslovenskom regióne. Bolo èo hodnoti*, dvestodesa* prác! Dávno sa mi do rúk nedostala takáto rozsiahla vzorka novinárskych diel. Niektoré asi autori do sú*a#e prihlásili omylom, väèšina však spåòala kritériá "slušnej novinárèiny", èo však nezna− mená, #e ka#dý slušný novinársky vý− tvor si zaslú#i cenu. Mal by by* samo− zrejmos*ou. Najviac ma však udivilo, #e sa do sú*a#e prihlásili iba traja foto− grafi. Vymazal digitál v rukách píšu− cich novinárov z dejín #urnalistiky celú jednu profesijnú kategóriu? Ak áno, ktorá bude ïalšia? Peter Kubínyi predseda SSN DVOJMESAÈNÍK SLOVENSKÉHO SYNDIKÁTU NOVINÁROV Vzh¾adom na dvojmesaènú periodici− tu vychádzania Fórumu sú mnohé úlohy (prijaté na zasadnutí Predsta− venstva SSN 17. apríla 2012) u' spl− nené alebo sa situácia znaène zmeni− la (napr. okolo Mediaregionu). Preto sa mi táto informácia o jeho progra− me a záveroch nepíše jednoducho. Tak ako je to v posledných mesia− coch pravidlom, stredobodom pozor− nosti boli ekonomické otázky. Pred− seda SSN Peter Kubinyi informoval o aktuálnom stave (trochu pomohol výber èlenského na rok 2012), ale i tak záväzky prevyšovali poh¾adávky takmer o 10 000 eur; podarilo sa pre− naja3 priestory na prízemí Domu no− vinárov aj na 4. poschodí. Bude treba pripravi3 aj ïalšiu zmluvu s firmou Šigo, ktorá prevádzkuje reštauráciu Pulitzer od 1. mája aj v záhrade. Na úhradu prvej splátky za projekt Mediaregion èakáme ako na spasenie. Ale zdá sa, 'e tak skoro spasení ne− budeme. Zdenko Cho toti' informo− val, 'e podkladmi, ktoré sme predlo− 'ili na Ministerstvo pôdohospodár− stva a rozvoja vidieka SR 10. januára 2012, sa príslušná pracovníèka vôbec nezaoberala. Ujal sa ich a' iný pra− covník (po'iadal o doplnenie, skon− troloval ich a u' aj vyhodnotil – pozn. aut.). Z. Cho mal s ekonómkou SSN T. Javorkovou zaèa3 spracováva3 podklady na 2. splátku. Za èlena Kon− trolnej komisie pre projekt Mediare− gion bol zvolený Daniel Modrovský (nominant RO SSN Filina), Marta Rù− 'ièková sa èlenstva vzdala. Na programe bol tie' spôsob vráte− nia prostriedkov do sociálneho fondu. K. Grosmannová za sociálnu komisiu P. Kubinyi informoval, 'e sme po− 'iadali o odlo'enie daòovej povinnos− ti do 30. júna 2012, preto aktualizáciu rozpoètu navrhol prelo'i3 na májové rokovanie P SSN. Po'iadal regionálne organizácie, aby pomohli skompleti− zova3 celoroèné vyúètovanie a zaslali výsledky svojho hospodárenia za rok 2011. V tejto súvislosti informoval, 'e zúètovanie pou'itia 30 % z èlen− ského za rok 2011, ktoré si RO SSN po prvýkrát mohli ponecha3 na admi− nistratívnu prevádzku a vzdelávanie, zaslali všetci. predlo'ila splátkový kalendár, P. Kubí− nyi tlmoèil stanovisko kolégia, 'e niet dôvodu preèo by sme mali sami me− dzi sebou uzatvára3 zmluvy. Predsta− venstvo schválilo uznesenie, 'e splát− ky sa budú jednotlivo uhrádza3 do troch dní po získaní refundácie nákla− dov za Mediaregion. Hovorilo sa a o novej internetovej stránke SSN, ktorá bude opä3 len "naša" – www.ssn.sk s tým, 'e v júni by mala by3 spustená naostro. Tu od− porúèam obèas si na òu kliknú3, u' by mala fungova3. Prístupové heslá dostanú aj regióny a aktívne kluby. V súvislosti s regiónmi sa riešila aj otázka personálneho obsadenia kan− celárie v Košiciach. Kancelária 'ije, napr. vo februári a marci boli príjmy z tlaèoviek a tlaèových správ takmer po 600 eur (u' "oèistené" od DPH). Katarína Èimáriková Dòa 29. mája sa konalo ïalšie zasad− nutie Predstavenstva SSN. Zaoberalo sa opä3 najmä aktuálnou ekonomic− kou situáciou. Pod¾a slov predsedu SSN P. Kubínyiho kritický stav – dru− hotná platobná neschopnos3 – hrozí aj naïalej. Vzh¾adom na ukonèenie projektu Mediaregion (viac na s. 4 – 5) dochádza k aktualizácii rozpoètu SSN na rok 2012. Pohyby (nahor i nadol) sú najmä za prenájmy v Dome novi− nárov, oèividný je nezáujem o rekreaè− né pobyty v Repišti. Diskusia o tom konštatovala nedosta− tok akéhoko¾vek marketingu. Aj preto sa predstavenstvo rozhodlo ako prvý krok upo− zorni3 mailom na letné poby− ty všetkých èlenov. Ve¾mi obsa'ná bola výmena ná− zorov k ukonèeniu projektu Mediare− gion. Niesla sa v duchu – u' tradiè− ných – vyslovene protichodných po− h¾adov na známe fakty zo strany kri− tikov a zástancov a vyústila vo "vzatí na vedomie informácie o plnení úloh projektu pod¾a èasového harmono− gramu do 30. júna". (Pod¾a informácií projektového mana'éra Z. Cho treba dokonèi3 sedem dokumentárnych filmov a zorganizova3 školiaci semi− nár pre pracovníkov samosprávy.) V bode rôzne dostali prítomní in− formáciu o medzinárodných novinár− skych preukazoch a niektorých ïal− ších aktivitách. mbè Na predstavenstve naïalej dominovala ekonomika Vyznamenaný prešovský fotograf Viktor Zamborský pri šnorchlovaní v Èervenom mori (viac na s. 2 Ocenení èlenovia SSN) ROÈNÍK XXIII strana 2 Krátke informácie Dohodu o vzájomnej spolupráci medzi Radou pre vysielanie a retrans− misiu (RVR) a Asociáciou na ochranu novinárskej etiky (AONE), zakladate− ¾om Tlaèovej rady SR, podpísali 27. marca ich predsedovia Miloš Mistrík a Zuzana Krútka. Cie¾om dohody je presadzova3 princípy novinárskej eti− ky zakotvené v Etickom kódexe novi− nára v elektronických médiách. Spo− lupracova3 budú okrem iného aj pri organizovaní vzdelávacích podujatí a publikaènej èinnosti so zameraním na novinársku etiku, jej hlbšie pozná− vanie a rozvoj. Spoluprácu RVR s or− gánmi samoregulácie, akým je aj tla− èová rada, predpokladá priamo zákon zk o vysielaní a retransmisii. Èlenovia výboru Sekcie pre ur− nalistiku a novinársku fotografiu Literárneho fondu si na ïalšie troj− roèné funkèné obdobie zvolili za predsedníèku Kláru Grosmannovú a za podpredsedníèku Brigitu Leto− vancovú. Obe vykonávali tieto funk− cie aj v predchádzajúcom volebnom období. Spolu s ïalšími dvoma èlen− kami – Kateøinou Javorskou a Katarí− nou Èi'márikovou zastupujú vo vý− bore Slovenský syndikát novinárov. Èlenmi výboru sú ïalej Ferdinand Tisoviè, Ivica Ruttkayová, Dagmar Podmaková, Štefan Dlugolinský a Vladimír Dobroviè. V Rade Litfondu zastupuje sekciu Klára Grosmannová, novým predsedom rady sa stal Ota− kar Koøínek, predseda výboru Sekcie pre umelecký preklad a podpredse− dom Miloslav Konèok, predseda vý− boru Sekcie pre tvorivú èinnost v ob− lasti televízie, filmu a videotvorby. kgm Novinárska muška, ktorú ka'do− roène v júni organizuje Slovenský syndikát novinárov s ministerstvom obrany a jeho zlo'kami (od roku1996 memoriál Katky Fornerovej), má ma3 v tomto roku u' 33. roèník. Uskutoè− ní sa toto tradièné, ob¾úbené, nefor− málne, športovo−pracovné stretnutie novinárov zaoberajúcich sa najmä vojenskou a bezpeènostnou proble− matikou, ktoré má punc neoficiálnych majstrovstiev Slovenska novinárov strelcov? Áno, podujatie pripravuje− me aj popri riešení nároèných finanè− ných syndikátnych problémov v spo− lupráci s prezidentom Slovenskej ko− mory súkromnej bezpeènosti Ing. Im− richom Vaváèkom a riadite¾om sú− kromnej odbornej školy ochrany osôb a majetku Ing. Jozefom Gand'alom. Pravdepodobný septembrový termín sa vèas dozviete na webovej stránke syndikátu. kgm 3/2012 Z ÈINNOSTI SSN Na návšteve Zakarpatska Zubrom v Poloninách je to jedno, hra− nice sú pre nich korzo. Raz v Po¾sku, potom zase na Slovensku, chví¾u na Ukrajine, ale stále v Karpatoch. A prá− ve Karpaty by mali spoji3 nás, noviná− rov, èo odznelo na stretnutí kolegov z východoslovenského regiónu a Za− karpatskej Ukrajiny 26.– 28. 4. 2012. Za stretnutím bolo Európske media− centrum, jeho predseda N. P. Košuta. Je zvláštne, 'e 'ijeme len pár kilo− metrov jedni od druhých a vieme o se− be tak málo! Mnohí z našich noviná− rov s pocitom, 'e Slovensko sa konèí Popradom a za ukrajinskou hranicou je u' len tma, mnohí zakarpatskí kolegovia zasa kritizujú naše hranice a zlo'itý proces ako získa3 schengen− ské vízum. Poveda3 si však máme èo a písa3 o èom, ani nehovorím! Minu− los3 nás spája stále, cíti3 ju vo vzdu− chu na ka'dom kroku, ale toto stret− nutie bolo o budúcnosti. Ako priláka3 slovenských novinárov do Zakarpat− skej oblasti? Èo im ukáza3? Budú kole− gov z Ukrajiny zaujíma3 Košice 2013, Európske hlavné mesto kultúry? Katarína Èi'máriková z RO SSN Ko− šice i Michal Frank z RO SSN Prešov sa mali o èom zhovára3 so šéfredaktormi miestnych novín a èasopisov, všetci spolu, aj keï to obèas trochu pripo− mínalo staré èasy, mohli obdivova3 krásu regiónu aj jeho pohostinnos3. N. P. Košuta prišiel tie' so záme− rom vytvori3 Medzinárodnú spolo− èenskú organizáciu Európska asociá− cia novinárov Karpatského regiónu, èomu sa SSN bude venova3 na zasad− nutiach kolégia i predstavenstva. Darova krv prišli najmä neèlenovia SSN Klub mladých novinárov v máji zorga− nizoval Novinársku kvapku krvi, na ktorú prišlo 35 novinárov a študentov 'urnalistiky. Niektorých z nich z rôz− nych príèin Národná transfúzna slu'− ba SR (NTS) z darovania vyradila, tak− 'e poèet reálnych darcov bol o èosi menší. Napriek tomu boli ¾udia z NTS s našou akciou spokojní a navrhli nám, aby sme ju do pol roka zopako− vali. U' rozmýš¾ame o októbrovom termíne. Ve¾ká vïaka patrí všetkým, ktorí pri− speli svojou kvapkou, èi u' krvi, alebo aj pomocou pri organizácii. Osobitne reštaurácii Pulitzer, ktorá ka'dému darcovi poskytla poukaz na jedlo èi pitie v hodnote 5 eur. A samozrejme, aj ka'dému, kto prišiel darova3 krv – ten náš necelý polliter má pre iného urèite ve¾mi vysokú cenu, niekedy a' cenu 'ivota. Krv je potrebná v'dy, no najmä v tomto období, lebo poèas prázdnin je málo darcov a viac úrazov. Navyše, Peter Kubínyi pracovníci NTS vraveli, 'e im klesá po− èet bezplatných darcov, a to predo− všetkým v Bratislave. Ovplyvòuje to aj blízkos3 rakúskeho plazmacentra, ktoré za krvnú plazmu ponúka penia− ze. O to cennejší je teraz ka'dý dobrovo¾ný darca. Mô'e ním by3 ka'− dý zdravý èlovek od 18 do 60 rokov. Po Slovensku takých ¾udí chodí dos3, niektorých z nich staèí iba oslovi3. A to my, novinári, urobi3 mô'eme. Na záver kritická poznámka: syndi− kát posielal pozvánku na všetky maily svojich èlenov. Zo všetkých sa prihlá− sila iba jediná osoba. Darova3 prišiel okrem mòa jeden èlen predstaven− stva, jeden èlen kontrolnej rady, jedna zamestnankyòa SSN a traja èlenovia KMN. Ostatní boli väèšinou neèleno− via, aktívni novinári a študenti 'urna− listiky. Je dobre, 'e sme ich koneène dostali na zmysluplnú akciu SSN, ale pýtam sa: preèo sú naši vlastní èleno− via takí pasívni? Peter Hanák Novinári vystavujú fotografie Po úspechu výstavy fotografií prešovských novinárov a fotografov PRESSOV PAPARAZZI pripravila po dvoch rokoch regionálna organizácia SSN s podporou spoloènosti VINCI Park Slovakia, jej pokraèovanie. Prvý roèník sa konal v Koral klube a jeho iniciátorom bol dobrý duch prešovského kultúrneho 'ivota, pred− èasne zosnulý Ali Korbaèka. "Dvojka" je preto venovaná práve jemu. Hlavná èas3 výstavy sa presunula do priesto− rov cukrárne Victoria na Hlavnej ulici v Prešove. Vernisá' bola 11. apríla, fo− tografie budú vystavené do konca jú− na. Na slávnosti sa zúèastnilo pä3 de− siatok novinárov a hostí, vrátane pod− predsedníèky SSN Kataríny Èi'mári− kovej, šéfa zakarpatských novinárov Nikolaja Košutu èi Agáty Korbaèko− vej, vdovy po Alim. Speváckym vystú− pením ju spestrila Zdenka Juhošová. Okrem kolekcie Podvodný svet jubi− lujúceho profesionálneho fotoreporté− ra Viktora Zamborského (55) prispeli na výstavu svojimi fotografiami aj ïal− ší autori: Peter Zaku3anský, Miroslav Vacula, Milan Országh, Janka Štefko− vá, Peter Novotný, Kveta Mudríková, Ján Miro¾a, Ján Leško, Jana Krajkovièo− vá, ¼uboš Kašický, Ján Jacoš, Jakub Halèák, Milan Grejták, Petra Gajdošo− vá, Michal Frank, Ján Fenèák a Ladislav (frk) Cuper. Ocenení èlenovia syndikátu Fínsky rad Petrovi Kerlikovi V závere mesiaca mája si na ve¾vysla− nectve Fínskej republiky v Bratislave prevzal podpredseda a èlen Pred− stavenstva SSN Peter Kerlik vyznamenanie Rytier 1. triedy Radu fínskej bielej ru#e, ktoré mu udelil fín− sky prezident za "zásluhy na upev− òovaní vz3ahov medzi Fínskom a Slo− venskom a pri propagácii fínskej kul− túry na Slovensku". Primátori vyznamenávali novinárov Dlhoroèný èlen Slovenského syndiká− tu novinárov, profesionálny foto− reportér Viktor Zamborský pre− vzal z rúk Pavla Hagyariho (na foto− grafii vpravo) Cenu primátora mesta Prešov. Stalo sa tak priamo na výstave PRESSOV PAPARAZZI II na ktorej vy− stavuje ocenený samostatnú kolekciu Podvodný svet. Cenu získal za "mimoriadny prínos v oblasti reportá'nej fotografie a re− prezentáciu mesta Prešov doma i v zahranièí". Primátor P. Hagyari uviedol: "Viktora mnohokrát nevid− no, ale je to jedna z najvýznamnej− ších osobností posledných desa3roèí v meste Prešov. Je skvelé, 'e máme takého ú'asného odborníka a ja sa smejem, 'e poslanci a primátori pri− chádzajú a odchádzajú, ale Viktor zostáva." Svoju prvú fotografiu uverejnil V. Zamborský v roku 1979. V posled− nom èase sa venuje aj potápaniu a fotografovaniu pod vodou. Vojtech Polakoviè je od roku 1991 (vtedy bol zástupcom šéfredaktora denníka Èas) nepretr'ite èlenom syndikátu. Popri svojom povolaní sa dlhodobo venuje ma¾ovaniu ako ne− profesionálny umelec, prièom svoju pozornos3 v tejto tvorbe upriamuje na vytvorenie obrazovej kroniky mestskej èasti Bratislava−Raèa, kde sa narodil a aj v súèasnosti 'ije a tvorí. Za svoju prospešnú prácu pre celý 3/2012 Z ÈINNOSTI SSN strana 3 Východniari perom, mikrofónom a objektívom tento región u' získal viacero vyzna− menaní a v tomto roku aj Cenu pri− mátora Bratislavy, (primátor Milan Ftáènik na fotografii v¾avo) bronzovú sochu rytiera Rolanda. RO SSN Košice a Literárny fond – sekcia pre 'urnalistiku a novinársku fotografiu zorganizovali u' 17. roèník autorskej sú3a'e novinárov východo− slovenského regiónu za rok 2011. Do sú3a'e sa prihlásilo 65 autorov s 210 príspevkami a fotografiami. Ich práce hodnotila odborná porota v zlo− 'ení: Peter Kubínyi, predseda SSN, (predseda) delegovaný Litfondom, Beáta Penxová–Maèingová, podpred− sedníèka RO SSN Košice, Marián Gla− diš, Filozofická fakulta UJPŠ Košice. Výsledky sú/ae Na udelenie Ceny primátora mesta Košice navrhol výbor RO SSN v Koši− ciach Mariána Angelovièa, ktorý sa novinárskej profesii venuje u' 30 rokov, posledných desa3 pracuje pre tlaèovú agentúru SITA. Jeho fotogra− fie ilustrujú knihu portrétov východo− slovenských novinárov z pera Jozefa Èervínku "Slová majstrov slova aj obrazovú reprezentatívnu publikáciu Košický kraj. Okrem aktívnej novinár− skej práce sa anga'uje v spoloèen− skom dianí – napr. v organizácii teles− ne postihnutých ¾udí (v Slovenskom zväze invalidov). RO SSN oceòuje aj jeho viacroènú aktivitu dobrovo¾ného funkcionára SSN. A – spravodajské ánre A1 tlaè, tlaèové agentúry, interne− tové noviny 1. Miroslav Sambor – Košický Korzár 2. Marián Kizek – Košický Korzár 3. Jaroslav Vrábe¾ – Košický Korzár a Michal Frank – Prešovský Korzár A2 elektronické médiá – rozhlas a televízia 1. Marek Vneèák – TV Markíza, 2. porota neudelila 3. Leopold Henzély – RTVS, štúdio Košice (STV) a Tatiana Godorová – RTVS, štúdio Košice (STV) B – analytické ánre B1 tlaè, tlaèové agentúry, internetové noviny 1. a 2. – porota neudelila 3. Milan Grejták – èasopis Šarm a Vladimír Mezencev – pre Košický veèer/Korzár B2 elektronické médiá – rozhlas a televízia 1. Ladislava Šustová – RTVS, štúdio Košice (STV) 2. porota neudelila 3. Silvia Koš3ová – RTVS, štúdio Košice (STV) a Viera Pakánová – TV Mistrál Mi− chalovce C – beletristické ánre C1 ústredná tlaè, krajská tlaè a tlaèové agentúry 1. porota neudelila 2. Roman Rokytka – Košický Korzár a Natália Novotná – pre 9ivot 3. Milan Kolcun – pre Košický veèer/ Korzár C2 elektronické médiá – rozhlas a televízia 1. ¼uba Ko¾ová – RTVS, štúdio Košice (STV) 2. Miroslav Talavašek – RTVS Košice (SRo – Rádio Regina) a Jozef Puchala – RTVS, štúdio Koši− ce (STV) 3. Iveta Vaculová – RTVS Košice (SRo – Rádio Regina) D – novinárska fotografia 1. a 2. porota neudelila 3. Zdenka Tamášová – Rally Sports.sk E – prémia Beáta Arvayová, Dušan Davidov, Dana Košická – RTVS, štúdio Košice (STV) (èi#) Zlatý súdok: Cena SSN pre Barvirèáka Primátor Košíc Richard Raši (na fo− tografii Ivana Fleischera v¾avo) si náš návrh osvojil a na Deò Košíc Mariá− novi Angelovièovi cenu slávnostne odovzdal. Všetkým oceneným blahoelá− me! red, frk, kè Noví èlenovia Balkovský Martin, 9eleznièný Semafor Havranová Renata, vo¾ná novinárka Jusková Simona, TV Zempín Krajmer Radovan, publicista Leskovská Jana, publicistka Olexy Martin, vo¾ný novinár Ondrejka Jana, Grand Residence Rusòáková Radoslava, TV Markíza Va¾ko Gabriel, TV Zemplín Prvý apríl patril v Prešove u' osem− násty raz vyhlasovaniu výsledkov Zlatého súdka, medzinárodnej sú3a'e kresleného humoru na tému Pivo, ktorú ka'doroène organizuje dlhoroè− ný èlen SSN, karikaturista Fedor Vico. Najlepšie práce z tohto roèníka vy− stavuje Šarišská galéria v Prešove. Tento rok sa do sú3a'e 2012 prihlá− silo 205 autorov z 37 krajín (poèetné zastúpenie mala najmä Èína). Jedným z ocenení bola aj Cena Regionálnej organizácie SSN v Prešove, ktorú si odniesol Miroslav Barvirèák (SR). Ve¾kú cenu Grand Prix Zlatý súdok 2012 získal Boris Erenburg z Izraela. (frk) Novinári boli v Nitre spokojní U' 39. roèník stretnutia novinárov z Klubu firemných a regionálnych médií pri SSN sa konal v meste pod Zoborom 7. – 9. júna 2012. Na pôde mestského úradu privítal novinárov primátor Jozef Dvonè a jeho zástup− ca Ján Vanèo. V rámci trojdòového programu si potom pozreli Zariadenie pre seniorov Zobor, srdeèné prijatie ich èakalo aj v Divadle Andreja Baga− ra. Zoznámili sa aj s plánmi Nitrian− skej organizácie cestovného ruchu (NOCR) na tohtoroènú letnú sezó− nu. V sobotu si novinári obuli túlavé topánky a vybrali sa po stopách nit− rianskych legiend, zavítali na Nitrian− sky hrad a do Diecézneho múzea. Súèas3ou stretnutia bola aj tradièná vedomostná sú3a' o Novinára/Novi− nárku roka 2012, ktorú vyhrala Mar− tina Petrášová, redaktorka regionál− neho tý'denníka Tempo (Partizánske/ Bánovce nad Bebravou). Stretnutie si vïaka skvelému prijatiu v meste Nitra a zaujímavému programu vyslú'ilo to najlepšie hodnotenie. Je to po− vzbudenie pre organizátorov, ktorí u' teraz zaèínajú plánova3 jubilejný 40. roèník. vp Literárny fond rozdelil novinárom ceny a prémie Sú3a' bola vyrovnaná, i keï úroveò príspevkov sa mierne zní'ila. Väèšina bola tematicky zaujímavá, i primera− ne profesionálne spracovaná. Objavil sa však neduh – a' na svetlé výnimky sa strácajú 'ánre, prevládajú èlánky, ktoré nerešpektujú 'iadne 'ánrové pravidlá. Jedinou kategóriou, kde autori uplatòujú 'ánre bez defor− mácií, je publicistika v Slovenskom rozhlase. Aj toto konštatovala porota, keï rozhodovala o Výroènej cene Literár− neho fondu za novinársku tvorbu v roku 2011. Výbor Sekcie pre 'urna− listiku a novinársku fotografiu LF na− pokon schválil návrh poroty. V kategórii publicistika získali ce− nu Henrieta Ïurovová s príspevkami Mr. Amerikáno a Mr. Amerikáno II. (9ivot), Jana Hevešiová (Slovenský rozhlas) s Pásmom o Jozefovi Igná− covi Bajzovi a Matej Neumann (TV Markíza) s príspevkami v Lampárni Nieèo za nieèo, Doèasne a nav'dy a Po'ièané auto. Prémie získali Jozef Sedlák (Prav− da), Jana Kollárová (Zdravie) a Milan Èupka s Andrejom Barátom (Prav− da). Dr'itelia prémie za rozhlasovú publicistiku reprezentovali Slovenský rozhlas – Mária Babinská (Rádio Slo− vensko), Peter Turèík (Rádio Devín), Janka Bleyová a Martin Rajec (Rádio Regina), Marcela Èí'ová a Miroslav Debnár (Rádio Regina). Za televíziu získali prémie redaktori TV Markíza Andrej Gajdošík, Andrea Paulínyová a Simona Miazdrová. V kategórii spravodajstvo vyhrala Ivana Ratkovská (Rádio Regina) so sériou príspevkov k zániku oddelenia gynekológie v levoèskej nemocnici a Ján Maloch (TV Markíza) za prí− spevky Štát predal platinu pod cenu a Pátranie po zlodejoch. V kategórii spravodajstvo sa porota rozhodla neudeli3 cenu za tlaè a internetové médiá a ani pre spravodajské agen− túry. Prémie si odniesli redaktori Korzára Michal Frank a Jaroslav Vrábe¾, Kris− tína Strapcová a Jaroslav Barborák (Slovenský rozhlas) a za televíziu Ivana Ratkovská (Slovenská televízia) a Marek Vnenèák (TV Markíza). Cenu za novinársku fotografiu si odniesli Tomáš Halász a Mária Candráková za cyklus fotografií Fivot detí v sirotinci, prémie patria Micha− lovi Burzovi a Michalovi Svítokovi. Brigita Letovancová strana 4 AKTUÁLNA TÉMA 3/2012 PROJEKT MEDIAREGION Precenili sme svoje sily "Úrad Viedenskej krajinskej vlá− dy... vo funkcii Riadiaceho orgánu programu cezhraniènej spolupráce Slovenská republika – Rakúsko 2007 – 2013 s odvolaním sa na § 10, odsek 1 – Odstúpenie a po− vinnos* vrátenia prostriedkov – zmluvy EFRR k projektu MEDIA− REGION – Slovensko – rakúske mediálne centrum z 28. júla 2011 a takisto na uznesenie Monitoro− vacieho výboru z 1. marca 2012 si vám týmto dovo¾uje oznámi*, #e Riadiaci orgán od tejto zmluvy ku dòu 30. júna 2012 odstupuje." mi rozpravami medzi našimi èlenmi, èi v projekte máme pokraèova3, alebo nie. Napokon, tomu sa venoval aj mimoriadny snem v uplynulom roku a rozhodol jasne: pokraèova3! Do pro− jektu zo syndikátnej kasy tiekli ïalšie finanèné prostriedky, na sklonku roka Struène a jasne: Mediaregion k 30. jú− nu 2012 konèí. Trojstranový list z Viedne nesie dátum 12. apríl 2012. Táto informácia prišla neèakane a ešte v ten tý'deò zasadlo Kolégium predsedu SSN, aby sme hovorili o dô− sledkoch. Otvorených otázok bolo pri− ve¾a, odpoveï na tú najpodstatnejšiu sme však mali v liste: "Projekt je po− trebné ukonèi* do 30. júna 2012. Všet− ky dosia¾ zaèaté aktivity je potrebné ob− sahovo zmysluplne uzavrie* a výsledky skompletizova*. Výdavky, ktoré budú uskutoènené po tomto dátume, nebudú môc* by* pova#ované za oprávnené." Inými slovami, finanèné prostriedky, ktoré syndikát do projektu vlo'il, mô− 'eme zúètova3. "Po#iadavky na vylep− šenia prostredníctvom Riadiaceho orgá− nu alebo Spoloèného technického sekre− tariátu bude napriek tomu nutné rešpek− tova* a realizova* aj po tomto dátume." Úètova3 mô'eme, ale úlohy, ktoré pre Mediaregion vyplývali z jeho progra− mu do 30. júna 2012, treba dokonèi3. sme nakúpili televíznu techniku za bezmála 30 000 eur, a to z prostried− kov sociálneho fondu. Bez dostatoè− ného finanèného zázemia sme robili zázraky na poèkanie, hoci sme pred spustením projektu v roku 2010 dekla− rovali, 'e peòazí na jeho financovanie máme dos3. Nebola to pravda, tlaèil nás na kolená. Ale bol na svete, schvá− lený, odobrený mimoriadnym sne− mom, lebo sme nechceli vyhodi3 do vzduchu vtedy okolo 45 000 eur, ktoré doò syndikát u' dovtedy vlo'il. Keby sme rozhodli inak, leteli by von oknom. Iná je otázka, na èo nám vôbec bol takýto projekt? Èo sme ním chceli do− siahnu3? Èo sme vytvorili? Aký mal zmysel? Ak som nikdy nepochyboval, 'e v projekte – keï sa u' zaèal – treba pokraèova3, na tieto otázky sa mi odpovede h¾adali 3a'šie. Predstavoval som si náš Dom novinárov ako akési koordinaèné centrum slovenských a rakúskych 'urnalistov, ktorí sa za− merajú na 'ivot v susednej krajine, ale nestalo sa. Práve takúto predstavu mali aj na Spoloènom technickom sek− retariáte vo Viedni, èo mi aj pri nedáv− nom osobnom stretnutí potvrdili, ale konkrétna náplò èinnosti projektu ich Dôvody Úradné listiny nemávajú š3avnatú reè, preto, prosím, odpus3te tento kostrba− tý úvod, ale obsiahol to najpodstatnej− šie. A urobil tie' bodku za nekoneèný− Bez dostatoèného finanèného zázemia sme robili zázraky na poèkanie. neuspokojovala. Ak mal vzniknú3 ako nálepka na rekonštrukciu budovy syn− dikátu, èo nám jednoducho neprešlo, potom sme h¾adali "náhradný prog− ram" a náhradka sa nikdy nevyrovná originálu. Poviem to priamo, program projektu sa minul cie¾a. A Viedeò ho predèasne ukonèila so slovami v liste: "Vedúci partner a zároveò hlavný prijí− mate¾ v projekte Mediaregion, Sloven− ský syndikát novinárov, bol zo strany Spoloèného technického sekretariátu (prostredníctvom poèetnej emailovej komunikácie) ako aj riadiaceho orgánu (list zo 16. januára 2012) po#iadaný, aby do 20. februára 2012 odstránil zis− tené záva#né nedostatky – meškajúcu implementáciu projektu a nedodr#anie pravidiel v oblasti publicity." Januáro− vý list prišiel deò po tom, èo sme pri− jali do funkcie asistenta projektu Pavla Juraèku, nemèinára, ktorý síce základ− né texty poprekladal pomerne rýchlo, pomalšie to ide so študentskými fil− mami, na nich pracuje aj v súèasnosti. Najväèšie výhrady sa vz3ahovali na internetovú stránku mediaregion.eu, kde aj dnes pri niektorých bodoch nájdete odkaz "stránka sa nenašla". Pustili sme sa do projektu, na ktorý sme nemali financie a ktorého zámer od zaèiatku pokrivkával. Fe syndikát na jej komplexné vytvore− nie nemal peniaze je iná vec a zazlie− va3 Viedni, 'e to nezoh¾adnila, by bo− lo detinské. Do konca júna treba dokonèi3 doku− mentárne filmy a zorganizova3 školiaci seminár pre pracovníkov samosprávy. Èo nestihneme do konca júna, bude− me musie3 urobi3 po tomto termíne, Èo všetko nám Mediaregion zobral Mana'ér projektu Mediaregion hodno− tí zastavenie projektu ako prekvapujú− ce a z ekonomického h¾adiska dokonca ako výhodné. Rozhodnutie viedenské ho riadiaceho orgánu o zastavení Mediaregionu však vystavuje vedeniu syndikátu jasný obraz o jeho neschop− nosti vies3 tento projekt. Od zaèiatku na hlinených nohách Projekt Mediaregion si na poslednom sneme získal podporu delegátov aj vïaka tomu, 'e predpoklady na jeho úspešné naplnenie, ktoré delegáti posudzovali, nevychádzali z reálneho hodnotenia situácie v syndikáte. A aj vïaka tomu, 'e všetky ostatné cesty mo'ného smerovania našej organizá− cie boli vtedy delegátom prezento− vané ako cesta, ktorá nevedie nikam a pripomienky oponentov projektu sa bagatelizovali. A tak projekt, na ktorý sme nemali dostatok peòazí, ktorý sme neboli schopní úspešne realizo− va3, ktorý za3a'oval vedenie našej organizácie byrokraciou z EÚ a únav− ným riešením problémov súvisiacich s jeho udr'aním, sa podarilo presadi3 do programovej stratégie syndikátu. Za týchto podmienok si úspešná reali− zácia Mediaregionu vy'adovala mi− moriadne nasadenie a zodpovednos3 pri plnení úloh vyplývajúcich z projek− tu. Niè také sa nestalo. Zbytoène strávený èas a energia vlo− 'ená do projektu Mediaregion sa vy− èís¾ujú 3a'ko. Pripomeòme si však, 'e projekt trval 23 mesiacov, ktoré nám ale nikto nám to nezaplatí. Viedeò nás na to dôrazne upozornila ešte jedným mailom 11. júna 2012. Najèastejšie otázky Ko¾ko peòazí sa syndikátu z doteraz investovaných finanèných prostried− kov vráti? Fiados3 o prvú splátku má− me za sebou. Z deklarovaných 67 480 eur nám uznali 53 350 eur, medzi "neoprávnenými nákladmi" zostalo 14 129 eur. Neznamená to však, 'e sme o tých štrnás3tisíc definitívne pri− šli, po doplnení potrebných vecí mô− 'eme v ïalšej splátke 'iada3 o refundá− ciu pribli'ne desa3tisíc z nich. Zvyšok, okolo 4000 eur, nám zamietli. Preèo a kto za to nesie zodpovednos3, musí posúdi3 predstavenstvo. S akými èís− lami sa skonèia ïalšie 'iadosti o vy− úètovanie projektu, nevieme. Zatia¾ pripravujeme podklady. Èo sa stane so zamestnancami Mediaregionu? Všetci traja podpísali dohodu o rozviazaní pracovného pomeru, Zdenko Cho a Pavol Juraèka s klauzulou, 'e aj po 30. júni 2012 budú – tak ako to 'iada Viedeò, ïalej pracova3 na ukonèení projektu, a to bez nároku na odmenu. Kolégium vyjadrilo presvedèenie, 'e Z. Cho svoj záväzok dodr'í a predstavenstvo po obšírnej diskusii túto informáciu vzalo na vedomie. Nu', a napokon asi tá najèastejšie skloòovaná otázka: èo si o tom všet− kom myslie3? Pustili sme sa do projek− tu, na ktorý sme nemali financie a kto− rého zámer, myslím si, od zaèiatku po− krivkával. Vyšli sme z toho ešte dobre, keby ho Viedeò zastavila iným spôso− bom, stratili by sme všetko, èo sme doò vlo'ili. Precenili sme svoje sily. V ka'dom prípade sa však domnievam, 'e nás táto skúsenos3 posunula dopre− du aj vïaka technike, ktorú sme takto získali. Sedie3 s rukami v lone a èaka3, èo príde, sa dá len dovtedy, kým neprí− de – koniec. Peter Kubínyi u' nik nevráti. Vyèísli3 sa však dajú ná− klady na projekt poèas jeho existencie. Za toto obdobie presiahli priame ná− klady na projekt viac ako 150 000 eur. Z týchto peòazí by sa nám malo vráti3 a' 95 %, to je asi 142 500 eur. Zatia¾ sme po'iadali o refundáciu prvej splát− ky vo výške 67 480 eur. Z èerstvých informácií z ministerstva pôdohospo− dárstva vyplýva, 'e nám uhradia len 53 350 eur, neuznali nám teda nákla− dy vo výške 14 129 eur. Pri refundácii prvej splátky sme teda boli úspešní len na 80 %. Predpokladajme, 'e 80 % sa nám podarí získa3 aj pri refundácii druhej splátky a namiesto 75 020 eur 3/2012 KONÈÍ dostaneme len 60 016 eur, teda asi o 15 000 eur menej. Keï k týmto neuhradeným sumám prirátame aj úrokové náklady na úver, ktorý sme si na Mediaregion zobrali, a 5 % našej spoluúèasti, zaplatíme za Mediaregion asi 41 000 eur. Za tieto peniaze sme 23 mesiacov zamestnávali troch pracovníkov. Na výsledky ich práce si ešte musíme poèka3 do ukonèenia projektu. Finan− èný prínos zo zhodnotenia týchto výstupov mo'no oèakáva3 len 3a'ko. Bohuia¾ niet inej cesty Vo vlastníctve syndikátu však po ukonèení projektu predsa len ostáva aj hmotný majetok. Ide o kameru v hod− note takmer 20 000 eur. Vyu'itie tej− AKTUÁLNA TÉMA Zastavenie projektu Mediaregion sa to kamery po zastavení projektu Me− prejavilo aj na tohtoroènom rozpoète diaregion bude však problematické, syndikátu. Oproti rozpoètu prijatému keï'e po ukonèení pracovných zmlúv koncom minulého roka je nový v pluse. zo zamestnancami zodpovednými za èinnos3 projektu nebude ma3 syndikát Pôvodný rozpoèet poèítal s deficitom vo výške 66 000 eur, aktuálny rozpoèet kameramana vyškoleného na prácu je v pluse o viac s takouto technikou. ako 21000 eur. Úspech Akadémie Úspech To však len za médií je najväèšou predpokladu, 'e nádejou budúcej Akadémie médií sa s maximálnym existencie syndiká− je najväèšou nádejou efektom a vèas tu. Tá dnes platí budúcej existencie realizuje refundá− syndikátu mesaèný cia splátok. Dnes nájom vo výške 600 syndikátu. u' vieme, 'e to eur. V budúcnosti tak nebude. Dru− by to malo by3 viac, ale ko¾ko a odkedy, to dnes nikto nevie hú splátku za Mediaregion navyše mô− 'e ohrozi3 aj nesplnenie po'iadaviek poveda3 ani v Akadémii médií, ani vo vedení syndikátu. Všetko závisí od to− riadiaceho centra z Viedne na zlepše− ho, aký bude záujem študentov o štú− nie kvality výstupov projektu, na ktoré nás upozoròuje u' dlhšie. Aj napriek dium na vysokej škole, ktorej zaklada− týmto rizikám nemá vedenie syndiká− te¾om je aj syndikát. Neistota z bu− tu pripravenú 'iadnu variantu na za− dúcnosti Akadémie médií sa tak pre− bezpeèenie iných príjmov. náša aj na syndikát. Za nechceným dieaom SSN Dòa 17. apríla 2012 nám Úrad Vieden− skej krajinskej vlády, oddelenie magis− trátu mesta Viedeò, ako riadiaci orgán projektov cezhraniènej spolupráce Slo− vensko – Rakúsko 2007 – 2013 ozná− mil, 'e na zasadnutí 1. marca 2012 sa Riadiaci výbor rozhodol skráti3 trvanie projektu Mediaregion a 'iada Sloven− ský syndikát novinárov (ako vedúceho partnera projektu) ukonèi3 naplánova− né projektové aktivity k 30. júnu 2012. Tomuto rozhodnutiu predchádzala korešpondencia s projektovou pracov− níèkou technického sekretariátu Ge− niou Ortis ktorá v januári 2012 'iada− la vysvetlenie oneskorovania projekto− vých aktivít a prepracovanie webovej stránky projektu, najmä jej nemeckej verzie. V rámci výmeny mailov sme sa jej sna'ili priblí'i3 situáciu SSN v im− plementácii projektu. Poukázali sme najmä na zmeny, ktoré boli v logike a následnosti projektových aktivít na− riadené priamo technickým sekretariá− tom, a ktoré do ve¾kej miery obrátili pôvodne plánované projektové postu− py. Namiesto vybudovania technické− ho a kapacitného zázemia pre pláno− vané vzdelávacie a mediálne aktivity nám v zmenenom znení zmluvy o im− plementácii projektu technický sekre− tariát presunul všetky tieto investície do závereènej fázy projektu, t.j. do pr− vého polroka 2013. V odpovedi sme sa sna'ili argumentova3 dôrazom na iné – z nášho poh¾adu efektívnejšie aktivity. Od januára 2012 sme trikrát tý'denne organizovali semináre pre študentov 1. a 2. roèníka bakalárskeho štúdia Katedry 'urnalistiky FiFUK, z ktorých mnohí sa zapojili do realizá− cie projektov Mediaregionu. Napokon, príprava siedmich dokumentárnych filmov je v závereènej fáze a je predpo− strana 5 klad, 'e celú produkciu aj postproduk− tickej techniky obstaranej v rámci pro− ciu dokonèíme, vrátane po'adovaných jektu, mô'u v plnej miere slú'i3 pre po− nemeckých verzií. treby vzdelávacích aktivít SSN a Aka− Z rozhodnutia Riadiaceho výboru démie médií. To isté sa týka aj TV tech− vyplývajú pre SSN nasledujúce úlohy: niky, obstaranej v rámci Mediaregionu. 1. Dokonèi3 a uzavrie3 všetky pre− Na strane neuskutoènených záme− biehajúce aktivity do 30. júna 2012. rov sa nachádzajú nemalé polo'ky, Do tohto termínu sú aj všetky projek− najmä technického a investièného tové náklady (okrem investièných) charakteru. Vzh¾adom na ukonèenie pova'ované za oprávnené. projektu teda nebudeme môc3 dokon− 2. Ukonèi3 obstarávanie investícií èi3 nákup techniky pre televízne štúdio do 30. apríla 2012. a ïalšieho vybavenia v objeme takmer 3. Dokonèi3 aktivity definované 70−tisíc eur. Nebudeme môc3 usku− v pláne práce na 1. polrok 2012. toèni3 ani plánované stavebné úpravy 4. Predlo'i3 oprávnené náklady pro− priestorov za takmer 19−tisíc eur. jektu, ktoré vzniknú do 30. júna 2012 Povedzme si však úprimne – nemá− na kontrolu príslušnému útvaru prvo− me a nemali sme na to potrebné pros− stupòovej kontroly triedky. Princípy (Ministerstvo pôdo− financovania eu− hospodárstva a roz− rópskych projek− Medzi ïalšie voja vidieka SR). tov, sú jasné: naj− problémy, ktoré 5. Dopracova3 u' prv je potrebné sme si robili sami, existujúce výstupy vlo'i3 vlastné v rámci publicity prostriedky a a' patrilo neustále projektu v zmysle dodatoène je spochybòovanie pokynov Riadiaceho mo'né po'iada3 projektu niektorými výboru (webstrán− o ich preplatenie. ka, nemecké verzie No a práve toto èlenmi SSN. dokumentárnych bol kameò úrazu filmov). od samého za− Samozrejme, 'e táto situácia výraz− èiatku projektu. Medzi ïalšie problé− nou mierou ovplyvní aj ekonomickú si− my, ktoré sme si robili sami, patrilo tuáciu SSN – paradoxne však v pozitív− neustále spochybòovanie projektu nom zmysle. V prvom rade, k termínu niektorými èlenmi SSN, ktoré vyústilo ukonèenia projektu zaniknú pracovné a' do zvolania mimoriadneho snemu. zmluvy troch zamestnancov SSN, Tento hú'evnatý vnútorný odpor na− uzatvorené na dobu urèitú, ktoré od koniec zapríèinil aj to, 'e sme napriek zaèiatku vyvolávali vášnivé diskusie predrokovaným podmienkam úvero− v èasti èlenskej základne. Všetky tech− vého krytia projektu u' v januári 2011 nické prostriedky obstarané v rámci nakoniec podpísali zmluvu so Sloven− projektu zostávajú majetkom SSN. skou záruènou a rozvojovou bankou Úpravy priestorov Domu novinárov – a' na konci roka! najmä prednášková sála na 1. poscho− Èo nás teda èaká v najbli'ších dí (bývalá reštaurácia), vrátane didak− dòoch? V prvom rade dokonèenie Lodièka v prúde Na sneme som upozoròoval, 'e vede− nie syndikátu ani v minulom období nedokázalo realizova3 schválený prog− ram. Syndikát som prirovnal k lodièke, ktorá je viac hnaná prúdmi ako povel− mi kapitána a silou vesiel posádky. Upozoròoval som na nebezpeèenstvo stroskotania. Terajší vývoj prekonáva aj moje pesimistické oèakávania. Naša lodièka sa schválením programovej stratégie orientovanej na projekt Me− diaregion a Akadémiu médií a jej teraj− ším neplnením dostala do situácie, keï sa u' dá spolieha3 len na vhodný smer a š3astenu vodných prúdov. Vedenie syndikátu je však "prekvape− né" vývojom situácie a stále presved− èené, 'e "inak sa nedalo". Schopnos3 vlastnej sebareflexie je to najhoršie, èo nám Mediaregion zobral. Vladimír Ješko predseda Kontrolnej rady SSN u' spomínaných projektových aktivít a príprava závereèného vyúètovania nákladov so 'iados3ou o ich preplate− nie. U' pri prvej 'iadosti o splátku sme však narazili na zvláštny prístup prvostupòovej kontroly na Minister− stve pôdohospodárstva a rozvoja vi− dieka SR. Bez akejko¾vek mo'nosti vy− svetli3 prípadné nedorozumenia sme sa a' po ukonèenej kontrole dozvede− li, 'e èas3 vynalo'ených prostriedkov nám zaradili medzi "neoprávnené ná− klady". Ide napr. o nedostatoèný po− èet odpracovaných hodín za mesiac v prípade projektovej asistentky. Kon− trola si však "nevšimla", 'e uvedená pracovníèka nemala plný úväzok a te− da ani nemala preèo odpracova3 8,5 hodín denne. Pri niektorých neuzna− ných slu'obných cestách nám chýbali kópie technického preukazu pou'ité− ho motorového vozidla. Keï'e išlo o to isté auto, kópiu TP sme prilo'ili len raz. Nepredpokladali sme, 'e by si niekto mohol myslie3, 'e technické parametre vozidla sa budú v priebehu pár mesiacov meni3. Neuznali nám ani faktúry za internetové pripojenie – s argumentom, 'e slú'ilo pre potreby celého syndikátu, nielen projektu Me− diaregion. Ako k takejto nezmyselnej informácii kontrolné orgány prišli, je nám záhadou. Tieto aj ostatné "neuz− nané" polo'ky budeme samozrejme uplatòova3 opä3 v rámci ïalšej 'iados− ti o platbu. Finanèné pravidlá projektu to umo'òujú. Nemusíme teda podlie− ha3 u' vopred šíreným poplašným správam z istých "(ne)informovaných zdrojov" o dvadsiatich percentách neuznaných nákladov! Na záver hádam len struèné pouèe− nie z priebehu projektu: ¼udská závis3 a hlúpos3 nepozná hraníc... Zdenko Cho projektový mana#ér strana 6 Letná GLOSA Jána Sanda E GLOSA & NOVÉ KNIHY 3/2012 Syndikát vydal knihu Z kapsy 8iaka O hokeji a politike šte máme dobre v pamäti uplynu− lý máj, a tak uprostred júna sa ¾ahko h¾adá inšpirácia na tému tejto glosy. Lebo ak stále vládne vrtošivá jar s kolísavými teplotami a jedinou adrenalínovou (a denne sledovanou) udalos*ou boli doteraz hokejové maj− strovstvá, èo iné mô#ete vybra* pre tento #áner!? A nielen ako tému priam univerzálnu a vec hodnú pozornosti. Získané striebro zatienilo viacero novi− nársky zaujímavých udalostí, ktoré by isto boli v tlaèi, rozhlase a televízii na popredných miestach. Lebo tentoraz bola hra našich "chlapcov" s tvrdým èiernym kotúèom symbolom jednotné− ho postupu, odovzdanosti a chalan− ského nadšenia. Všetky komentáre sa hem#ili prirovnaniami, pripomínajúci− mi boj, súdr#nos*, zápal, obetavos*... Reportá#ne fotografie ich prinášali ako dôkaz, potvrdzujúci, #e všetko to je pravda a nezvratný fakt. Reportéri rozhlasu si nièili hlasivky v euforickom vypätom jasaní nad ka#− dým gólom a fanúšikom takmer priko− vaným k obrazovkám tlak i tep stúpali ku krajným hodnotám... Máme striebro! Ani sme si neod− dýchli, u# sú tu futbalové majstrov− stvá. A naši koalièní i opozièní "otco− via"vlasti budú chví¾ku húta* nad problémami "pilierov", nad daòami, priemerným prospechom školákov, èo by sa radi dostali na gymnáziá. Aj oni budú rozvíja* hru ako hokejisti. Aj oni budú pri *ahu na bránku asi poriadne zabera*. Iba#e s tým rozdielom, #e ka#dý len na tú svoju... èo potom ich zámer, posunú* Slovensko aspoò ku "bronzu" v hospodárstve!? Nemali by si od hokejistov po#ièa* Vùjteka, aby ich aspoò na chví¾ku "kouèoval"? Regionálna organizácia SSN v Prešove a Obèianske zdru'enie De3om pre 'i− vot vydali knihu Z kapsy #iaka. Napí− sali ju štvrtáci zo ZŠ Májové námestie v Prešove so svojou uèite¾kou Zdenkou Homolovou. Rozprávky detí, ktoré naèítali man'elia Stra'anovci, sa ob− javili na spoloènom CD Prešovníèek. Výpravnú trojknihu Z kapsy 'iaka s detskými rozprávkami, básnièkami a kresbami, spolu s CD Prešovníèek uviedli do 'ivota v Caraffovej väznici v Prešove. Kni'ke zapriali dobrý štart tri sudièky: speváèka Júlia Smolková, pedagogièka Janette Langová a spiso− vate¾ka a knihovníèka Gabriela Futo− vá, cédeèko odprevadil do 'ivota he− rec Jo'o Stra'an (na fotografii). Vý3a'ok z dobrovo¾ného predaja knihy a CD bude venovaný onkolo− gicky chorým de3om. "Zdenka je ú'asná uèite¾ka, ktorá s nami dlho− dobo spolupracuje. Som rada, 'e sa jej podarilo vytvori3 toto krásne diel− ko," povedala zástupkyòa zdru'enia De3om pre 'ivot Monika Brillová. "Páèilo sa mi, 'e pani uèite¾ka deti podchytila od druhého roèníka a po− stupne nieèo vznikalo," povedala jed− na zo sudièiek Gabriela Futová. "Táto spolupráca je úplne prirodzená, pre− to'e my, novinári, vidíme, 'e mladšie generácie majú nielen 3a'kosti s písa− ním, ale so samotným èítaním. Zden− ka odmala viedla svojich 'iakov ku kreativite a výsledok je ú'asný. Preto som rád, 'e sme sa na tom mohli podie¾a3," konštatoval predseda RO SSN Michal Frank. Rozprávky pre Rádio Prešov, ktoré ich ka'dý podveèer vysiela, naèítali Kveta a Jo'o Stra'anovci. "Èlovek by mal robi3 dobro," vysvetlil jednodu− cho J. Stra'an. Re'isérkou Prešovníè− ka s nemalým podielom na vzniku celého dielka je Jana Krajkovièová. "Názov Prešovníèek bolo prvé, èo mi na tému rozprávok prešovských detí napadlo, a verím, 'e bude fungova3 ako znaèka jedineèného spojenia vy− uèovacieho procesu, kreativity a myš− lienky pomôc3 a poteši3 deti s onko− logickým ochorením aj do budúcnos− ti," zdôraznila. "Mne sa najviac páèilo, keï sme pí− sali o Ma3kovi a Kubkovi, preto'e pri− šla aj autorka Marianna Grznárová," povedala na tlaèovej besede za 'iakov autorov štvrtáèka Lenka Lukáèová. Jej spolu'iaèky Daša Batešková a Kat− ka Vasilková doplnili, 'e celá tvorba bola ve¾kou zábavou. Èlovekom, ktorý dal všetko dohro− mady, je uèite¾ka Zdenka Homolová. "Chcela som motivova3 deti k èítaniu, tak sme postupne zaèali upravova3 rozprávky, neskôr písa3 vlastné bás− nièky a príbehy. Potom sme si pove− dali, 'e by bola škoda, keby sme sa o to nepodelili s ostatnými," poveda− la Zdenka Homolová, ktorá nedávno získala aj titul Naj uèite¾ka Prešova. (ro ssn) Foto Michal Frank Stopy Andreja Tušera Uká'ky z publicistickej tvorby od ro− ku 1961 (O jazere s ve¾kou budúcnos− *ou) a' po rok 2010 ((V)èas odís*), štúdie a odborné èlánky, ako aj 15 rozhovorov s autorom z ostatných vyše dvoch desa3roèí. To všetko obsa− huje najnovšia kniha Andreja Tušera O novinárstve. Jej podtitul znie publi− cistika – štúdie – rozhovory. Keï'e profesor Tušer vo vyše tristostrano− vom diele prináša uká'ky svojej novi− nárskej práce aj èas3 z 3a'iskových novinovedných odborných textov, má takto vlastne odvahu konfronto− va3 aj sám seba. Vo vz3ahu k uvedenému dielu a zá− roveò k autorovi sa ve¾mi dobre vyjadril docent Peter Valèek. Napísal: "Tušer je pre mòa – ako to poveda* inak? – aj znaèka, logo profesionality a skvelej novinárskej intuície...." K to− muto hodnoteniu dodávam u' len dva titulky z jeho èlánkov: By* sebou a Stopy nezmyješ. Pre tých, èo ho po− znajú dlhšie, je Andrej Tušer, laureát ocenenia Mercurius Veridicus ex Slo− vakia, nielen špièkový odborník, ale aj usilovný, dobre naladený a férový chlap, ktorý v'dy ostal sám sebou. Jeho dielo patrí u nás v oblasti novi− novedy a pedagogickej èinnosti súvi− siacej s novinárèinou k 3a'iskovým. Také ostane aj do budúcnosti. Skrátka: Tušerove stopy nezmyješ. Pavol Vitko Kto chce zrozumite¾ne komunikova... ...nech si otvorí novú publikáciu Vlas− ty Koneènej Komunikácia vo verejnom styku. Odborná asistentka na Katedre mar− ketingovej komunikácie Filozofickej fakulty UK v Bratislave sa podujala ponúknu3 verejnosti (a nielen novinár− skej) sprievodcu po svete kvalitne ovlá− daného jazyka, reèi a myslenia ka'dé− ho z nás, kto chce solídne hovori3, naèúva3, pozna3 zásady dialógu a by3 schopným dohovori3 sa aj so sokom v zápalistej polemike. Viac ako štúdia – je to stopä3desiat strán èíta− nia v šiestich kapitolách – vedie záujemcu od zá− sad techniky reèi k zvu− kovým osobitostiam hla− sového výrazu a pridáva ich špecifiká v kvalitnom preh¾ade. Venuje sa pri− tom aj "reèi" vášho tela, prihovárajúceho sa mimi− kou, gestami, pohybmi a všetkým, èo k rozhovo− ru alebo vášnivej debate patrí. Nezabúda ani na osobnos3 hovoriaceho a partnerovu úlohu na− èúva3 a reagova3, aby bol dialóg oso'ný a jeho forma d'entlmenská... Autorka vás postaví pred mikrofón aj kameru a zasvätí do prípravy textov, vysielaných k po− slucháèom a divákom. Nezabudne pritom na fakt, 'e ochota, slušnos3 a odbornos3 (medzi odborníkmi na verejné vystu− povanie O.S.O.) je k¾úèom, ktorým otvárate dvere k naozaj u'itoènej komunikácii. Nezabudne prida3 ani zoznam bibliografických odkazov, ktorých je práve to¾ko, aby ste si mohli nájs3 literatúru, z ktorej èerpala a sledova3 stopy iných autorov, zaoberajúcich sa týmto fenoménom. Kniha vyšla vo vydavate¾stve Book and Book v Bratislave a ešte vonia tlaèiarenskou èeròou. Ján Sand 3/2012 PUBLICISTIKA strana 7 Noèná mora eŠteBáka alebo Ako nerobi tlaèovku Ako je známe, zasvätene hovori3 o futbale a televízii vie ka'dý. K okru− hu univerzálne zvládnute¾ných èin− ností sa v ostatnom èase pridáva mo− derovanie tlaèových besied. Filmoví novinári za'ili u' všelièo – od tlaèo− viek bez moderátora cez také, pri kto− rých dáma z distribuènej firmy pred− staví hostí a so slovami "sú vaši" sa uteká skry3 do najvzdialenejšieho kú− ta miestnosti, a' po profesionálne PR agentky, ktoré skomolia mená hostí i názvy filmov – hovoria o nich s pred− pokladom, 'e novinárom sú tieto fak− ty rovnako neznáme ako im. Latku (ne)mo'ného nedávno výraz− ne posunuli organizátori tlaèovky po premietaní filmu eŠteBák. Moderátor− kou je tvár známa z televíznej obra− zovky, naposledy videná v relácii s té− mami ako móda, kozmetika èi pupáky na detskom zadoèku. Predstavite¾ hlavnej úlohy Jiøí Mádl, dr'ite¾ Ceny za mu'ský herecký výkon z karlovar− ského festivalu, je pod¾a nej "èeský herec, ktorý je stále idolom tíned'e− riek a výborne tancuje". Predstavova− nie hostí moderátorka mieša s klade− ním banálnych otázok niektorým z nich. Dramaturga, ktorý je pri vzni− ku filmu jednou z najdôle'itejších osôb, nepredstaví vôbec, lebo dotyè− ný pán nemá pred sebou cedu¾ku s menom a sedí kdesi na krajíèku ako za trest. Dvaja hostia z Po¾ska, mladí autori filmovej hudby, nemajú miesto pripravené vôbec, a tak ich a' doda− toène pozýva k stolu producent filmu. Novinárov je na tlaèovke dos3, ale moderátorka sa rozhodne najprv vy− spoveda3 trinástich hostí sama, a tak ka'dému z nich (!) polo'í otázku bez− významnú, banálnu a' hlúpu. Akoby nestaèilo, preplieta to vlastnými "ná− zormi", na ktoré naozaj nie je nik zve− davý, a múdros3ami vyèítanými z in− ternetu. Po polhodinovom utrpení dáva ve¾kodušne priestor novinárom, z ktorých tí serióznejší u' dávno stra− tili chu3 pýta3 sa na èoko¾vek. Mode− rátorka v apartných gatiach a trièku, korzujúc s mikrofónom pred hos3ami, si ešte stihne poplies3 triler s traile− rom i filmové ceny Igric a Slnko v sie− ti; s istotou síce vie, 'e ¼ubomír Sliv− ka získal nedávno Igrica, ale nie si je istá v akej kategórii (dotyèný má na cedu¾ke pod svojím menom napísané scenárista). Významného èeského strihaèa, ktorý prichádza neskôr, usá− dza so slovami "aby ste vedeli, kde ste", ako keby to bol senilný starec. Tlaèovku sa urputne sna'í ukonèi3 po jednej−dvoch novinárskych otázkach. Keï'e prítomní boli aj hostia z Èes− ka a Po¾ska, trapas to bol medziná− rodný. A ak by sme mali k filmu eŠte− Bák akéko¾vek výhrady, taký strašný ako tlaèovka k nemu urèite nie je. Jaroslav Hochel Poh¾ad do minulosti Kde sa vzal moderátor? V roku 1972 nový encyklopedický slovník A−Z nemá o moderátorovi ani slovo v spojitosti so 'urnalistikou. Uvádza len: moderátor, látka spoma− ¾ujúca rýchle neutróny, atï. Bolo to takto. Prieskumy Metodic− ko−výskumného kabinetu (MVK) Èes− koslovenského rozhlasu na Slovensku po roku 1960 potvrdili všeobecnú nespokojnos3 poslucháèov s úrovòou programov. Perla Karvašová, redaktor− ka MVK sa vtedy vrátila zo slu'obnej cesty v Spolkovej republike Nemecko. Priniesla najnovšie poznatky o radi− kálnych zmenách a trendoch v prog− ramoch nielen nemeckých staníc. Zá− ver vedenia bol jednoznaèný, o kon− skú hlavu nás predbehli, treba presta− va3 štruktúru. V snahe, èo najlepšie sa na ve¾ké zmeny pripravi3, ocitol som sa jedného dòa s programovým námestníkom Jánom Toseckým v Ber− líne (NDR). Sledovali sme ich vysiela− nia priamo v štúdiách, kládli sme otázky, zbierali skúsenosti. Pri otáz− ke, kto je èlovek pri mikrofóne zavá− hali, no zdôrazòovali, 'e by to mala by3 popredná, výrazná, známa osob− nos3 rozhlasu. V pondelok 3.1.1966 zaèal rozhlas na Slovensku vysiela3 v modernom duchu, v blokovom, príhovorovom, kontaktovom a hlavne 'ivom vysiela− ní. V ten deò som s Perlou Karvašo− vou stál pri zrode, krste, ale aj neuve− rite¾nom ohlase ranného vysielania, ktoré sme na 'iados3 poslucháèov po− menovali Dobré ráno. U' po štrnás− tich dòoch vysielania píše Ladislav Laj− cha v Pravde: "Kde sa stráca ten náš anonymný, neosobný oficiózny roz− hlas? Rozhlas chce by3 spoloèníkom, rozhlas sa demokratizuje." Vnútorná premena zrútila staré stereotypy. No o moderátorovi stále ani chýru ani slychu. A' jedného dòa, 28. 11. 1973 zaznela na pôde rozhlasu pred− náška docenta dr. Willyho Walthera z Univerzity v Lipsku: Vývojové ten− dencie v rozhlasoch a televíziách sve− ta... Ešte sa poriadne ani nerozbehol a u' zaznelo slovo "moderátor". Termín moderátor je akousi módou. KaRdý, kto stojí pred mikrofónom, "moderuje." Tlmoèníèka sa na nás díva a akoby niè pokraèuje moderátor, moderátor. A slovo moderátor bolo na svete, Bolo nám sympatické, zaèali sme ho pou'íva3. V roku l975 na celoslovenskom se− minári h¾adá odpoveï na otázku kto je, èo je moderátor v našej praxi, Imro Jenèa, vtedy u' skúsený reportér, re− daktor, hlásate¾. Ako slovenský tvorca v Prahe hneï v prvých rokoch po voj− ne, odzeral F. K. Zemana pri mikrofó− ne. Ten mal svoju Hodinku, zhováral sa na aktuálne témy s poslucháèmi, prinášali mu èerstvé správy, prichá− dzajúce potrubnou poštou z èetky, slová spájal s hudbou, logicky a ob− razne. Hviezdna hodinka F. K. Zema− na. Jenèa vyslovil svoj názor na mo− derátora a triafal do èierneho. V roku 1977 sme u' v Bratislave poèúvali ucelenú teóriu o moderova− ní v referáte Gitty Krickow z Berliner Rundfunk. Potom sa vrece roztrhlo, redaktori zaèali navštevova3 intenzív− ne kurzy moderovania, zasadala mo− derátorská rada, zatrieïovanie do mo− derátorských tabuliek, Prax ovplyv− òovala teóriu a naopak. Postup termínu moderátor sloven− skou 'urnalistikou bol u' nezadr'a− te¾ný. Píšem o tom preto, lebo sa tak udomácnil, 'e je akousi módou. Ka'− dý, kto stojí pred mikrofónom, "mo− deruje." Nepovie ani slovo, ktoré nemá na− písané, ale je moderátor. V archívoch driemu múdre state o moderátorstve z mnohých seminárov, èlánky, ktoré moderovanie posúvali vpred. Tento poznatok je v súzvuku so slovami Karla Hví'ïalu: "Furnalisti nemajú èas dospieva3 vo svete, ktorý sa stále mení. V 'urnalistike sú v súèasnosti preva'ne mladí ¾udia a všetko, èo staršie generácie dosiahli, sa pomaly stráca... V'dy zaèíname od nuly." Inak povedané, stále by mali plati3 slová našich uèite¾ov spred mnohých rokov: "Nestaèí nám len kosi3, treba si ocie¾kou aj kosu nabrúsi3!" Štefan Horský V trinástej komnate slovenèiny Laco – Laci, Eva – Evi V 'ivej, neoficiálnej alebo polooficiál− nej komunikácii sa pou'ívajú domác− ke podoby krstných (rodných) mien. Od slovenských mu'ských mien sú to najèastejšie podoby zakonèené na −o, napr. Ladislav – Laco, Pavol/ Pavel – Pa¾o, František – Fero, Ru− dolf – Rudo, Juraj – Juro, Jurino, Ïuro, Lukáš – Lukino, alebo na spo− luhlásku, napr. Andrej – Ander, Andriš, Andráš, Bohumil – Bohuš, Ferdinand – Ferdiš, Gabriel – Gabo i Gábriš, i na samo−hlásku −a, napr. Štefan – Pišta popri Števo. Väèšina 'enských domáckych mien je zakonèená na samohlásku −a: Mi− chaela – Miša, Anna – Hana, Anèa, Aòa, Anica, Dorota – Dora, Dorica, Dorina, Viktória – Vika, Vikina, Vi− ca, Katarína – Kata, Katina, Katuša, Kaèa, Kaèena, KaQa, Zuzana – Zuza, Zuzu¾a. Popri týchto podobách sa tak me− dzi mu'skými, ako aj 'enskými me− nami vyskytujú i podoby so zakonèe− ním na −i alebo −y, napr. Laci, Pali, Feri, Rudi/Rudy, Ïuri, Luky/Luki, Viki/Viky, Katy/Kati. Ide o cudzie, zvyèajne domácke podoby mu'ských a 'enských mien. Ich zakonèenie bý− va ovplyvnené podobou vo východis− kovom jazyku. Luky je anglická po− doba mena Lukáš. Laci, Pali, Feri sú maïarské domácke podoby mu'− ských mien Ladislav, Pavol, Franti− šek. Rudi je nemecká domácka po− doba mu'ského mena Rudolf. Katy je anglická domácka podoba mena Katarína a Kati maïarská domácka podoba tohto mena. Krstné mená zakonèené na −i/−y sa v slovenèine èastejšie ako vo funk− cii nominatívu pou'ívajú vo funkcii oslovenia – porov. najmä 'enské me− ná Eva – Evi, Viera – Vieri, Soòa – Soni, KaQa/Kata – Kati, Zuza – Zuzi. Tieto tvary majú oporu v tvare mami odvodenom od všeobecného pod− statného mena mama, a v tvare oci odvodenom od domáckej podoby oco utvorenej od všeobecného mena otec, ktoré sa v slovenèine pou'ívajú vo funkcii oslovenia. Mu'ské mená zakonèené na −i/−y sa skloòujú pod¾a vzoru kuli, napr. Feri – Feriho – Feri− mu, Rudi – Rudiho – Rudimu, 'en− ské mená za−konèené na −i/−y ostá− vajú nesklonné, napr. stretla som sa s Viki. Silvia Duchková Jazykovedný ústav ¼. Štúra SAV strana 8 Opustil naše rady Blaho8eláme jubilantom Filip Lašut (67. r.) Alica Sekanová (89 r.) 24. 4. 2012 Tibor Babjak (69 r.) 11. 5. 2012 Jaroslav Bartl (71 r.) 2. 5. 2012 ¼ubomír Lenoch (86 r.) Zostáva v našej pamäti ako èlovek plný nápa− dov, èinorodosti, dobrej vôle a tvorivého nepo− koja. V tomto roku sa pre *a#kú chorobu u# nezúèastnil vyhlasovania sú*a#e Vedec roka SR, ktorú sám inicioval a organizoval od r. 1997. Desiatky rokov sa ako novinár venoval vede a technike, odha¾oval rozumový potenciál ¾udí v našej vlasti, usilo− val sa dosta* do povedomia neza− stupite¾né miesto slovenskej vedy a technického rozvoja. Slovenskú vedecko−technickú #urnalistiku za− pojil aj do európskeho kontextu. Bol to zároveò šarmantný gentleman zo starej školy, milovník hudby, kto− rý si ešte vo vysokom veku rád cho− dil s man#elkou zatancova*. (jl) jún 13. 4. 2012 23. 4. 2012 Jozef Slamka (91 r.) Mal za sebou bohatú novinársku èinnos*. Za− èal v roku 1942 ako ste− nograf Slovenskej tlaèo− vej kancelárie, redaktor Spravodajskej agentúry Slovenska v Košiciach a v Banskej Bystrici, šéfredaktor denníka Smer v Banskej Bystrici, redaktor a šéfre− daktor Èeskoslovenskej tlaèovej kancelárie v Bratislave. Neskôr pô− sobil vo vedúcich funkciách v èaso− pise Príroda a spoloènos*, Svet vedy, Výber. Stal sa tajomníkom ZSN. Èinný v oblasti #urnalistiky ostal a# do r. 2000. Po vzniku SSN do konca roku 1997 redigoval a zostavoval bulletin SSN, potom Fórum, podie¾al sa aktívne na èinnosti klubu senio− rov. Bol pracovitý, ochotný, rád poradil, usmernil. kgm 14. 5. 2012 2. 6. 1942 2. 6. 1922 3. 6. 1932 4. 6. 1962 7. 6. 1962 9. 6. 1942 12. 6. 1962 13. 6. 1947 14. 6. 1937 16. 6. 1952 17. 6. 1932 18. 6. 1942 20. 6. 1922 20. 6. 1957 21. 6. 1942 22. 6. 1952 23. 6. 1952 23. 6. 1947 24. 6. 1942 26. 6. 1942 27. 6. 1962 28. 6. 1957 28. 6. 1947 29. 6. 1962 29. 6. 1962 30. 6. 1952 júl 1. 7. 1962 3. 7. 1957 Dovolenkujte v Repišti Dve chaty syndikátu sú v ideálnom prostredí na vychádzky a turistiku. Neïaleko sú Sklené Teplice, Banská Štiavnica, Poèúvadlo, Sitno... Viac informácií a cenník na www.ssn.sk. Objednávky na tel. 02/5441 2206, písomne SSN, Fupné námestie 7, 815 68 Bratislava alebo e−mailom [email protected], [email protected] 5. 7. 1947 5. 7. 1957 9. 7. 1942 9. 7. 1962 10. 7. 1957 17. 7. 1952 20. 7. 1932 3/2012 SPRAVODAJSTVO 22. 7. 1952 Gabriela Holèíková, Bratislava Tibor Babjak, Fi¾akovo Bo'ena Èonková−Maèin− 23. 7. 1937 Juraj Alner, Bratislava gová, Košice 23. 7. 1942 Alica Goldbergerová, Bratislava Marta Lembovièová, Bratislava 28. 7. 1947 Veronika Tõkõlyová, Bratislava Peter Demèák, vo¾ný novinár, Vranov n. Top¾ou 28. 7. 1932 Jozef Hrušovský, Bratislava Juraj Král, Šport, Bratislava František Letovanec, august Bratislava 5. 8. 1922 Zita Nosková, Bratislava Valéria Ovšáková, 8. 8. 1962 Miroslav Lupták, vo¾ná novinárka, Poprad vo¾ný novinár, B. Bystrica Danica Jakubcová, 9. 8. 1942 Ladislav Pilz, Bratislava Bratislava 14. 8. 1957 Juraj Slota, Marta Zollerová, publicista, Dolná Mièiná Partizánske 15. 8. 1932 Ladislav Lajcha, Bratislava Marko Rusòák, 15. 8. 1952 Mária Benyáková, vo¾ný novinár, Košice Bratislava Svatomír Ambro', 17. 8. 1957 Stanislav Kucharèík, Bratislava vo¾ný novinár, Streèno Alexander Polakoviè, 17. 8. 1962 Vladimír Benko, Bratislava vo¾ný novinár, Bratislava Juraj Charvát, Bratislava 19. 8. 1942 Ján Chytil, Bratislava Ivan Karlík, 19. 8. 1962 Ondrej Macko, vo¾ný novinár, Bratislava PC REVUE, Bratislava Mirko Turèan, Bratislava 20. 8. 1922 Vilma Šurinová, Bratislava Miroslava Staszová, 23. 8. 1942 Eva Krutá, Bratislava Slovenka 24. 8. 1962 Jozef Øezníèek, Ladislav Cuper, TV JOJ, Bratislava Nové 9yt*a, Prešov 25. 8. 1952 Ján Felix, Šport, Bratislava Peter Radványi, Trnava 30. 8. 1927 Miroslav Palát, Bratislava Ján Babiè, Trenèín 30. 8. 1952 Andor Vlastimír, Alica Bieliková, Bratislava vo¾ný novinár, Bratislava Oto Makýš, 30. 8. 1952 Antonio Parziale, publicista, Bratislava vo¾ný novinár, Bratislava Mária Farnayová, Prešov september Zuzana Hlavenková, 6. 9. 1942 Marian Bartošoviè, Bratislava Bratislava František Iván, 8. 9. 1927 Andrej Štefanko, Prešov TASR, Košice 8. 9. 1952 Mariana Valková, Martin Úradníèek, vo¾ný Bratislava novinár, Banská Bystrica 9. 9. 1952 Leonid Korba, Ladislav Brat, vo¾ný novinár, Prešov vo¾ný novinár, Limbach 12. 9. 1952 Marian Zervan, publicista, Bratislava Damas Gruska, 14. 9. 1952 Jozef Michnica, vo¾ný novinár, Bratislava vo¾ný novinár, Ve¾ká Maòa Drahomíra Reyboubet− 16. 9. 1942 Štefan Felix, Bratislava −Hanáková, vo¾ná 18. 9. 1942 Mária Komárová, Košice novinárka, Bratislava 18. 9. 1957 ¼ubomír Maláèek, Sloven− Boris Šnajdár, Košice ská televízia, Bratislava Dagmar Murgašová, vo¾ná 18. 9. 1962 ¼uboš Hric, novinárka, Bratislava vo¾ný novinár, Bratislava Miroslav Iljuk, Prešov 18. 9. 1962 Jaroslav Hochel, Ivan Chytil, vo¾ný novinár, Bratislava publicista, Senec 20. 9. 1952 O¾ga Kme3ová−Stajková, Daniel Diškanec, Bratislava vo¾ný novinár, Martin 26. 9. 1942 Ján Lacko, Bratislava Róbert Švirec, publicista, 28. 9. 1952 Marianna Petejová− Bratislava −Meššová, Zborov Ivan Dubovský, Bratislava 30. 9. 1942 Peter Aich, Bratislava Prispeli na Sociálny fond SSN Peter Kováè Stanislava Benická Ivan Brachtl Pavel Horòák Juraj Èelko Štefan Hrèka Béla Susla Jozef Korèek Štefan Stieranka Martin Babarík Jana Veselská Irena Èiderová Vladimír Vinkler Martin Koneèný Michal Frank Ján Jacoš Nora Baráthová Ján Rodák Jana Otriová Miroslava Zahradníková ¼ubica Pavlovièová ¼ubomír Maláèek Andrej Dudáš Peter Hledík O¾ga Vavrová Ladislav Brat Štefan Pytel 5 15 10 5 40 10 5 10 10 5 5 15 5 5 5 1 10 5 5 5 4 5 5 5 10 10 10 Súa8 Gypsy Spirit 2012 Cie¾om projektu je vytvori3 verejnú platformu a oceni3 prácu s róm− skou komunitou. Hlavným vyhla− sovate¾om podujatia je Asociácia pre kultúru, vzdelávanie a komuni− káciu v spolupráci s Úradom splno− mocnenca vlády SR pre rómske ko− munity a spoloènos3ou Slovenské elektrárne, a. s., (èlen skupiny Enel). Jednou z kategórií, do ktorých mô'ete navrhnú3 svojho kandidá− ta, je ocenenie pre novinára/novi− nárku za objektívnu alebo pozitív− nu informáciu o rómskej proble− matike na Slovensku.Viac infor− mácií na www.gypsyspirit.eu/sk Uzávierka prihlášok: 30. júna e−mailom na [email protected] alebo poštou na adresu Gypsy Spi− rit, Šafárikovo nám. 2, 811 02 Bra− tislava. red Ospravedlòujeme sa èitate¾om, Re toto vydanie Fórumu vychá− dza z technických príèin o týR− deò neskôr, ako bolo avizované. ISSN 1338−208X Dvojmesaèník. Vydáva Slovenský syndikát novinárov (majite¾), Fupné nám. 7, 815 68 Bra− tislava, Tel. 02 544 35 071, fax 02 544 32 438, e−mail [email protected], internet www.ssn.sk Redakèná rada: P. Kubínyi (predseda), K. Grosmannová, Z. Krútka, M. Nemèeková, J. Sand, ¼. Surkošová. Editor M. Èernák. Distribúcia: bezplatne pre èlenov SSN; objednávky – roèné predplatné 8,16 . Príspevky nehonorujeme. Regis− traèné èíslo MK SR EV 3598/09. Predtlaèová príprava Helondia, s. r. o. Tlaè Print Hall, s. r. o. Uzávierka toho èísla bola 14. júna 2012. Najbli'šie èíslo vyjde 27. septembra 2012.