ISSN 1339-1429
Spoločnosť vlastní pozemky, pre ktoré platí schváleným platným územným plánom obce regulatív priestorového usporiadania a funkčného využívania ako plocha B6 - Plochy rekreácie a cestovného ruchu. Sú plochy rekreácie a cestovného ruchu z hľadiska DPH stavebnými pozemkami, pri predaji ktorých je potrebné k nim pripočítať DPH?
Zamestnávateľ poskytuje zamestnancom rôzne nepeňažné plnenia, ktoré sú uvedené v Zákonníku práce, internom predpise spoločnosti alebo v pracovnej zmluve. Ide o balíčky pri rôznych príležitostiach (MDD, Mikuláš...), prednostné vyšetrenie u lekárov, použitie služobných áut aj na súkromné účely vrátane PHL ... . V § 21 ods. 1 písm. e) ZDP je uvedená výnimka z nedaňových nákladov - ide o náklady vynaložené zamestnávateľom na poskytnutý zdaniteľný príjem zamestnanca podľa § 5 ods. 1 a ods.3 písm. d) za podmienok ustanovených v Zákonníku práce a náklady vynaložené v rozpore s ZDP alebo s osobitnými predpismi. Otázka: Sú daňovým nákladom zamestnávateľa všetky nepeňažné plnenia poskytnuté zamestnancom, ktoré zamestnávateľ zdaní zamestnancom daňou zo závislej činnosti v zmysle ZDP? Je súčasťou daňových nákladov zamestnávateľa aj DPH, ak je celková suma nepeňažného plnenia následne zdanená daňou zo závislej činnosti? Je daňovým nákladom aj benefit vo forme nákupu PHL pri automobile, ktoré zamestnanec využíva aj na súkromné účely? PHL na súkromné kilometre a používanie auta aj na súkromné účely je uvedené v pracovnej zmluve. Zamestnávateľ uplatňuje náklady na spotrebované pohonné látky podľa § 19 ods.2 písm. l ) bod 1. ZDP. Suma PHL na súkromné kilometre je zdanená zamestnancovi. Tiež je zdanené zamestnancovi použitie auta aj na súkromné účely podľa § 5 ods. 3 a) ZDP.
Zdaniteľné osoby, ktoré sú registrované pre uplatňovanie osobitných úprav v iných členských štátoch, si nemôžu uplatniť odpočítanie dane prostredníctvom osobitného daňového priznania, ktoré podávajú v členskom štáte identifikácie (napr. CZ firma v CZ OSS). Nárok na vrátenie dane pre zdaniteľné osoby neusadené v tuzemsku sa uplatňuje podľa pravidiel na vrátenie dane, ktoré sú uvedené v § 55a až § 55e a v § 56 až § 58 zákona o DPH. Ak je zahraničná zdaniteľná osoba, ktorá uplatňuje osobitnú úpravu (napr. CZ firma CZ OSS), registrovaná v tuzemsku za platiteľa dane podľa § 5 zákona, t. j. v tuzemsku vykonáva aj iné činnosti, ako je dodanie tovarov alebo služieb, ktoré spadajú pod osobitnú úpravu, (t. j. vznikne mu daňová povinnosť na Slovensku podľa § 69 ods. 1 alebo prenos daňovej povinnosti podľa § 69 ods. 2, 12) nebude uplatňovať nárok na vrátenie dane z nákupov tovarov a služieb, ale uplatní odpočítanie dane z nákupov tovarov a služieb, ktoré súvisia s ich dodaniami osobitnej úpravy (podľa § 68 ods. 1), prostredníctvom riadneho SK daňového priznania podávaného podľa § 78 zákona o DPH.
Príklad 1- Ak CZ firma, ktorá je aj registrovaná v CZ OSS, aj na § 5, nevykonáva v tuzemsku aj iné činnosti, t. j. nevznikne mu v danom mesiaci daňová povinnosť na Slovensku podľa § 69 ods. 1 alebo prenos daňovej povinnosti podľa § 69 ods. 2, 12 musí ísť cestou refundácie, nemôže nárokovať slovenské DPH súvisiace s predajom tovaru uvedeného v OSS cez slovenské DPH priznanie (§ 78). Lebo § 49 ods. 10 mu to vlastne zakazuje.
Príklad 2- 2a., Ak CZ firma, ktorá je aj registrovaná v CZ OSS, aj na § 5, a súčasne vykonáva v tuzemsku aj iné činnosti, t. j. vznikne mu v danom mesiaci daňová povinnosť na Slovensku podľa § 69 ods. 1 alebo prenos daňovej povinnosti podľa § 69 ods. 2, 12 môže si vybrať: môže nárokovať slovenské DPH súvisiace s predajom tovaru uvedeného v OSS cez slovenské DPH priznanie (§ 49 ods. 10, § 78) alebo môže nárokovať slovenské DPH súvisiace s predajom tovaru uvedeného v OSS prostredníctvom refundácie, lebo § 55a ods. 6 mu to dovoľuje. 2b., Slovenské DPH, ktoré nesúvisí s predajom tovaru v danom mesiaci uvedeného v OSS musí žiadať prostredníctvom refundácie, ak mu v danom mesiaci nevznikne daňová povinnosť na Slovensku podľa § 69 ods. 1. Lebo § 55a 2c, mu vlastne zakazuje refundáciu v tomto prípade. Sú hore uvedené úvahy správne?
CZ firma sa registrovala na českú OSS- z dôvodu predaja tovaru na diaľku na Slovensko a formou OSS priznáva aj slovenskú DPH pri týchto tovaroch. Táto CZ firma v minulosti bola aj registrovaná na § 5 zákona o DPH (a je aj súčasne). CZ firma teraz chce nárokovať naspäť slovenskú DPH zo slovenských faktúr (napr. notárske služby na Slovensku, PHL na Slovensku- bločky, nákup spotrebného materiálu - bločky za 07/2021) prostredníctvom slovenského DPH priznania. Síce v Slovenskom DPH priznaní CZ firme nevznikne slovenská DPH povinnosť, ale prostredníctvom OSS systému mu vznikne. Otázkou je, či prostredníctvom slovenského DPH priznania môže nárokovať slovenskú DPH naspäť, alebo akou formou majú nárokovať túto SK DPH naspäť?
Od 1.7.2021 je naša spoločnosť registrovaná v schéme OSS na Slovensku a predáva tovar aj prostredníctvom platformy Amazon, a to aj tak, že tovar vo väčšom množstve prepravíme do skladu Amazon (napr. do Nemacká, Poľska, atd.) bez toho, že by sme tovar fakturovali Amazonu (tovar zostáva naďalej v majetku našej spoločnosti). Následne súkromný spotrebiteľ objedná a kúpi tento tovar cez web shop Amazonu a Amazon vystaví v mene našej spoločnosti faktúru na konečného zákazníka a dodá mu náš tovar z vlastného skladu, ktorý sa nachádza v inom členskom state (na faktúre je uvedené IC DPH našej spoločnosti, pod ktorým je naša spoločnosť registrovaná v danom štáte). Moja otázka je: Je potrebné aj tieto dodania vykázať v spoločnom daňovom priznaní OSS alebo môže naša spoločnosť aj po 1.7.2021 naďalej cez spoločnosť VAT Global, s ktorým máme uzatvorenú zmluvu, vysporiadať DPH v našom mene v členských štátoch predaja? Prepravu do skladu AMAZON zabezpečuje a hradí priamo naša spoločnosť, pokiaľ ide o prepravu zo skladu z AMAZONU k zákazníkovi, tú zabezpečuje AMAZON a na faktúre, ktorú AMAZON vystaví pre našu spoločnosť je uvedené aj " FBA fulfillment fee", t.j. čiastka pripadajúca na prepravu k našim zákazníkom cez Amazon. V niektorých prípadoch prepravu hradí priamo zákazník a prepravné náklady sú uvedené priamo na faktúre pre zákazníka.
Spoločnosť A (SK firma, platiteľ v SK podľa § 4) dodal tovar spoločnosti B (SK firma, platiteľ v SK podľa § 4). Následne spoločnosť B dodal tento tovar spoločnosti C (HU firma, platiteľ v HU). Prepravu zabezpečoval spoločnosť A takým spôsobom, že tovar fyzicky šiel priamo do skladu spoločnosti C. Fakturácia prebiehala tak, že spoločnosť A fakturovala s 20 % SK DPH, čo aj zaplatila. Následne spoločnosť B nárokovala naspäť túto DPH. Následne spoločnosť B fakturovala tovar s oslobodením podľa § 43 spoločnosti C. Daňový úrad skontroloval tento model (kontrola za obdobie november 2020), a aj podľa nás, správne to vyhodnotil ako reťazový obchod, kde pohyblivá dodávka je medzi spoločnosťami A a B. Takže Preprava (pohyblivá dodávka) sa má priradiť medzi prvého dodávateľa a prvého odberateľa. SK A (prvý D) uplatní oslobodenie v súlade s princípmi Smernice pri splnení podmienok intrakomunitránej dodávky (§ 43). Prvý odberateľ B by sa musel registrovať (v IČS) z titulu nadobudnutia tovaru v HU a následne fakturovať HU firme C podľa platného HU zákona o DPH. Samozrejme firme B neuznali nadmerný odpočet z hore uvedených dôvodov. Súhlasíme s ich názorom. Otázkou je, že ako môžeme vyriešiť tento nepriaznivý stav? Spoločnosť B sa spätne registruje na DPH v Maďarsku. Spätná registrácia na DPH v Maďarsku je podľa miestnych zákonov plne platná aj na obdobie spred podania žiadosti o registráciu – žiadateľ v žiadosti určuje, od ktorého dňa je IČ DPH platné. Ak žiadateľ požiada miestnu finančnú správu aby IČ DPH bolo platné ešte pred obdobím november 2020, tak už za obdobie november 2020 je spoločnosť plnohodnotným platiteľom dane v Maďarsku. Pod týmto maďarským IČ DPH následne spoločnosť B požiada dodávateľa A o opravné faktúry vystavené z dôvodu subjektívnej chyby - zmena režimu DPH. Spoločnosť A vystaví opravné faktúry ku kontrolovaným dodaniam za obdobie november 2020. Spoločnosť A bude mať plné právo oslobodiť dodanie tovaru podľa § 43 zákona o DPH, lebo nadobúdateľ je identifikovaný pre daň v inom členskom štáte v čase dodania a oznámil svoje identifikačné číslo pre daň pridelené v inom členskom štáte dodávateľovi. Spoločnosť B by potom zdanila nadobudnutie tovaru v Maďarsku v období november 2020. Ďalej by potom spoločnosť fakturovala tovar podľa maďarského zákona o DPH. Je hore uvedený postup správny, môžu firmy A a B takto postupovať alebo napadá Vás iné riešenie? Ďakujeme.
Slovinská spoločnosť priamo dodáva výrobky do Rakúska. Ale fakturácia ide cez slovenskú spoločnosť. Slovinská a slovenská spoločnosť sú prepojené osoby. Je správne, ak sa DPH uplatňuje ako oslobodené plnenie? Prepravu zabezpečuje slovinská spoločnosť. Tovar ide zo Slovinska do Rakúska, mimo Slovenska. Prípadne pohľad z dane z príjmov, nie je potrebné, aby sa slovenská spoločnosť registrovala pre daň z príjmov v Slovinsku? V predchádzajúcej otázke je zadaná iná informácie o preprave.
Slovinská spoločnosť priamo dodáva výrobky do Rakúska. Ale fakturácia ide cez slovenskú spoločnosť. Slovinská a slovenská spoločnosť sú prepojené osoby. Je správne, ak sa DPH uplatňuje ako oslobodené plnenie? Prepravu si zabezpečuje zákazník z Rakúska. Tovar ide zo Slovinska do Rakúska, mimo Slovenska. Prípadne, pohľad z dane z príjmov, nie je potrebné, aby sa slovenská spoločnosť registrovala pre daň z príjmov v Slovinsku?
Česká firma (Platiteľ v CZ) fakturuje tovar Slovenskej firme firme (Platiteľ podľa § 4). Prepravu zabezpečuje česká firma prostredníctvom GLS. Následne slovenská firma predáva tovar fyzickým osobám do Maďarska). Fyzicky preprava tovaru je uskutočnená tak, že ide z českého skladu CZ firmy priamo k odberateľom- FO do Maďarska. Keďže prepravu zabezpečuje CZ firma (prvý D), uplatní oslobodenie v súlade s princípmi Smernice pri splnení podmienok intrakomunitárnej dodávky (§ 43). Prvý odberateľ (SK firma) sa musí registrovať v Maďarsku, z titulu nadobudnutia tovaru. Následne Slovenská firma si môže vybrať:
a/ buď podľa zákona o DPH platného v Maďarsku podáva daňové priznania k DPH s priznanou daňovou povinnosťou a zaplatí DPH v Maďarsku, alebo
b/ sa len zaregistruje do schémy OSS na Slovensku. Podľa nás môže využívať aj tento režim OSS, nie je rozhodujúce, že tovar fyzicky nepríde na územie Slovenska.
Sú uvedené úvahy správne? Pre účely OSS nevadí, že tovar fyzicky nepríde na územie Slovenska?
Slovenská firma (Platiteľ podľa § 4) fakturuje tovar Cyperskej firme (platiteľ v CY). Prepravu zabezpečuje slovenská firma prostredníctvom GLS. Následne cyperská firma predáva tovar fyzickým osobám do rôznych krajín EU (napr. Maďarsko, Rumunsko, Česko). Fyzicky preprava tovaru je uskutočnená tak, že ide zo Slovenského skladu SK firmy priamo k odberateľom- FO do rôznych krajín EU. Podľa nás sa jedná o reťazový obchod. Keďže prepravu zabezpečuje SK firma (prvý D), Preprava (pohyblivá dodávka) sa priradí medzi prvého dodávateľa a prvého odberateľa. SK (prvý D) uplatní oslobodenie v súlade s princípmi Smernice pri splnení podmienok intrakomunitárnej dodávky (§43). Prvý odberateľ (cyperská firma) by sa musela registrovať v jednotlivých členských štátoch, v ktorých sú usadené FO, z titulu nadobudnutia tovaru. Následne cyperská firma si môže vybrať: a/ buď podľa zákonov o DPH platných v týchto štátoch budete podávať v daných štátoch daňové priznania k DPH s priznanou daňovou povinnosťou a zaplatí DPH v týchto štátoch, alebo b/ sa len na Cypre zaregistruje do schémy OSS. Podľa nás môže využívať aj tento režim OSS, nie je rozhodujúce, že tovar fyzicky nepríde na územie Cypru. Sú uvedené úvahy správne?