Slovenské zdravotníctvo nenormálne krváca. Možno žiadna kategória pracovníkov nie je taká vykorisťovaná, čo sa týka nadčasov, ako sestry, uviedla prezidentka komory sestier pre Dobré noviny.
BRATISLAVA 13. septembra (Dobré noviny) – Slovenské zdravotníctvo "je päť minút po dvanástej. Uviedla to prezidentka Slovenskej komory sestier a pôrodných asistentiek (SKSaPA) Iveta Lazorová.
V nemocniciach chýba v súčasnosti 1020 sestier, v roku 2030 to má byť takmer 10.000. Vyplýva to z analýzy Inštitútu zdravotnej politiky. "Ministerstvo zdravotníctva aj zamestnávatelia však nehovoria o tom, koľko sestier chýba na Slovensku. Oni hovoria o tom, koľko chýba zdravotných sestier v nemocniciach," tvrdí Lazorová, podľa ktorej je toto číslo reálne oveľa vyššie.
Objektívne údaje sa podľa nej najlepšie získavajú pri prepočte sestier a zdravotníckych pracovníkov na tisíc obyvateľov. "Ak by sme chceli mať aspoň počet sestier na priemer EÚ, tak v súčasnosti ich chýba 15-tisíc," skonštatovala vo videorozhovore pre Dobré noviny.
Vykorisťovanie sestier
Pracovné podmienky sestier sú však podľa Lazorovej na veľmi zlej úrovni. Sestry sú dlhodobo preťažované, pretože ak nie je v službe sanitár či zdravotnícky asistent, často robia aj ich prácu. Okrem toho počet pacientov na jednu sestru z roka na rok rastie, mnohé sestry odchádzajú a tie, ktoré zostávajú, musia tráviť v práci oveľa viac času.
"Majú veľa nadčasových hodín, za ktoré im často ani zamestnávateľ neplatí mzdu," upozorňuje Lazorová, podľa ktorej často dochádza k porušovaniu zákonníka práce, a preto sa môže dokonca stať, že sestry majú aj 400 hodín nadčasov. "Možno žiadna kategória pracovníkov nie je taká vykorisťovaná, čo sa týka nadčasov, ako sestry. A je to možno aj preto, že sme zvyknuté sa nejako obetovať alebo robiť charitu alebo robiť svoju prácu ako poslanie a častokrát to ani nevnímame."
"Aj sestry sú však matky, potrebujú živiť svoje rodiny. A očakávať, že túto prácu budú robiť donekonečna za dobrý pocit, sa jednoducho nedá. Preto si treba uvedomiť, že ak neoceníme tú prácu, nemôžeme očakávať, že ju bude chcieť niekto v budúcnosti robiť alebo že ju bude robiť s láskou a iba z presvedčenia. Tu treba zmeniť postoj spoločnosti voči zdravotníkom a dostať ich na nejakú úroveň v sociálnom rebríčku," upozorňuje.
Syndróm vyhorenia
Zlepšiť situáciu by podľa nej mohlo zvýšenie platov zdravotných sestier a pôrodných asistentiek. "Na Slovensku má sestra v priemere základnú mzdu 20 % pod priemerom ostatných zamestnancov. V krajinách EÚ má sestra 10 % nad priemerom. To znamená o 30 % vyššiu mzdu," konštatuje. "Ak u nás je priemerná mzda v národnom hospodárstve niečo cez 910 eur, tak naše sestry zarábajú v priemere 780 eur," hovorí s tým, že sestrám treba zvýšiť mzdy aspoň o 200 eur, čo by mohlo prinavrátiť na Slovensko aj tie, ktoré sú dnes v zahraničí.
Problematické však býva aj správanie nadriadených. "Zdravotníctvo ako sektor vykazuje najviac prípadov mobbingu a bossingu a syndrómu vyhorenia zo všetkých oblastí," vyplýva z prieskumov a dodáva, že za šikanu môže predovšetkým stres na pracovisku.
"Veľmi dôležité je, aby sme si všetci v zdravotníctve začali vážiť prácu jeden druhého. To znamená nepodceňovať prácu sanitárov ani asistentov, pretože každý z nás je dôležitý. A je dôležité, aby sa vybudovali funkčné ošetrovateľské tímy, kde bude na čele tímu stáť sestra s pokročilou praxou, ktorá bude mať na starosti každého jedného pacienta a ona bude prerozdeľovať prácu," konštatuje s tým, že ak je dobré vedenie tímov, tak práca funguje.
Zdravotníctvo krváca
Ďalším problémom, s ktorým sa zdravotníctvo borí, je aj nezáujem mladých ľudí pracovať v zdravotníctve. Hoci záujem o štúdium v tomto sektore je, do praxe už nenastúpia. "Máme čísla, že až 30 % študentov ošetrovateľstva odchádza do zahraničia," upozorňuje.
Ministerstvá vidia riešenie v zavedení stabilizačného príspevku vo výške 2000 eur pre študenta ošestrovateľstva na akademický rok. V prípade získania stabilizačného príspevku sa študent zaviaže, že po úspešnom ukončení štúdia bude na území SR poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť.
Stabilizačný príspevok "však nevidím ako nejaký extrémne efektívny nájstroj na to, aby som prilákala mladých ľudí študovať a zostať tu pracovať na Slovensku," tvrdí s tým, že pôžička 6000 eur sa so zahraničným platom dá rýchlo splatiť. "Určite štipendiá majú svoj význam, pretože mali by tých študentov motivovať aj z tej ekonomickej stránky, pokryť im nejaké náklady, a to by študenti určite uvítali," pokračuje. "Na druhej strane, ak fakulty ošetrovateľstva nebudú môcť prijať viacej študentov, tak nie je predpoklad, že sa tie čísla, o ktorých som hovorila, zmenia."
"Jeden nemenovaný politik a bývalý minister zdravotníctva povedal vo svojom výroku, že sestry sú chrbtovou kosťou zdravotníctva. Ja hovorím, že sú krvou zdravotníctva. Dnes zdravotníctvo nenormálne krváca. Nemáme sestry a nebudeme ich mať, ak nezačneme robiť opatrenia také, aby boli efektívne," uzatvára Lazorová.