Bratislava 19. septembra (TASR) – Novela zákona o financovaní škôl a školských zariadení prinesie viac zmätkov, viac administratívnej záťaže pre centrá voľného času, viac neistoty pre rodičov a deti. V závere šiesteho rokovacieho dňa siedmej schôdze Národnej rady SR to povedala nezaradená poslankyňa Jana Žitňanská.
Strach o voľnočasové aktivity má Žitňanská podobne ako jej viacerí opoziční kolegovia. Vládni poslanci považujú právnu normu z dielne ministra školstva Dušana Čaploviča (Smer-SD) za dobrú. Podľa novely majú obce dostávať finančné prostriedky na záujmové činnosti podľa počtu detí vo veku od päť do 14 rokov, ktoré v nej majú trvalý pobyt. Následne by ich mali prideľovať zariadeniu, ktoré dieťa navštevuje. V súčasnosti peniaze dostávajú priamo mestá a obce, kde deti navštevujú jednotlivé centrá voľného času.
Ministerstvo chce zabrániť viacnásobnému vykazovaniu jedného žiaka tým, že dieťa bude môcť do zbierania údajov uviesť len jeden zriaďovateľ základnej umeleckej školy, jazykovej školy, materskej školy alebo školského zariadenia v jednej základnej umeleckej škole, v jednej jazykovej škole, v jednej materskej škole alebo v jednom školskom zariadení.
Poslanci diskusiu k financovaniu škôl a školských zariadení dnes neukončili. Pokračovať v nej budú vo štvrtok ráno 20. septembra. Na svoje vystúpenie čakajú ešte dvaja rečníci. Po ukončení rozpravy bude nasledovať druhý z trojice návrhov z dielne ministerstva školstva.
Ide o novelu zákona o odbornom vzdelávaní, ktorá má skomplikovať žiakom cestu na gymnáziá a stredné odborné školy s maturitou. Od septembra 2014 by mali gymnáziá prijímať len žiakov, ktorí na konci druhého polroka ôsmeho ročníka a na konci prvého polroka deviateho ročníka nemali priemer známok horší ako 2,0. Na odborných školách s maturitou by mali mať zelenú len žiaci, ktorých známky nepresiahli priemer 2,75. Ďalšou právnou normou je novela zákona o celoživotnom vzdelávaní, ktorá má zvýšiť cenu za reparát zo skúšky odbornej spôsobilosti zo súčasných 100 eur na 300 eur.
Po prerokovaní vládnych návrhov by mali poslanci začať diskutovať o poslaneckých iniciatívach. Na zákonodarcov čaká aj pravidelná Hodina otázok, počas ktorej odpovedajú členovia vlády na otázky poslancov. Hlasovať by mal parlament vo štvrtok až popoludní, plénum sa totiž dohodlo, že dopoludňajšie hlasovanie vynechá.