11.1: Globálna zmena klímy - geovedy
Táto kapitola popisuje systémy zapojené do regulácie teploty Zeme, jej podnebia, geologické dôkazy o minulých klimatických zmenách a úlohu, ktorú majú ľudia v dnešnej klimatickej zmene. Ak chceme porozumieť antropogénnym (ľuďmi spôsobeným) zmenám klímy, je kriticky dôležité poznať geologický kontext procesov zmeny klímy. Po prvé, toto povedomie zvyšuje pochopenie toho, ako a prečo naše činnosti spôsobujú súčasné klimatické zmeny, a po druhé, umožňuje nám rozlišovať medzi prírodnými a antropogénnymi procesmi v klimatických záznamoch v minulosti.
Vo vede je systém skupina predmetov a procesov, ktoré na seba pôsobia, ako napríklad skalný cyklus. Veda o systéme Zeme je štúdium toho, ako sa zemské systémy (geosféra, atmosféra, hydrosféra, kryosféra a biosféra) vzájomne ovplyvňujú a menia v reakcii na prírodné cykly a nové sily poháňané ľuďmi. Zmeny v jednom systéme Zeme ovplyvňujú ostatné systémy. Významná časť tejto kapitoly predstavuje rôzne procesy z rôznych zemských systémov a pojednáva o tom, ako sa navzájom ovplyvňujú a ovplyvňujú globálnu klímu. Globálna teplota sa napríklad do značnej miery mení v závislosti od zloženia atmosférických plynov (atmosféra), obehu oceánu (hydrosféra) a charakteristík povrchu zeme (geosféra, kryosféra a biosféra).
Aby sme pochopili klimatické zmeny, je dôležité rozlišovať medzi podnebím a počasím. Počasie je teplota a zrážky, ktoré sa vyskytujú v krátkodobom horizonte, ako napríklad teraz alebo neskôr v tomto týždni. Podnebie je priebeh teploty a zrážok a rozsah variability, ktoré sú v priemere dlhodobé pre konkrétny región (kapitola 13.1). Jedna studená zima teda neznamená, že sa ochladzuje celá zemeguľa - studené zimy v USA v rokoch 2013 a 2014 sa konali, zatiaľ čo zvyšok Zeme zažíval rekordne teplé zimné teploty. Aby sa vyhli týmto zovšeobecneniam, mnoho vedcov používa ako dobrý základ 30-ročný priemer [1]. Preto sa zmena klímy týka dlhodobých pomalých zmien teplôt a zrážok v konkrétnej oblasti alebo na Zemi ako celku.
Čo je to klimatická zmena?
Počasie popisuje podmienky vonku práve teraz na konkrétnom mieste. Ak napríklad vidíte, že vonku práve prší, je to spôsob, ako opísať dnešné počasie. Dážď, sneh, vietor, hurikány, tornáda - to všetko sú poveternostné udalosti.
Podnebie, na druhej strane, je viac ako len jeden alebo dva daždivé dni. Podnebie popisuje poveternostné podmienky, ktoré sa v regióne očakávajú v konkrétnom ročnom období.
Je zvyčajne daždivé alebo zvyčajne suché? Je zvyčajne teplo alebo chladno? Podnebie regiónu je určené sledovaním jeho počasia po dobu mnohých rokov - spravidla 30 rokov alebo viac.
Takže napríklad jeden alebo dva týždne daždivé počasie nič by to nezmenilo na skutočnosti, že Phoenix má zvyčajne suchú púšť podnebie. Aj keď práve prší, stále očakávame, že Phoenix bude suchý, pretože to tak obvykle býva.
Chcete vedieť viac o rozdieloch medzi počasím a podnebím? Pozrite sa na toto video!
Prihláste sa na odber aktualizácií
Nabíjanie úsilia verejného a súkromného sektora v závode k nulovej nule a odolnosti voči zmene klímy
Aliancia generálnych riaditeľov pre klímu posilňuje a vyzýva G7 a ďalších svetových lídrov, aby urýchlili prechod na spravodlivú energiu.
Tieto ohromujúce kryštály odhaľujú hlboké tajomstvá o austrálskych sopkách
Meranie a predpovedanie sopečných erupcií je životne dôležité pre bezpečnosť 1 miliardy ľudí, ktorí žijú v dosahu. Tu je návod, ako môžu mikroskopické kryštály pomôcť.
Čo sa dá urobiť
Práca z vodného centra Columbia by mohla obciam pomôcť pri zvládaní výziev budúcnosti. Americký vodný projekt skúma, ako je možné prideľovať vodu na predchádzanie jej nedostatku a kde je potrebné viac skladovania vody, aby bolo možné odolávať budúcim suchám.
Na vykonanie týchto výpočtov sa Columbia Water Center spojilo s ľuďmi z Lamont-Doherty a pomocou údajov z letokruhov zrekonštruovalo suchá a povodne za posledných 700 rokov vo všetkých hlavných povodiach USA. V procese sa dozvedeli, že v r. 1300 a 1400s, USA zažili suchá oveľa vážnejšie a rozšírenejšie než čokoľvek, čo sme videli v modernej dobe.
"Dôvod, prečo sa vrátiť o 700 rokov späť, je ten, že bez ohľadu na to, či ľudia veria v budúce prognózy zmeny klímy, sa to stalo, a preto by sme sa na to mali pripraviť, keby sa to opakovalo," vysvetlil Lall.
Zatiaľ čo klimatické modely majú vždy určitý stupeň neistoty, pokračoval s historickými údajmi: "Je jednoduchšie presvedčiť ľudí, že napríklad ak odstránite niektoré priehrady na rieke Colorado, v skutočnosti neexistuje žiadna schopnosť splniť ešte viac skromné staršie suchoty. "
Lallov tím vybudoval model optimalizácie open-source, ktorý umožňuje komukoľvek skúmať a skúmať rôzne scenáre ponuky a dopytu vody vo svojom vlastnom rozvodí. Tento nástroj môže pomôcť identifikovať, ktoré plodiny by za určitých vodných režimov rástli najlepšie, alebo ako pridanie obnoviteľnej energie ovplyvní zásobovanie vodou.
Zvýšenie skladovania vody, zefektívnenie zavlažovacích systémov a zaistenie toho, aby boli plodiny vhodné pre miestne podnebie, je niekoľko spôsobov, akými môžu obce pomôcť predísť stresu z vody. Pomôcť môžu aj projekty veternej a slnečnej energie, pretože spotrebúvajú menej vody ako tradičné elektrárne.
Sú tiež veci, ktoré my ostatní môžeme urobiť, aby sme pomohli šetriť vodou, napríklad oprava netesných potrubí, kratšie sprchy, polievanie trávnika menej často a vyhýbanie sa jedlám, ktoré vyžadujú veľa vody. Na výrobu jednej libry hovädzieho mäsa je napríklad potrebných 1 800 galónov vody.
Lall tiež navrhuje, aby sa ľudia dozvedeli viac o tom, ako zmena klímy ovplyvní vodu v ich vlastnom regióne, a začali konať lokálne.
"V priebehu toho zistíte, že váš vodný systém nie je dostačujúci na to, aby dokázal zvládnuť výzvy súvisiace so zmenou klímy," povedal Lall. "Zistíte, že rieky, v ktorých chodíte loviť ryby a jazdiť na koni, a podobné veci, pravdepodobne z nich budú páchnuce močiare." Keď prejdete týmto procesom objavovania, začne byť oveľa konkrétnejšie začať konať na miestnej úrovni a začať meniť veci zdola nahor. "
Poďakovanie
Autori tvoria tím expertov zriadený Svetovou meteorologickou organizáciou, ktorý poskytuje poradenstvo národným meteorologickým a hydrologickým službám v oblasti tropických cyklónov a zmeny klímy. T.K. a J.L.M. sú spolupredsedami tohto tímu. J.L.M bola podporená západoaustrálskou vládnou iniciatívou za podnebie v Indickom oceáne. Tím by sa chcel poďakovať sultanátu Omán a univerzite sultána Qaboosa za láskavé sponzorovanie úvodného diskusného stretnutia k tejto správe (marec 2009 v Omán). Ďakujeme tiež našim kolegom za niekoľko užitočných recenzií, diskusií a príspevkov k obrázkom.
Ďalšie detaily
Každá partnerská inštitúcia vyberie deväť študentov, ktorí sa zúčastnia simulácie. Každá inštitúcia si stanoví svoje špecifické požiadavky na spôsobilosť. Hneď ako budú študenti vybraní, inštitúcia poskytne svojim vybraným osobám odkaz na registráciu podujatia. Odkaz na registráciu udalosti by mal byť použitý iba pre vybraných študentov.
Registračný poplatok je 200 USD/študent a inštitúcie môžu dotovať celý poplatok pre študentov alebo môžu požiadať študentov, aby zaplatili časť registračného poplatku. Každý študent dostane osvedčenie o absolvovaní.
Plán: Celkový čas kurzu 15 hodín zahŕňa 6,5 hodiny online živých relácií kombinovaných s približne 3,5 hodinami domácich domácich úloh s vlastným tempom a približne 5 hodín skupinových domácich úloh.
Otvárací ceremoniál bude 11. augusta od 18:00 hod. - 19:30 hod. (Tichomorský štandardný čas) / 12. augusta od 9:00 do 10:30 (hongkongský čas)
1. deň bude 25. augusta od 18:00 hod. - 20:30 hod. (Tichomorský štandardný čas) / 26. augusta od 9:00 do 11:30 (hongkongský čas)
2. deň bude 1. septembra od 18:00 hod. - 20:30 hod. (Tichomorský štandardný čas) / 2. septembra od 9:00 do 11:30 (hongkongský čas)
Cena: 200 dolárov (USD)
Uzávierka prihlášok: Utorok 15. júna 2021 o 23:59 hod. (Tichomorský štandardný čas)
Otázky? Kontaktujte Grace Honeywell na adrese [email protected]
Ste členom fakulty, ktorý má záujem zúčastniť sa úlohy facilitátora alebo experta? Kontaktujte Mellissu Withersovú na [email protected]
- Popíšte, čo prispieva k zmene klímy
- Vysvetlite globálne úsilie o zmenu klímy, ako sú Parížska dohoda, UNCCC a COP
- Identifikujte stratégie adaptácie a zmierňovania, ktoré budú mať najväčší vplyv na globálne teploty
- Vysvetlite, ako/prečo zmena klímy postihuje najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva a prečo je otázkou sociálnej spravodlivosti
- Precvičte si globálnu tímovú prácu a medzikultúrnu spoluprácu a komunikačné schopnosti
- Diskutujte o komplexnosti rozhodnutí krajín vrátane zváženia faktorov, ako sú ekonomický vplyv, vyjednávacia sila atď.
- Popíšte výzvy rokovaní medzi krajinami o otázkach, akými sú zmena klímy a dôležitosť globálnej spolupráce
Obrázok 11.4: Permafrostové zóny a oblasť biomov pre tundru a boreálne oblasti
11.1.3 Časové pokrytie
Arktída je vzdialená a nedostatočne študovaná v porovnaní s osídlenejšími časťami Zeme. Výsledkom je, že najmodernejšia kvantifikácia skupín uhlíka sa stále vykonáva za súčasných podmienok, a nie ako opakované merania v čase. Niekoľko miest však zaznamenáva merania časových radov tokov uhlíka v priebehu niekoľkých desaťročí, aj keď s výrazne obmedzeným priestorovým pokrytím vzhľadom na veľký geografický rozsah tejto domény (napr. Pozri Belshe a kol., 2013). Zmeny založené na pozorovaniach v cyklovaní uhlíka siahajú až do 70. rokov minulého storočia a táto kapitola sa zameriava na simulácie historických modelov, ktoré odhadujú 50-ročné obdobie od roku 1960 do roku 2009. Prognózy dopredu zvyčajne pokrývajú časový rámec do roku 2100 pomocou budúcich klimatických projekcií založených na emisných scenároch z Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC).
Zmena podnebia
Klimatické zmeny sú dlhodobým posunom v globálnych alebo regionálnych klimatických modeloch. Zmena klímy sa často týka predovšetkým nárastu globálnych teplôt od polovice 20. storočia do súčasnosti.
Veda o Zemi, klimatológia
Fracking tower
Fracking je kontroverzná forma vŕtania, ktoré pomocou vysokotlakovej kvapaliny vytvára trhliny v podzemných bridliciach na ťažbu zemného plynu a ropy. Emisie uhlíka z fosílnych palív, ako sú tieto, sú spojené s globálnym otepľovaním a zmenou klímy.
Fotografia Mark Thiessen / National Geographic
Podnebie je niekedy mylne považované za počasie. Klíma sa však líši od počasia, pretože sa meria dlhší čas, zatiaľ čo počasie sa môže meniť zo dňa na deň alebo z roka na rok. Podnebie oblasti zahŕňa sezónne teploty, priemery zrážok a vetry. Rôzne miesta majú rôzne podnebie. Púšť je napríklad označovaná ako suché podnebie, pretože počas roka padá málo vody, napríklad dážď alebo sneh. Medzi ďalšie typy podnebia patrí tropické podnebie, ktoré je horúce a vlhké, a mierne podnebie s teplými letami a chladnejšími zimami.
Klimatické zmeny sú dlhodobé zmeny teploty a typických poveternostných podmienok na mieste. Klimatické zmeny sa môžu týkať konkrétneho miesta alebo planéty ako celku. Klimatické zmeny môžu spôsobiť, že predpovede počasia budú menej predvídateľné. Tieto neočakávané vzorce počasia môžu sťažovať údržbu a pestovanie plodín v regiónoch, ktoré sa spoliehajú na poľnohospodárstvo, pretože na očakávané teploty a zrážky sa už nemožno spoliehať. Klimatické zmeny sú spojené aj s inými škodlivými poveternostnými udalosťami, ako sú častejšie a intenzívnejšie hurikány, záplavy, lejaky a zimné búrky.
V polárnych oblastiach otepľovanie globálnych teplôt spojených so zmenou klímy znamenalo, že ľadové kryhy a ľadovce sa topia zo sezóny na sezónu zrýchleným tempom. To prispieva k zvýšeniu hladiny mora v rôznych oblastiach planéty. Spolu s rozširovaním oceánskych vôd v dôsledku rastúcich teplôt začal výsledný nárast hladiny morí poškodzovať pobrežie v dôsledku zvýšených záplav a erózie.
Príčinou súčasných klimatických zmien je do značnej miery ľudská činnosť, ako je spaľovanie fosílnych palív, ako je zemný plyn, ropa a uhlie. Spaľovaním týchto materiálov sa do atmosféry Zeme a rsquos uvoľňujú takzvané skleníkové plyny. Tieto plyny tam zachytávajú teplo zo slnečných a rsquosových lúčov v atmosfére, čo spôsobuje zvýšenie priemernej teploty Zeme a rsquosu. Tento nárast teploty planéty sa nazýva globálne otepľovanie. Otepľovanie planéty má vplyv na miestne a regionálne podnebie. V celej histórii Zeme sa klíma neustále mení. Prirodzene sa jedná o pomalý proces, ktorý prebieha stovky až tisíce rokov. Klimatické zmeny ovplyvnené ľuďmi, ktoré sa teraz dejú, sa dejú oveľa rýchlejšie.
Fracking je kontroverzná forma vŕtania, ktoré pomocou vysokotlakovej kvapaliny vytvára trhliny v podzemných bridliciach na ťažbu zemného plynu a ropy. Emisie uhlíka z fosílnych palív, ako sú tieto, sú spojené s globálnym otepľovaním a zmenou klímy.
Náhla zmena klímy
Dlhé záznamy tiež ukazujú, že teplota Zeme a ďalšie aspekty podnebia sa môžu rýchlo meniť z jedného stavu do iného stavu (mokrý alebo suchý, teplý alebo studený). Napríklad posledný glaciálny interval od 80 000 do 15 000 rokov pred súčasnosťou bol charakterizovaný veľkými opakovanými zmenami v klíme a oceánskej cirkulácii medzi teplejšími (medzištandardnými) a chladnejšími (štadiálnymi) udalosťami nazývanými Dansgaardove a ndashOeschgerove cykly. Tieto a ďalšie náhle zmeny klímy a niektoré možné príčiny sú popísané v Paleo perspektíve náhlej zmeny klímy.
Významné pre otázku globálneho otepľovania je možnosť budúcich náhlych klimatických zmien predmetom intenzívneho výskumu. Aj keď niektoré z možných príčin, ako napríklad kolaps ľadovej pokrývky Laurentide, už nie sú relevantné, v budúcnosti môžu nastať iné mechanizmy, ako napríklad reorganizácia (zmeny) v oceánskej cirkulácii. Paleoklimatologický program NOAA archivuje a distribuuje údaje popisujúce náhle zmeny v minulosti s cieľom zlepšiť pochopenie mechanizmov zodpovedných za náhle zmeny klímy.
1. Obavy z klimatických zmien a ich dôsledky
Väčšina ľudí na celom svete sa domnieva, že globálna zmena klímy je naliehavým problémom. Medián 54% v skúmaných krajinách tvrdí, že ide o a veľmi závažný problém, zatiaľ čo 85% tvrdí, že je to prinajmenšom trochu vážny problém. V 22 zo 40 skúmaných krajín polovica alebo viac verí, že globálne otepľovanie je veľmi vážna výzva. A väčšina tvrdí, že je to prinajmenšom trochu vážny problém v každom skúmanom národe. Napriek takýmto obrovským obavám sa obavy zo zmeny klímy v jednotlivých regiónoch a krajinách výrazne líšia.
Obavy zo zmeny klímy sú obzvlášť veľké v Latinskej Amerike, kde si 74% respondent myslí, že ide o veľmi vážny problém. Zhruba šesť z desiatich alebo viac z každého skúmaného latinskoamerického národa hlási značné obavy z klimatických zmien. V Brazílii, ktorá je domovom jedného z najväčších záchytov uhlíka na svete, sa 86% domnieva, že zmena klímy je veľmi vážnym problémom. Tri štvrtiny a viac v Čile (77%) a Peru (75%) vyjadrujú veľmi vážne obavy z hrozby globálneho otepľovania. Oba národy postihli nedávne extrémy počasia vrátane bleskových záplav a zosuvov pôdy na začiatku tohto roka.
Subsaharskí Afričania tiež vyjadrujú značné znepokojenie nad zmenou klímy. Medián 61% uvádza, že globálna zmena klímy je veľmi vážnym problémom, vrátane väčšiny v siedmich z deviatich krajín, ktoré sa v regióne skúmali. Úzkosť je obzvlášť vysoká v Burkine Faso (79%) a Ugande (76%), zatiaľ čo Etiópčania (40%) a Juhoafričania (45%) majú menšie obavy.
Európania sú v priemere o niečo menej znepokojení zmenou klímy, medián 54% tvrdí, že predstavuje veľmi vážny problém. Viac ako polovica Francúzov (56%), Talianov (55%), Nemcov (55%) a Španielov (53%) vyjadruje značné obavy, ale iba 19%Poliakov považuje globálnu zmenu klímy za kritický problém.
V USA sa 45% domnieva, že globálna zmena klímy je veľmi vážnym problémom. Jeden zo štyroch Američanov nepovažuje zmenu klímy za vážny problém, jeden z najvyšších podielov zo všetkých skúmaných krajín. Iba Izraelčania (30%) a Rusi (26%) častejšie hovoria, že zmena klímy nie je vážnym problémom.
Menej ako polovica v Ázii (medián 45%) a na Blízkom východe (medián 38%) vyjadruje značné obavy zo zmeny klímy. V Ázii sa však úzkosť zo zmeny klímy medzi skúmanými krajinami veľmi líši. Asi sedem z desiatich alebo viac v Indii (76%), na Filipínach (72%) a vo Vietname (69%) je veľmi znepokojených globálnym otepľovaním, zatiaľ čo iba 18%tvrdí to isté v Číne. Obavy sú na Blízkom východe relatívne nízke: S výnimkou Libanonu je v dvoch tretinách menej ako polovica v každej skúmanej krajine presvedčená, že zmena klímy je veľmi vážnym problémom.
Ukrajinci a Rusi patria k najmenej znepokojeným globálnym klimatickým zmenám. Zhruba traja z desiatich v každej krajine hovoria, že ide o veľmi vážny problém.
Malá celková zmena v obavách z globálneho otepľovania
Aj keď sa mnohí domnievajú, že globálna zmena klímy predstavuje veľmi vážnu hrozbu, v mnohých prípadoch sa názory na túto otázku za posledných päť rokov nezmenili. Z 20 krajín, ktoré v roku 2015 aj 2010 skúmalo Pew Research Center, medián 47% v roku 2015 uvádza, že zmenu klímy považujú za veľmi vážny problém, prakticky sa nemení od 49%, ktorí v roku 2010 uviedli to isté.
Aj keď celkovo došlo k malým zmenám, vo viacerých kľúčových ekonomikách došlo k výraznému poklesu obáv. V Číne, najväčšom emitentovi skleníkových plynov na svete, počet ľudí, ktorí hovoria o veľmi vážnom probléme zmeny klímy, klesol od roku 2010 o 23 percentuálnych bodov. K dvojcifernému poklesu došlo aj v mnohých ďalších veľkých krajinách produkujúcich uhlík, vrátane Južná Kórea (-20 bodov), Japonsko (-13) a Rusko (-10). Francúzsko (+10) a USA (+8) zaznamenali od roku 2010 mierny, ale pozoruhodný nárast obáv z klimatických zmien.
V širšom zmysle emisie uhlíka v danej krajine korelujú s obavami z globálnej zmeny klímy. (Celkové znepokojenie nad zmenou klímy sa meria pomocou trojpoložkového indexu. Viac informácií nájdete v prílohe.) V krajinách s vysokou úrovňou emisií uhlíka na obyvateľa vrátane USA, Austrálie, Kanady a Ruska je menej pravdepodobné, že by verejnosť vyjadrila silné obavy o klimatických zmenách. USA s najvyššími emisiami uhlíka na obyvateľa v skúmaných krajinách patria medzi najmenej znepokojené zmenou klímy a jej potenciálnym vplyvom. Verejnosť v Afrike, Latinskej Amerike a Ázii, z ktorých mnohé majú veľmi nízke emisie na obyvateľa, je často najviac znepokojená negatívnymi účinkami zmeny klímy.
Mnohí teraz vidia vplyvy klimatických zmien
Aj keď sa väčšina súčasnej diskusie o zmene klímy zameriava na obmedzenie budúcich emisií uhlíka, medián 51% v skúmaných krajinách sa domnieva, že zmena klímy v súčasnosti poškodzuje ľudí na celom svete. Zhruba osem z desiatich tvrdí, že globálna zmena klímy v súčasnosti ovplyvňuje ľudí alebo ich ovplyvní v najbližších rokoch, v porovnaní s mediánom iba 13%, ktorí tvrdia, že zmena klímy nebude mať na ľudí dlhé roky vplyv alebo ich nikdy mať nebude.
Pokiaľ ide o obavy súvisiace so zmenou klímy v širšom zmysle, Latinskí Američania vyjadrujú najväčšie znepokojenie nad bezprostrednosťou hrozby zmeny klímy. Asi tri štvrtiny (77%) uvádzajú, že klimatické zmeny v súčasnosti škodia ľuďom. Zhruba dve tretiny alebo viac z každého skúmaného latinskoamerického národa tvrdia, že škodlivé účinky zmeny klímy už pociťujú ľudia na celom svete. Brazílčania (90%) s najväčšou pravdepodobnosťou veria, že zmena klímy v súčasnosti ľuďom škodí. Táto silná verejná podpora, ako aj medzinárodný tlak pravdepodobne prispeli k nedávnemu sľubu brazílskej prezidentky Dilmy Rousseffovej znížiť do roku 2025 emisie uhlíka v krajine o 37%.
Aj keď je menej pravdepodobné, že by Európania tvrdili, že zmena klímy je veľmi vážny problém, priemerný podiel 60% sa domnieva, že v súčasnosti negatívne ovplyvňuje ľudí. Nemci (66%) s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že globálna zmena klímy v súčasnosti škodí ľuďom, a tesne za nimi nasledujú Taliani (65%). Pokiaľ ide o obavy súvisiace so zmenou klímy, Poliaci patria medzi najmenej znepokojené: iba 28% zastáva názor, že v súčasnosti postihujú ľudí.
V Afrike medián 52% tvrdí, že zmena klímy v súčasnosti ľuďom škodí, a 86% tvrdí, že buď ubližuje ľuďom v súčasnosti, alebo to urobí v najbližších rokoch. Asi tri štvrtiny obyvateľov Burkiny Faso a Ugandy si myslia, že zmena klímy v súčasnosti ovplyvňuje ľudí. Súhlasí však iba 33% Etiópčanov a 31% Juhoafričanov.
Američania patria k najpravdepodobnejším ľuďom, ktorí veria, že k dôsledkom zmeny klímy je ďaleko. Zatiaľ čo 41% uvádza, že klimatické zmeny už poškodzujú ľudí na celom svete, 29% sa domnieva, že ľuďom neublíži mnoho rokov alebo nikdy nemôže ľuďom uškodiť, čo je najväčší sentiment tohto druhu v každom opýtanom národe.
S mediánom 26%ľudia na Blízkom východe najmenej pravdepodobne veria, že zmena klímy v súčasnosti škodí ľuďom. Libanončania (40%) v tejto oblasti najčastejšie uvádzajú, že zmena klímy nepriaznivo ovplyvňuje ľudí. Najmenej pravdepodobne to isté hovoria Palestínčania (23%).
Osobný vplyv zmeny klímy
Celosvetovo sa polovica alebo viac v 39 zo 40 krajín obáva, že zmena klímy im osobne počas života uškodí. A 40% tvrdí, že sú veľmi znepokojený touto perspektívou. Názory sa však výrazne líšia podľa regiónov. Latinskoameričania patria medzi najviac znepokojených - 63% uvádza, že sú veľmi znepokojení tým, že zmena klímy sa ich osobne dotkne. Brazílčania (78%) sú obzvlášť znepokojení osobným vplyvom zmeny klímy, ale väčšina vo všetkých skúmaných krajinách Latinskej Ameriky hovorí rovnako.
Podobne 61% subsaharských Afričanov, z ktorých mnohí sú obzvlášť citliví na dôsledky zmeny klímy, uvádzajú, že sú veľmi znepokojení vplyvom, ktorý to bude mať na ich vlastný život. Zhruba deväť z desiatich (88%) v Ugande a asi tri štvrtiny verejnosti v Burkine Faso (77%) a Ghane (73%) sú veľmi znepokojené osobnou hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy. Názory na tento problém môžu odrážať to, čo ľudia prežívajú vo svojom každodennom živote. Uganda aj Burkina Faso zažili za posledných niekoľko rokov vážne záplavy. A dezertifikácia - rozšírenie Sahary do regiónu Sahel - v Burkine Faso vytlačila tisíce ľudí. Správy naznačujú, že takmer 30% domácností v sahelskej zóne Burkina Faso sa za posledných 20 rokov presťahovalo kvôli zmenám spôsobeným globálnym otepľovaním.
Rovnako ako v Afrike, národy v ázijsko-tichomorskom regióne, ktoré sú obzvlášť citlivé na účinky zmeny klímy, patria medzi najväčšie obavy z jej osobného vplyvu. Filipíny, ktoré boli v nedávnej správe OSN zaradené na druhé miesto v zozname najviac ohrozených klimatickými zmenami, uvádzajú najväčšie obavy z osobného vplyvu zmeny klímy medzi skúmanými ázijskými krajinami. Tri štvrtiny Filipínčanov tvrdia, že sú veľmi znepokojení tým, že im globálna zmena klímy v priebehu života uškodí. Austrálčania (18%) a Číňania (15%) majú menšie obavy z osobného vplyvu zmeny klímy.
Verejnosť v krajinách, ktoré sú podľa indexu svetového rizika OSN pravdepodobne menej zraniteľné voči vplyvom zmeny klímy, vo všeobecnosti prejavuje menšie obavy. Tri z desiatich alebo menej v USA, Európe (medián 27%) a na Blízkom východe (medián 27%) vyjadrujú vážne obavy z osobných účinkov zmeny klímy.
Demografické rozdiely v zmene klímy
V mnohých európskych krajinách sú obavy zo zmeny klímy a jej súčasného vplyvu výraznejšie u tých, ktorí sa nachádzajú v ľavej časti politického spektra. Napríklad vo Francúzsku 70% ľudí vľavo vyjadruje vážne obavy z klimatických zmien v porovnaní s iba 49% vpravo. K veľmi podobnému ideologickému rozdeleniu dochádza, keď sa Francúzi pýtajú, či klimatické zmeny v súčasnosti poškodzujú ľudí: tí napravo sú výrazne menej náchylní tvrdiť, že klimatické zmeny v súčasnosti postihujú ľudí. Podstatné ideologické rozdiely v hrozbe a vplyve zmeny klímy, ktoré často odrážajú stranícke rozdiely v tejto téme, existujú aj v Taliansku, Veľkej Británii a Španielsku. Pravice veria, že zmena klímy v súčasnosti ľuďom škodí, iba v Poľsku.
Rovnako ako v Európe, ideológia ovplyvňuje vnímanie Američanov o hrozbe klimatických zmien. Zhruba sedem z desiatich sebaidentifikujúcich politických liberálov (68%) považuje zmenu klímy za veľmi vážny problém, zatiaľ čo iba 30% konzervatívcov to isté tvrdí. Táto ideologická priepasť sa od posledného položenia otázky v roku 2010 mierne zväčšila, 53% liberálov a 23% konzervatívcov vyjadrilo vážne obavy z globálneho otepľovania. Liberáli (59%) tiež oveľa častejšie veria, že zmena klímy v súčasnosti škodí ľuďom, v porovnaní s iba 32% konzervatívcov.
Ideológia je len jedným z výrazných demografických rozdielov v amerických názoroch na klimatické zmeny. V USA ženy, mladí ľudia a osoby s nižšími príjmami s najväčšou pravdepodobnosťou vyjadrujú znepokojenie nad zmenou klímy a jej účinkami. Zhruba polovica amerických žien tvrdí, že globálna zmena klímy je veľmi vážnym problémom, v porovnaní s 39% ich mužských náprotivkov. Ženy tiež častejšie než muži veria, že zmena klímy v súčasnosti ľuďom škodí a že ich dôsledky im v určitom okamihu života osobne uškodia.
Mladší ľudia častejšie ako vo veku 50 rokov a starší vyjadrujú obavy z hrozby globálnej zmeny klímy a jej účinkov. Asi polovica Američanov vo veku 18 až 29 a 30 až 49 rokov tvrdí, že zmena klímy je veľmi vážny problém, zatiaľ čo 38% ich starších tvrdí to isté.
Názory Američanov na globálne otepľovanie sa tiež líšia v náboženských líniách. Katolíci a tí, ktorí nie sú spojení s náboženstvom, častejšie než protestanti veria, že zmena klímy je veľmi vážny problém a že v súčasnosti negatívne ovplyvňuje ľudí. Nedávna správa Pew Research Center však ukazuje, že politické straníctvo a rasa/etnická príslušnosť môžu byť lepšími prediktormi postojov k životnému prostrediu než náboženská príslušnosť.
Sucho je najaktuálnejšou obavou v súvislosti so zmenou klímy
V všetkých skúmaných krajinách je hrozba sucha alebo nedostatku vody najproblémovejším potenciálnym účinkom globálnej zmeny klímy - medián 44% tvrdí, že sa o túto možnosť obávajú najviac. Štvrtina považuje najnebezpečnejší vplyv klimatických zmien na nepriaznivé počasie vrátane povodní a intenzívnych búrok. Oveľa menej ako najväčší problém uvádza dlhé obdobia neobvykle horúceho počasia (14%) a stúpajúcej hladiny mora (6%).
Asi šesť z desiatich Latinskoameričanov (medián 59%) uvádza sucho ako hlavnú starosť, pokiaľ ide o potenciálne vedľajšie produkty zmeny klímy, a je to najväčší problém v každom skúmanom latinskoamerickom národe. Obavy zo sucha sú zdrvujúce v Brazílii (78%), kde nedostatok vody spôsoboval počas minulého leta rozsiahle obavy. Podobne 72% Venezuelčanov vyjadruje vážne obavy zo sucha.
Subsaharskí Afričania vyjadrujú podobnú mieru obáv zo sucha-59% to uvádza ako najväčší potenciálny vplyv globálnej zmeny klímy. Aj keď medián iba 18% v deviatich skúmaných krajinách hovorí, že najväčším problémom je nepriaznivé počasie, je to najčastejší problém v Južnej Afrike (31%). V Nigérii sú extrémne horúčavy (38%) najproblémovejším účinkom globálnych klimatických zmien.
Aj keď je sucho (medián 41%) stále hlavným problémom súvisiacim so zmenou klímy v ázijsko-tichomorskom regióne, obavy z nepriaznivého počasia (priemer 34%) nasledujú tesne za ním. V Japonsku, kde ľudia v roku 2011 zažili ničivé zemetrasenie a cunami, pri ktorom zahynulo takmer 16 000 ľudí, 45% uviedlo, že nepriaznivé poveternostné podmienky najviac ovplyvňujú globálne klimatické zmeny. Malajzijčania a Pakistanci tiež uvádzajú ako najvyššiu úzkosť súvisiacu s podnebím nepriaznivé počasie. Asi jeden z desiatich alebo menej v ázijsko-tichomorskom regióne sa najviac obáva extrémnych horúčav (13%) a stúpajúcich hladín morí (6%).
Zhruba štyria z desiatich obyvateľov Blízkeho východu označujú sucho (priemer 38%) za svoj najväčší problém zmeny klímy, vrátane väčšiny v Libanone (56%). V Turecku sú ľudia v oblasti najvyšších obáv relatívne rozdelení - 35% Turkov tvrdí, že sucho je najčastejším problémom, zatiaľ čo rovnaký podiel uvádza nepriaznivé počasie. Medzi Izraelčanmi sú názory relatívne rozdelené na hrozbu sucha (29%), extrémnych horúčav (26%) a nepriaznivého počasia (23%).
Aj keď Európania vyjadrujú podobné obavy zo sucha (priemer 35%) a nepriaznivého počasia (27%), v porovnaní s inými regiónmi patria medzi najpravdepodobnejšie krajiny, ktoré považujú za najväčšiu hrozbu stúpajúcu hladinu mora (15%).