Určite si spomenieš na náš článok spred niekoľkých dní, v ktorom sme informovali o hrôzach, ktoré sa dejú v osade na východnom Slovensku. Združenie s názvom Pomoc psíkom na východnom Slovensku informovalo o obrovskej odchytovej akcii, kde im so záchranou pomáhala hliadka aj policajti.
"Špagáty zarezané do krku, kotné fenky, šteňatá bez očí, mŕtve psy všade naokolo… Všetko, čo v minulosti ukázali médiá, vešanie psov za nohy, podpálené psy… Všetko je pravda!," znejú otrasné úvodné slová k tomu, čo zažili. Z otrasných podmienok odobrali podľa Jany Bikkyovej, zástupkyne združenia, 23 psov, ktoré umiestnili do karanténnej stanice vo Veľkých Kapušanoch. Jeden pes pritom musel ostať na veterinárnej klinike kvôli liečbe babeziózy.
Otrasné zábery si vyslúžili vlnu kritiky aj zlosti. Opýtali sme sa preto aj v Slobode zvierat, ako problém vidia. Ako portálu Noizz.sk povedal Jozef Chmel, hlavný inšpektor Slobody zvierat, na Slovensku, žiaľ, nie je takáto situácia výnimočná. "Nie je výnimočná ani pokiaľ ide o východné Slovensko. No netýka sa to len rómskych osád, kde je problém ozaj najvypuklejší. Prípady týrania zvierat máme hlásené aj u rodín, ktoré nie sú rómske a nielen u sociálne slabších ľudí, ale aj u ľudí, ktorí sa považujú za "slušných" a finančne zabezpečených," vysvetlil.
Ako však Chmel dodal, aj keď môže ísť o trestný čin týrania zvierat podľa paragrafu 378 Trestného zákona, dokazovanie je zložité. Otázne pritom je, prečo sa v osadách toľko psov vôbec nachádza a prečo sú v takom zlom stave. "Je tu veľa psov aj preto, lebo sa nekontrolovateľne množia. Často sa stáva aj to, že sa ľudia v blízkosti osád zbavujú svojich psov. V osadách vládne stredovek, ľudia tu žijú v obrovskej biede a v hrozných podmienkach. Aj preto sa tu krutosti na zvieratách tak darí," vysvetlil hlavný inšpektor Chmel.
V Slovenskej republike týranie zvierat napĺňa skutkovú podstatu trestného činu. Ostatné porušenia o veterinárnej starostlivosti môžu byť riešené aj sankciou za priestupok. Legislatíva je všeobecne platná pre všetkých na území SR v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, no je otázne, ako je to s uplatňovaním zákonov napríklad v spomínaných osadách. Aj keď im za týranie a zabíjanie zvierat hrozí trest, nie vždy sa nájde ten, kto je vinný.
Smutná situácia vyzerá z viacerých uhlov neriešiteľne, no dá sa pomôcť. "Bežní ľudia môžu pomôcť hlavne podporou útulkov vo svojom regióne. Štát útulky nijako nepodporuje a ani nezriaďuje vlastné útulky. Na celom Slovensku existujú iba dve štátne karantény, ktoré sú plné a majú veľké problémy s adopciou, ale zároveň sú aj finančne podhodnotené," dodal.
Týranie teda nie je len problémom osád, ale, žiaľ, celého Slovenska. Ako je to s uplatňovaním novely zákona, že zviera nie je vec, sme sa opýtali aj na Ministerstve pôdohospodárstva a portálu Noizz.sk odpovedal Daniel Hrežík z Odbor komunikácie a marketingu.
"Ustanovenie "Živé zviera má osobitný význam a hodnotu ako živý tvor, ktorý je schopný vnímať vlastnými zmyslami a v občianskoprávnych vzťahoch má osobitné postavenie. Na živé zviera sa vzťahujú ustanovenia o hnuteľných veciach; to neplatí ak to odporuje povahe živého zvieraťa ako živého tvora," je definované v novele občianskeho zákonníka.
V SR boli aj sú zvieratá a ich práva chránené početnými právnymi predpismi – zákonmi SR, nariadeniami vlády SR či vyhláškami napr. Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, a tiež legislatívou Európskej únie. V tejto rozsiahlej legislatíve sú popisované podmienky ochrany hospodárskych zvierat, podmienky ochrany zvierat počas prepravy, ochrany zvierat počas usmrcovania, ochrany zvierat používaných na vedecké alebo vzdelávacie účely, ochrany spoločenských zvierat, nebezpečných živočíchov, chránených druhov zvierat či farmovej zveri. Ustanovenie "zviera nie je vec" v určitej rovine upozorňuje práve na to, čo je bližšie definované v ďalšom práve a poukazuje na skutočnosť, že zvieratá sú cítiace bytosti, s ktorými je potrebné zaobchádzať podľa určitých pravidiel," odpovedal.
Nakoľko však štát pomáha organizáciám, ktoré zachraňujú zvieratá z takýchto hrozných podmienok, je podľa vyššie spomínaných slov hlavného inšpektora Chmela chabé a slabé. Ako tvrdí Hrežík, Ministerstvo pôdohospodárstva priamo aj prostredníctvom Štátnej veterinárnej a potravinovej správy spolupracuje v rámci svojich kompetencií so všetkými organizáciami v oblasti ochrany zvierat, ktoré o to majú záujem.
"Veterinárni inšpektori majú zákonnú kompetenciu nariadiť vhodné opatrenia na ochranu zvierat, najmä ich zhabanie alebo dočasné umiestnenie do náhradnej starostlivosti. Veterinárni inšpektori tak spolupracujú s organizáciami aj na riešení podnetov k týraniu zvierat, alebo zlej starostlivosti o zvieratá. Štátna veterinárna správa sa zásadným spôsobom podieľa na vzdelávaní osôb, ktoré pôsobia v oblasti odchytu a prepravy zvierat," vysvetlil.
Ako však dodal, v súlade s platnou legislatívou najmä vo vzťahu k túlavým zvieratám majú určité povinnosti obce. V každej spoločnosti sa môžu nájsť jednotlivci, ktorí sa pokúšajú zákony obchádzať, alebo ich porušujú, rovnako v ochrane zvierat. "V prípadoch preukázateľného týrania zvierat je na orgánoch činných v trestnom konaní, aby voči páchateľom takýchto skutkov vyvodili tvrdé postihy," dodal Hrežík.
Noizz.sk sa na otázky spojené s osadami a psami v nich obrátil aj na splnomocnenca vlády pre rómske komunity, Ábela Ravasza. Ako odpovedal, či už ide o deti alebo o dospelých, týranie psov nie je akceptovateľné. Takéto správanie však poukazuje na väčšie problémy s miestnou komunitou. "Situáciu sťažuje aj fakt, že nerómske obyvateľstvo často využíva okolie osád na zbavenie sa nechcených psov. V súvislosti s premnožením psov navštívili zástupcovia nášho úradu mesto Trebišov spolu so zástupcami Československého kastračného programu. Prišli sme s plánom intervencie, mestské zastupiteľstvo sa však rozhodlo program nepodporiť. Dôvod, prečo sa tak stalo, nepoznáme. Takúto intervenciu sme zaviedli v Markušovciach a Smižanoch, kde došlo k zlepšeniu situácie. Verím, že nové zloženie zastupiteľstva prinesie pokrok v spolupráci a spoločne nájdeme potrebné riešenia," vysvetlil Ravasz.
Ako doplnil, myslí si, že ak by bol zabezpečený odchyt psov, obyvatelia osady by boli nápomocní a sami nosili psov, lebo si uvedomujú, že im nemôžu poskytnúť potrebnú starostlivosť. Treba však nastaviť aj spolupráce medzi ministerstva a zodpovednými inštitúciami. "Čo sa týka spolupráce s ministerstvom pôdohospodárstva, náš úrad plánuje koordinačné stretnutie za účasti poslanca NR SR Štefana Vavreka, ktorý sa tejto téme venoval ešte počas pôsobenia na úrade splnomocnenca. V Trebišove je však potrebná systematická intervencia, aby sa kvalita života v osade zvýšila, inak sa problémy budú len hromadiť a zväčšovať. Aj preto považujeme dobrú spoluprácu zo strany samosprávy za kľúčovú," dodal splnomocnenec, Ábel Ravasz.
Tiež si pozri...Peklo v osade na východnom Slovensku: Psy vešali a podpaľovali Psy unášajú z domov a drasticky ich zabíjajú. Deje sa to aj mimo festivalu Yulin