- Čím oslovili víťazné projekty škôl?
Myslím si, že prakticky všetky školy, ktoré sa do tejto súťaže prihlásili ju poňali veľmi seriózne, snažili sa plniť kritériá, ktoré sme my dávali. To znamená zorganizovať nejaké podujatie s európskym rozmerom a s prítomným prvkom diskusie, najlepšie s poslancami Európskeho parlamentu alebo s rôznymi činiteľmi na slovenskej štátnej, prípadne miestnej úrovni. Hovoriť o problémoch ako sú životné prostredie, budúcnosť Európy, alebo výmeny v oblasti školstva, kultúry, či právo ľudí voliť a vôbec všetky otázky spojené s demokraciou. Všetky školy, ktoré sa zapojili do týchto projektov sa snažili poslať dokumentácie, ktoré nám priblížili, aká bola úroveň zapojenia žiakov, aká bola aktivita, kto tam bol prítomný ako hosť. O 11 víťazných školách môžeme povedať, že poslali najlepšie dokumentácie, ktoré svedčili o najlepšej príprave, ako aj o samotnom priebehu daného podujatia. Súčasťou dokumentácie boli rôzne videofilmy, záznamy chatov s kolegami zo škôl s rôznych štátov Európskej únie, záznamy diskusie s europoslancami a množstvo fotografií. Školy, ktoré sme vybrali, dá sa povedať, na 100 % splnili kritériá, ktoré sme stanovili.
- Ktoré témy najviac rezonovali v študentských diskusiách?
V študentských diskusiách najviac rezonovali témy, ktoré sa priamo dotýkajú ich každodenného života, čiže povedzme študentských výmen, prípadne ako študovať na univerzitách v štátoch EÚ. Potom aj rôzne aspekty kultúry a takisto rezonovala téma budúcnosti Európy. Mladým veľmi záleží, aby mohli ovplyvňovať budúcnosť Európy a my sme tomu radi a dúfame, že sa to odrazí aj na voličkej účasti v budúcich voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2009. Prirodzenému záujmu sa vždy teší aj téma životného prostredia a zdanlivého rozporu medzi energetickou sebestačnosťou pokiaľ ide o využívanie energetických zdrojov vs. dlhodobo udržateľný rozvoj a ochrana životného prostredia.
- Máte skúsenosť, že sa do súťaže opakovane zapájajú rovnaké školy?
Áno máme. Najmä školy, ktoré uspeli v minulých ročníkoch sa prihlásili opäť a snažili sa dať nejakú pridanú hodnotu tomu, čo už urobili a mnohé z nich sa opäť umiestnili na najvyšších priečkach. Hovorí to o tom, že už získali nejaké skúsenosti, vedia, čo sa od toho požaduje a ich študenti, sú veľmi nadšení, že také niečo robia. Umožňuje to cestovať a vymeniť si skúsenosti a názory na témy, ktoré ich zaujímajú priamo s rovestníkmi z členských štátov EÚ.
- Zapájajú sa študenti do tejto súťaže skôr z vlastného popudu, alebo je to iniciatíva ich predagógov?
Záleží. Niekde je to ozaj z vlastného popudu, niekde sú to pedagógovia, ktorí sledujú našu webovú stránku. Takisto dostanú informáciu o tom, že vôbec takáto súťaž sa rozbehla od patričného odboru ministerstva školstva. Tí, ktorí sa už zúčastnili slúžia ako akýsi multiplikátori, ktorí v danom meste, kde sú nejaké kontakty medzi strednými školami, rozšíria informácie, že taká súťaž sa uskutoční.
- Aký program čaká víťazov v Štrasburgu?
Po raňajkách nasleduje oficiálne otvorenie, kde hovorca z každej zúčastnenej školy predstaví danú školu. Má na to približne jednu minútu a v angličtine alebo francúžštine predstaví, čo tá škola robí, čím sa zaoberá, aké má úspechy. Potom nasleduje rozdelenie študentov do rôznych pracovných skupín podľa tém, ktoré boli vopred dané. Sú to témy, ktoré sa kryjú aj s tým, čo robili študenti počas predchádzajúcich etáp. Poobede je plenárne zasadnutie, kde sa zhrnú závery z jednotlivých pracovných skupín, opäť sa predebatujú, daní spravodajcovia informujú, debatuje sa a prijmú sa celkové závery. V popoludňajších hodinách prebieha súťaž "eurogame", ktorá je zameraná na otestovanie vedomostí o EÚ, kde sú štvorčlenné družstvá. Naši študenti z predošlých ročníkov dokázali, že ich znalosti majú takú úroveň (aj vďaka nášmu systému výberu), že môžu uspieť v konkurencii ostatných žiakov.
- Máte spätnú väzbu, že účastnici súťaže, resp zájazdu do Štrasburgu sa potom aj ďalej zaoberajú európskou politikou?
Zatiaľ sme iba v treťom ročníku, takže úprimne povedané ešte taký skutočný "feedback" o tom nemáme, ale keď sa s nimi rozprávame, tak v každom prípade to povedomie o Európskom parlamente a o tom, že aj na európskej úrovni sa riešia veci, ktoré sa týkajú bezprostredne ich každodenného života, tu je. Takisto, že by boli radi, keby ich mohli aj nejakým spôsobom ovplyvňovať, minimálne na tej úrovni, že využijú svoje volebné právo. Aj teraz ma ubezpečili študenti z pezinského gymnázia, že prakticky všetci tí, ktorí sa na tomto programe zúčastnili sa hodlajú aj zúčastniť na voľbách do Európskeho parlamentu, čo nás veľmi teší pretože Slovensko zaznamenalo rekordne nízku účasť v ostantých európskych voľbách.
- Organizujete podujatia aj pre seniorov?
Pokiaľ ide o dôchodcov, tak sa zameriavame na besedy s nimi. Organizujeme rôzne občianske fóra. Robili sme to aj v spolupráci s kanceláriou EP v Českej republike a v Maďarsku, v pohraničí v Čechách a Komárne a ukázalo sa, že dôchodcovia majú veľmi veľký záujem o európske veci, ktoré ovplyvňujú ich život. Ide najmä o problematiku zavedenia eura alebo využívanie rôznych sociálnych a penzijných práv v zahraničí. Sú to ľudia, ktorým záleží na vyváženom prerozdelení právomocí medzi EÚ a štátmi alebo regiónmi a miestnou samosprávou. Zaujíma ich aj princíp s tým ťažkým názvom – subsidiarita. Organizujeme prednášky spojené s diskusiou v našom Informačnom centre, ktoré zdieľame so Zastúpením EK, o tom, čo európske inštitúcie robia pre ľudí, aký je dosah rôznych rozhodnutí. Práve seniori majú o témy, ktoré sa riešia na európskej úrovni záujem, či už ide o zákaz fajčenia, o sprehľadnenie predaja leteniek, zlacnenie roamingu a pod. Majú tiež dôveru, že keď sa vec rieši na európskej úrovni, vyrieši sa to k spokojnosti všetkých občanov.