Obťažovanie ľuďmi navzájom, ubližovanie. Niečo, s čím sa mnohí na Slovensku neraz stretávajú. Podľa odborníkov ide o väčší problém ako sa navonok zdá. Aj preto, že sa bagatelizuje, aj preto, že sa ľudia o ňom často boja hovoriť.
Kde sa obťažovaniu darí
Výhodným priestorom pre obťažovanie a ubližovanie sú nejasné, neisté podmienky vo firmách, zlá organizácia práce, preťaženie zamestnancov, tolerovanie neetického správania, ale aj nezdravá konkurencia medzi ľuďmi, sumarizuje Eva Letovancová z Ústavu aplikovanej psychológie Fakulty sociálnych a ekonomických vied UK v Bratislave.
Podľa poradkyne Moniky Herdovej z bratislavského Inštitútu vzdelávania manažérov takému správaniu nahráva stále rozšírený hierarchický, byrokratický systém riadenia. "Hierarchický štýl riadenia tým, že nepodporuje dôveru medzi riadiacim a radovým pracovníkom, nepodporuje ani otvorenosť na pracovisku," hovorí.
Ako pokračuje, konkurenčný boj medzi rovnako postavenými pracovníkmi zasa prispieva k tomu, že sa často používajú nečisté prostriedky, ako ohováranie, zamlčovanie podstatných informácií či donášanie.
"Tam, kde víťazí politika najostrejších lakťov a bezohľadného šplhania po kariérovom rebríčku, sú problémy vo vzťahoch častejšie ako v otvorenej atmosfére, kde nevládne strach. Kde nie je tímová spolupráca a kde nepoznajú slovo kolektív, často bojuje jeden človek proti druhému," dodáva psychológ Ján Juhás z Katedry manažmentu Fakulty manažmentu Prešovskej univerzity v Prešove.
Rizikovým miestom je podľa neho firma, v ktorej manažéri majú na ľudí prehnané požiadavky a v prípade ich nedodržania sa im vyhrážajú finančnou sankciou. Ľudia sú pod obrovským tlakom a ten zasa tým správnym začiatkom pre budúce problémy.
Kto ubližuje
Kolegovi podľa Letovancovej obyčajne ubližuje človek, ktorý si takýmto správaním zvyšuje malé sebavedomie, kompenzuje nejaké nedostatky, aj keď to na prvý pohľad nemusí byť zrejmé a môže pôsobiť sebaisto. Takto sa môže správať kolega, kolegyňa, nadriadený. Časom sa k takému človeku môžu, či už vedome alebo z obáv o seba, pridať aj ďalší pracovníci, ktorí aktívne alebo nečinnosťou prispievajú k útokom.
Herdová v tomto prípade hovorí o nezrelých ľuďoch, ktorí akoby bez ustavičného okrikovania, zosmiešňovania, ohovárania za chrbtom, neprestajnej kritiky práce a nezmyselných požiadaviek a pracovných úloh nemohli existovať. Šikanovanie im pomáha prekryť svoj komplex menejcennosti.
Ako upozorňuje Letovancová, na takéto nezdravé praktiky doplácajú tak obete, ako aj samotní zamestnávatelia. Na pracoviskách sa zhoršuje pracovná atmosféra, vzťahy tak medzi ľuďmi, ako aj k samotnej organizácii. To v neposlednom rade vedie aj k ekonomickým stratám v dôsledku znižovania výkonu, zvyšovania práceneschopnosti, demotivácie pracovníkov.
Obeť prichádza o zdravie - psychické aj fyzické, zasiahnuté je veľmi často aj najbližšie sociálne prostredie - rodina, priatelia, znižuje sa kvalita výkonu v práci, čo vedie k odchodu alebo strate zamestnania.
Dôležitá prevencia
Základom prevencie je - ako pokračuje Letovancová - vytváranie dobrých pracovných podmienok a vzťahov, otvorená komunikácia medzi pracovníkmi aj s vedením, aktívne odmietanie neetického správania. To je predpoklad na včasné riešenie konfliktov, ktoré potom neprerastú do násilia, agresie, zhoršenia vzťahov, negatívnych dôsledkov v prežívaní.
Obťažovaniu, ubližovaniu sa dá podľa Herdovej predísť demokratickým štýlom riadenia.
Ako upozorňuje Juhás, manažéri by nemali pred takými prejavmi zatvárať oči. Vedúci väčšieho počtu ľudí by mali prejsť psychologickým školením vedenia pracovného tímu. "Ak sa už problémy medzi ľuďmi vyskytli, treba ich riešiť čo najskôr. Najlepšie ešte vo fáze žartíkov a banálnych posmeškov. Ak si ubližovanie všimne ďalší zamestnanec, mal by ihneď zareagovať. Vhodné je s postihnutým kolegom sa rozprávať a povzbudiť ho k riešeniu situácie. Je namieste prelomiť strach a o celej veci nahlas prehovoriť. Najprv v tíme, neskôr aj s nadriadeným," radí Juhás.
Najčastejšie príčiny problémov:
- nedostatočná kvalifikácia na vedenie ľudí
- nízka schopnosť vyrovnať sa s konfliktom
- permanentný tlak na zvyšovanie výkonov a znižovanie nákladov
- firemná kultúra s nízkou úrovňou etiky
- nedostatky vo vnútropodnikových štruktúrach
- strach pred stratou zamestnania (napätá ekonomická situácia)
- závisť a konkurenčné vzťahy (konkurenčné myslenie)
- podstatné rozdiely v miere, príp. nedostatok tolerancie
- deštruktívne zachádzanie s chybami či omylmi
- štruktúra osobnosti obete
Zdroj: Ján Juhás, Katedra manažmentu Fakulty manažmentu PU v Prešove.