Informačná kancelária Európskeho parlamentu v piatok prezentovala výsledky troch prieskumov Eurobarometer:
- Špeciálny Eurobarometer 320 o (ne)účasti vo voľbách so Európskeho parlamentu vr oku 2009
- Štandardný Eurobarometer 75 o členstve v EÚ a dôvere v inštitúcie EÚ
- Eurobarometer 76.1 o Európanoch a kríze, ktorý si nechal vypracovať Európsky parlament
Slovensko bolo v roku 2009 krajinou s najnižšou účasťou vo voľbách do Európskeho parlamentu. Prieskum verejnej mienky Eurobarometer neskôr zisťovali dôvody a motivácie tejto masívnej neúčasti, ktorá sa na Slovensku dosiahla 80 %. Špeciálny Eurobarometer č. 320 zistil, že na Slovensku bol najvyšší podiel (až 42 %) tzv. "impulzívnych nevoličov" – ľudí, ktorí sa rozhodli nevyužiť svoje volebné právo na poslednú chvíľu. Hlavným dôvodom neúčasti bol u Slovákov podľa odpovedí respondentov nedostatok dôvery v politickú situáciu všeobecne.
Prieskumy poukazujú na klesajúcu podporu pre členstvo Slovenska v EÚ. S výrokom, že vstup Slovenska do EÚ krajine prospel súhlasí aktuálne 72 % obyvateľov. Oproti poslednému sledovanému obdobiu to predstavuje pokles o 6 %. Čoraz viac ľudí si myslí, že pristúpenie k EÚ Slovensku neprospelo. Medzi ľuďmi za sledované obdobie narástla nedôvera k EÚ ako takej, stále sa ale drží na najvyšších hodnotách v rámci európskej 27-čky.
Pesimistické očakávania majú Európania v súvislosti s krízou. Rastie počet tých, ktorí sú presvedčení, že potrvá dlhšie. Čoraz viac ľudí tvrdí, že kríza má nich priamy ekonomický vplyv. Reakciu členských krajín na krízu vnímajú ľudia čoraz viac ako koordinovanú. U Slovákov rastie nesúhlas s finančnou pomocou krajinám postihnutým akútnou dlhovou krízou, aktuálne s ňou nesúhlasí asi 65 % opýtaných. "Vidieť, že Slovensko patrí k tým krajinám, ktoré si nemysleli, že by mali byť solidárni k štátom vo finančnej kríze", komentoval výsledky Robert Hajšel, riaditeľ Informačnej kancelárie Európskeho parlamentu.
Europoslankyňa Monika Flašíková-Beňová (S&D, SMER-SD) vidí dôvod poklesu dôvery v EÚ aj v rétorike slovenských politických strán, ktorého hovoria o "bruselskom diktáte". Pripomína zároveň, že najdôležitejšie rozhodnutia robí Európska rada, kde sedia hlavy štátov a vlád členských krajín. Posledný príklad je euroval, ktorý nebol rozhodnutím bruselskej administratívy, ako sa to často prezentovalo.
Flašíková Beňová kritizuje individuálny postup Francúzska a Nemecka, "ktoré pošlú svoju dohodu ostatným štátom", ako nedemokratický. EÚ podľa nej potrebuje skutočne kompromisné riešenia. Nedôvera v solidaritu podľa europoslankyne z neschopnosti politikov vysvetliť občanom podstatu tohto konceptu.
Poslanec Európskeho parlamentu Alajos Mészáros (EĽS, SMK) hovorí, že ani v týchto časoch neprestáva byť optimistom. Stále ešte podľa neho môžeme byť spokojní so vzťahom Slovákov k EÚ. Neúčasť na európskych voľbách si vysvetľuje tým, že ľudia majú tendenciu odsúvať z pozornosti veci, o ktorých sa domnievajú, že sa ich priamo netýkajú. "Istým spôsobom nás k tomu vychovával minulý systém", hovorí Mészáros. Hospodárske riadenie sa podľa europoslanaca, ktorý sa bez rozpakov hlási k eurofederalizmu, nedá realizovať bez väčšej centralizácie. "Inak to bude polovičaté riešenie".
Podľa Sergeja Kozlíka (ALDE, ĽS-HZDS) je "Brusel ďaleko a do vrecka hlboko" a politika NR SR je "šťavnatejšia" ako tá európska. Rozhodnutia na európskej úrovni sú často dlhodobejšie a implementujú sa na národnej úrovni. Povedomie vyplývajúce s nášho členstva bude podľa Kozlíka ale rásť, no rozdiel oproti národnej úrovni tu bude vždy. K diskusii o finančnje pomoci krajinám poznamenáva: "Solidarita je falošný pojem". Ide podľa neho predovšetkým o záchranu vlastnej kože, pri ktorej je solidarita iba sprievodný jav. Niekedy je to aj otázka pojmov, čo ale vraj nie je len problém Slovenska.
Alajos Mészáros pripomína, že Európa je stále najsilnejšou ekonomikou sveta, no má problém vo vytváraní synergie členských štátov. Súhlasí s Kozlíkom v otázke, že euro ako spoločná mena prežije.
Flašíková Beňová si myslí, že EÚ "je niečo na čo sme odkázaní", pričom podľa nej vyjadrenia politikov na Slovensku prispeli k prezentovaným nižším číslam podpory pre EÚ. Treba si podľa nej uvedomiť, že "HDP Slovenska vytvára z veľkej časti 5 firiem a ani jedna nie je slovenská. … Chýba mi tu na Slovensku reálny pohľad, Slovensko by malo byť schopné konštruktívne prichádzať s návrhmi a koordinovať ich viac na úrovni vyšehradskej štvorky."
Ako výrazný problém vidí, že slovenskí europoslanci sa pozície slovenskej vlády, s ktorými ide na summity dozvedajú z tlačových konferencií, pričom ich kolegovia z iných krajín to vedia vopred. Vie si preto predstaviť zlepšenie spolupráce. Je tiež podľa nej namieste sa zamyslieť, či by mandát vlády na tak závažné rokovania nemala schvaľovať celá Národná rada, nie len jej výbor pre európske záležitosti.
Pokiaľ ide o otázku upustenia od zapojenia súkromného sektora do budúcich programov pomoci Alajos Mészáros tvrdí, že ani Európska ľudová strana nie je v tejto otázke jednotná. Síce je to v princípe dobré, ale otvára to ťažko riešiteľné procedurálne otázky. Sergej Kozlík očakáva, že sa v tejto téme bude diskusia prehlbovať.