Bratislave sa podarilo dosiahnuť dohodu, ktorá znamená, že mestská spoločnosť Odvoz a likvidácia odpadu (OLO) sa napojí na Bratislavskú teplárenskú spoločnosť (BAT), člena skupiny MH Teplárenský holding (MHTH). Časť tepla, ktoré vzniká energetickým zhodnotením odpadov teda už nepôjde nelogicky do vzduchu, ale už od budúcej vykurovacej sezóny ňou budú vykurovať domácnosti a prevádzky v meste.
(Zdroj: https://tv.pravda.sk/relacie/spravodajstvo/epizoda/7031-bratislava-vyuzije-cast-tepla-zo- spalovne-na-vykurovanie-domacnosti)
Najväčšia legálna skládka na Slovensku sa nachádza v košickej mestskej časti Myslava. V jej okolí žije viac ako 3500 obyvateľov. "Riziká skládkovania na ľudské zdravie sa môžu prejaviť najmä pri dlhodobom pobyte v blízkosti skládok. U ľudí žijúcich v blízkosti skládok sa napríklad potvrdil zvýšený výskyt rakoviny, srdcovocievnych ochorení, ochorení dýchacích ciest a rôznych typov alergií," uviedol pre Rádio Košice štátny tajomník ministerstva životného prostredia Juraj Smatana s tým, že vznikajúce škodlivé látky môžu zamoriť pôdu, podzemnú vodu i ovzdušie: "Unikajúci metán a oxid uhličitý zase prispievajú ku globálnemu otepľovaniu." Myslavskú skládku v roku 2013 mesto rekultivovalo. Aj napriek tomu jej územie bude viac ako 20 rokov monitorované. Dlhodobo sa však skládky tvoria aj v okolí Ružína a rieky Hornád. Košický kraj preto aktuálne pracuje na projektovej príprave opatrení, ktoré budú tento problém riešiť. Na východnom Slovensku registrujeme takmer 30 legálnych a veľké množstvo nelegálnych skládok. Pri ich odhaľovaní je dôležitý aktívny prístup okresných úradov, ktoré si často svoje povinnosti podľa ministerstva životného prostredia neplnia.
(Zdroj: https://www.kosiceonline.sk/vychodne-slovensko-je-plne-nelegalnych-skladok)
Žijeme v dobe plastovej. Ľudstvo ročne vyrobí až 400 miliónov ton umelých hmôt a do roku 2050 ich produkciu zvýši na dvojnásobok. Na skládkach odpadov a v životnom prostredí sa už teraz nachádza päť miliárd ton plastov. Prieskumná ponorka narazila na polyetylénový sáčok dokonca aj na dne Mariánskej priekopy, teda v hĺbke bezmála jedenásť kilometrov. Plasty znečistili vrcholok Mount Everestu, piesok tichomorských atolov, sneh arktických plání aj antarktické ľadovce.
(Zdroj: https://science.hnonline.sk/biologia-a-chemia/7415042-neviditelna-smrtiaca-hrozba- znecistenie-sveta-plastmi-dosahuje-alarmujuce-urovne)