Ďaľšie referáty z kategórie
Spolok svätého Vojtecha
|Dátum pridania:||30.11.2002||Oznámkuj:||12345|
|Autor referátu:||Lucka123|
|Jazyk:||Počet slov:||709|
|Referát vhodný pre:||Stredná odborná škola||Počet A4:||2.8|
|Priemerná známka:||2.94||Rýchle čítanie:||4m 40s|
|Pomalé čítanie:||7m 0s|
Metoda, žiadal, aby sa aj oni zaradili medzi jeho patrónov, čo znamenalo obnovovať ich úctu a hlásiť sa k ich dedičstvu, vrátane samostatnej cirkevnej provincie. Čelní predstavitelia Spolku sv. Vojtecha zároveň chceli, aby sa k veľkomoravskej idey hlásil celý národ, preto sa najmä aktivitou Jána Palárika usilovali o ekumenizmus a unionizmus, čo znamenalo zároveň národnú jednotu.
Založenie Spolku sv. Vojtecha prijal slovenský národ s nadšením. Už na zakladajúcom valnom zhromaždení 14. septembra 1870 doň vstúpilo približne 500 členov. Rady členstva sa rýchlo rozširovali. Za prvé obdobie spolkového pôsobenia, t.j. do skončenia 1. svetovej vojny napriek nemalým prekážkam a ťažkostiam spolok mal vyše 30 tisíc členov.
Do roku 1918 vyšlo v SSV 346 kníh v mnohotisícovom náklade. Okrem toho Spolok každoročne vydával kalendár Pútnik svätovojtešský a Katolícke noviny. Možno konštatovať, že Spolok sv. Vojtecha svojimi vydaniami získal stabilné čitateľské zázemie, čo mu umožňovalo skvalitňovať a aj kvantitatívne rozhojňovať tento základný nástroj svojej výchovnej a vzdelávacej činnosti v prospech kresťanskej a národnej orientácie.
Práve touto dvojitou orientáciou získal SSV do svojich radov, ale aj pre prácu v Cirkvi a pre zveľadenie slovenského národa, mladšiu generáciu a nastupujúcu inteligenciu. Aktivity spolku na všetkých úrovniach cirkevného, kultúrneho a spoločenského života boli dominantnými pohybmi, ktoré umožnili, aby ústredie v Trnave rozvinulo svoju činnosť do maxima, rozšírilo jeho formy a napĺňalo rozrastajúce sa potreby domáceho i zahraničného členstva. Popri tradičnej činnosti vytvorilo postupne vedecké odbory: literárnovedný, jazykový, historický, ako aj vybudovalo múzeum, archív a knižnicu.
Cieľavedomá a kvalitná práca priaznivo vplývala na vydavateľskú činnosť. Od roku 1920, teda od nástupu Andreja Hlinku za predsedu a Jána Pöstényiho za správcu SSV, do roku 1948 vydal spolok 1460 titulov kníh a popri tom vydával viacero periodík, v niektorých rokoch až desať. Ročne sa do spolku hlásilo postupne až desaťtisíc členov, takže v závere tohto obdobia ich mal SSV vyše 247 tisíc.
Bolo to vrcholné obdobie činnosti SSV. Z účinkov a výsledkov tejto práce žili jeho členovia aj počas štyridsiatich rokov komunistického režimu, počas ktorých spolok v podstate iba živoril pod nanútenou správou, no najmä pod výraznou kontrolou.
Činnosť Spolku sv. Vojtecha vyrastala v tesnom spojení so životom. Ovplyvňovala ho a v zápätí musela pohotovo reagovať na zvýšené požiadavky svojho členstva a živšieho národného etnika. Aj toto bol dôvod, že Spolok sv.