Ak nenaučíme ľudí kriticky myslieť, pandémiu nevyrieši ani príchod účinnej vakcíny, varujú vedci.
Pandémiu ochorenia Covid-19 prakticky od začiatku sprevádzajú najrôznejšie hoaxy, dezinformácie a konšpiračné teórie. Vlády a zdravotnícke organizácie tak nečelia iba samotnej pandémii, ale aj takzvanej "infodémii", ktorá komplikuje snahy šírenie koronavírusu spomaliť.
Vedci z Univerzity v Cambridgei v novej štúdii varujú, že konšpiračné myslenie môže viesť k tomu, že tu s nami SARS-CoV-2 zostane ešte dlhšie.
Výsledky štúdie publikoval časopis Royal Society Open Science.
Hlučná menšina
Dezinformácie o víruse predstavujú vážnu hrozbu pre verejné zdravie a medzinárodné vzťahy. Autori novej štúdie sa preto rozhodli zistiť, ako veľmi sú tieto dezinformácie rozšírené v rámci piatich krajín – Spojených štátov amerických, Britských ostrovov, Írska, Mexika a Španielska.
Výskumníci sa respondentov opýtali na šesť najčastejších mýtov o Covid-19 a zároveň zisťovali, aké faktory vedú k odmietaniu dezinformácií.
Jedna z najčastejšie šírených konšpiračných teórií hovorí, že vírus nepochádza z prírody, ale bol vyrobený v laboratóriu vo Wu-chane. V USA a na Britských ostrovoch verí v umelý pôvod vírusu 22 až 23 percent ľudí, kým v Írsku to bolo 26 percent a v Mexiku a Španielsku dokonca až 33, respektíve 37 percent.
Druhou najpopulárnejšou konšpiračnou téoriou v skúmanej vzorke bola myšlienka, že pandémia je len zámienkou pre povinné očkovanie na globálnej škále. V Mexiku ju považuje za pravdivú 22 percent ľudí, v Írsku, Španielsku a USA 18 percent a na Britských ostrovoch 13 percent opýtaných.
Menej populárnou, no o to podivnejšou, je konšpiračná teória, podľa ktorej symptómy vírusu zhoršujú nastupujúce 5G siete. Tento blud je podstatne menej rozšírený, stále však v neho verí 16 percent Mexičanov a Španielov, 12 percent Írov a 8 percent Američanov i Britov.
Z prieskumov je zrejmé, že hoci veľká väčšina ľudí v týchto piatich krajinách nepovažuje dezinformácie o víruse za dôveryhodné, stále existuje významná menšina, ktorá ich pokladá za pravdivé.
Nedôvera voči vakcíne
Autori štúdie sa účastníkov prieskumu taktiež pýtali na ich názor ohľadom budúcej vakcíne proti koronavírusu a súčasne ich požiadali, aby ohodnotili dôveryhodnosť konšpiračných teórií na škále od jednej po sedem.
Ukázalo sa, neprekvapivo, že čím viac ľudia veria v dezinformácie, tým menej sú ochotní nechať sa zaočkovať. V priemere sa zvýšenie hodnotenia o jeden bod zo siedmych odrazilo na poklese v ochote zaočkovať sa o 23 percent.
"Niektoré dezinformačné tvrdenia sú dôsledne považované za spoľahlivé významnou časťou verejnosti. Našli sme jasné spojenie medzi vierou v konšpirácie o koronavíruse a váhavosťou ohľadom budúcej vakcíny," hovorí jeden z autorov štúdie Sander van der Linden.
Riešením je kritické myslenie a matematika
Vedci sa obávajú, že nekritické prijímanie dezinformácií bude mať za následok, že veľká časť verejnosti vakcináciu odmietne.
Aby sme tento problém vyriešili, potrebujeme podľa autorov v ľuďoch rozvíjať kritické myslenie a matematické schopnosti. Respondenti s dobrou znalosťou matematiky totiž vykazovali najnižšiu náchylnosť veriť v konšpiračné teórie o koronavíruse. Podobne na tom boli respondenti, ktorí vyjadrili vysokú mieru dôvery vo vedecké bádanie.
"Matematické znalosti sú najvýznamnejším prediktorom odolnosti voči dezinformáciám. Všetci teraz čelíme záplave štatistík a interpretácií čísla R. Zlepšovanie numerických schopností na overovanie si informácií on-line môže byť rozhodujúce pre obmedzenie infodémie," povedal ďalší z kolektívu autorov Jon Roozenbeek.
Číslo R je základné reprodukčné číslo. Udáva priemerný počet osôb, ktorých priamo nakazí jeden nakazený pacient. Čím je vyššie, tým sa choroba rýchlejšie šíri. Ak je menšie ako jeden, celkový počet nakazených sa znižuje.
Sociálne siete Facebook, Twitter a Instagram reagovali na infodémiu označovaním, blokovaním či odstraňovaním dezinformácií a hoaxov. Vyššia mediálna gramotnosť používateľov by bola nesporným prínosom, to je však beh na dlhé trate.
"Okrem značenia falošných tvrdení by mali vlády a technologické spoločnosti hľadať spôsoby, ako zvýšiť gramotnosť populácie v oblasti digitálných médií. Inak vynájdenie fungujúcej vakcíny nemusí stačiť," uzatvára van der Linden.