50
OZNÁMENIE
Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky
Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky oznamuje, že 25. januára 2016 bola v Amsterdame podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskom o štátnej hranici.
Národná rada Slovenskej republiky vyslovila súhlas so zmluvou uznesením č. 510 z 23. marca 2017.
Prezident Slovenskej republiky ratifikoval zmluvu 30. júna 2017. Výmena ratifikačných listín sa uskutočnila 29. januára 2019 v Bratislave.
Zmluva nadobudne platnosť 1. marca 2019 v súlade s článkom 27 ods. 1.
Dňom nadobudnutia platnosti tejto zmluvy sa skončí platnosť Zmluvy medzi Československou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave režimu na štátnych hraniciach podpísanej 13. októbra 1956 v Prahe so Záverečným protokolom (vyhláška č. 8/1958 Zb.).
ZMLUVA MEDZI SLOVENSKOU REPUBLIKOU A MAĎARSKOM O ŠTÁTNEJ HRANICI
Slovenská republika
a
Maďarsko
(ďalej len "zmluvné strany"),
vzájomne rešpektujúc svoju územnú celistvosť a neporušiteľnosť štátnej hranice medzi oboma štátmi,
dodržiavajúc a uskutočňujúc zásady a ciele Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou podpísanej 19. marca 1995 v Paríži,
vedené želaním určiť a dokumentovať štátnu hranicu,
v snahe zabezpečiť vyznačenie a viditeľnosť hraničnej čiary a ich kontrolu, vykonávať priebežnú údržbu hraničných znakov a zameriavanie štátnej hranice,
s cieľom riešiť v duchu vzájomného porozumenia zmeny štátnej hranice v súvislosti s opatreniami, ktoré boli vykonané na vodohospodársky upravených úsekoch hraničnej rieky Ipeľ, ako aj riešiť situáciu, ku ktorej došlo vybudovaním kanalizácie presahujúcej štátnu hranicu samosprávou maďarskej obce Somoskőújfalu, a vytvoriť podmienky na využívanie príslušných priľahlých plôch,
dohodli sa takto:
PRVÁ ČASŤ
VYMEDZENIE POJMOV
ČLÁNOK 1
Na účely tejto zmluvy sa rozumie:
a) hraničná čiara – priesečnica štátnej hranice a zemského povrchu,
b) hraničný bod – bod hraničnej čiary jednoznačne určený súradnicami v hraničných dokumentoch,
c) nevyznačený hraničný bod – hraničný bod v teréne nevyznačený hraničným znakom,
d) hraničná cesta – cesta alebo úsek cesty, ktorou v pozdĺžnom smere prebieha hraničná čiara,
e) hraničná priekopa – priekopa alebo úsek priekopy, ktorým v pozdĺžnom smere prebieha hraničná čiara,
f) hraničná voda – rieka, potok, kanál, stojatá voda trvalého charakteru alebo ich úseky, ktorými prebieha hraničná čiara alebo ktoré hraničná čiara opakovane pretína a sú uvedené v hraničnom dokumentárnom diele,
g) hraničné práce – práce spojené so zameraním a vyznačením štátnej hranice, kontrolou, obnovením a s údržbou jej vyznačenia,
h) priestor štátnej hranice – súvislý pás do vzdialenosti päťdesiat (50) metrov na oboch stranách štátnej hranice alebo súvislý pás stopäťdesiat (150) metrov na oboch stranách štátnej hranice na úsekoch hraničných vôd,
i) hraničná komisia – slovensko-maďarská hraničná komisia zriadená podľa článku 22 tejto zmluvy.
DRUHÁ ČASŤ
URČENIE ŠTÁTNEJ HRANICE
ČLÁNOK 2
Štátna hranica medzi Slovenskou republikou a Maďarskom (ďalej len "štátna hranica") je rad vertikálnych rovín, ktorý prechádza hraničnou čiarou a oddeľuje od seba územia zmluvných strán a objekty, prípadne ostatné zariadenia na zemskom povrchu, pod a nad zemským povrchom.
ČLÁNOK 3
(1) Štátna hranica je nepohyblivá a prebieha od bodu styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Maďarska a Rakúskej republiky vyznačeného hraničným znakom "Triplex" prevažne východným smerom až k bodu styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Maďarska a Ukrajiny vyznačenému hraničným znakom "Tisa".
(2) Štátnu hranicu možno meniť len na základe medzinárodnej zmluvy.
ČLÁNOK 4
Štátnu hranicu určuje:
a) Mierová zmluva medzi mocnosťami spojenými a združenými a Maďarskom podpísaná 4. júna 1920 v Trianone (Časť II, článok 27, bod 4),
b) Mierová zmluva medzi mocnosťami spojenými a pridruženými a Maďarskom podpísaná 10. februára 1947 v Paríži (Časť I, článok 1, ods. 4 písm. b) a c)),
c) Záverečný protokol o prácach Rozhraničovacej komisie utvorenej zo zástupcov československej a maďarskej vlády podľa článku 1 ods. 4 písm. d) Parížskej mierovej zmluvy podpísaný 22. decembra 1947 v Bratislave,
d) Dodatkový protokol č. 1 k Záverečnému protokolu Československo-maďarskej rozhraničovacej komisie podpísanému 22. decembra 1947 v Bratislave podpísaný 11. októbra 1948 v Bratislave,
e) Záverečný protokol o rokovaniach medzi delegáciou vlády Československej republiky a delegáciou ministerskej rady Maďarskej ľudovej republiky o úprave drobnejších porúch československo-maďarských štátnych hraníc podpísaný 6. júna 1952 v Bratislave a prílohy k tomuto protokolu,
f) Zmluva medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou o zmenách priebehu štátnej hranice po vodohospodárskych úpravách vykonaných na hraničných riekach Ipeľ, Slaná a Roňava podpísaná 21. apríla 1997 v Bratislave.
ČLÁNOK 5
(1) Štátna hranica je rozdelená na dvadsať (20) hraničných úsekov označených rímskymi číslicami od I po XX, postupne v smere od západu na východ.
(2) Údaje o štátnej hranici, jej vyznačení a o hraničných úsekoch sú uvedené v hraničných dokumentoch.
ČLÁNOK 6
Hraničná čiara je zaznamenaná
1. hraničnými dokumentmi účinnými ku dňu nadobudnutia platnosti tejto zmluvy, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť medzinárodných dokumentov, a to:
a) podrobným popisom hraničnej čiary medzi zmluvnými stranami,
b) mapami štátnej hranice s mierkou 1:2 880 a 1:5 000,
c) meračskými náčrtmi,
d) zmenami a doplneniami dokumentov uvedených v písmenách a) až c) schválenými príslušnými orgánmi zmluvných strán a
2. dokumentom uvedeným v článku 10 tejto zmluvy.
ČLÁNOK 7
(1) Zmluvné strany zabezpečia do dvoch rokov odo dňa nadobudnutia platnosti tejto zmluvy začatie zamerania štátnej hranice kontrolou polohy hraničných znakov geodetickým zameraním, zameraním brehov hraničných vôd, okrajov hraničných ciest a hraničných priekop a novým zameraním priľahlých území v celej dĺžke štátnej hranice, a na tomto základe vyhotovenie nového hraničného dokumentárneho diela.
(2) Nové hraničné dokumentárne dielo tvorí
a) popis štátnej hranice a zoznam hraničných vôd, hraničných ciest a hraničných priekop,
b) mapy štátnej hranice,
c) zoznam súradníc štátnej hranice.
(3) Metódy zamerania štátnej hranice podľa odseku 1 a obsah a formu nového hraničného dokumentárneho diela určí hraničná komisia.
(4) Ak sa zameraním štátnej hranice zistí, že hraničná čiara zaznamenaná v hraničných dokumentoch podľa článku 6 tejto zmluvy prebieha namiesto hraničnej vody po suchozemskej časti, hraničná komisia vyznačí a vytýči štátnu hranicu podľa účinných hraničných dokumentov.
ČLÁNOK 8
Štátna hranica prebieha
a) po priamej spojnici po sebe nasledujúcich hraničných znakov osadených priamo na hraničnej čiare, alebo
b) po priamej spojnici po sebe nasledujúcich nevyznačených hraničných bodoch, alebo
c) po priamej spojnici nevyznačeného hraničného bodu a nasledujúceho hraničného znaku osadeného na hraničnej čiare, alebo naopak.
TRETIA ČASŤ
ZMENY ŠTÁTNEJ HRANICE
ČLÁNOK 9
(1) Štátna hranica sa mení na III. a IV. hraničnom úseku v súvislosti s vykonanými úpravami koryta hraničnej rieky Ipeľ takto:
a) v priestore slovenských obcí Leľa a Salka a maďarskej obce Letkés od hraničného znaku III.6/2 po hraničný znak III.7 (hraničné mapy číslo III.5a., číslo III.6b. a číslo III.7c.),
b) v priestore slovenských obcí Salka a Malé Kosihy a maďarských obcí Letkés a Ipolytölgyes od hraničného znaku III.8/8 po hraničný znak III.12/6 (hraničné mapy číslo III.8c., číslo III.9b. a číslo III.10c.),
c) v priestore slovenskej obce Malé Kosihy a maďarskej obce Ipolytölgyes od hraničného znaku III.12/14 po hraničný znak III.12/17 (hraničná mapa číslo III.11b.),
d) v priestore slovenskej obce Ipeľský Sokolec a maďarskej obce Perőcsény od hraničného znaku III.20/6 po hraničný znak III.22 (hraničná mapa číslo III.19b.),
e) v priestore slovenských obcí Kubáňovo a Šahy a maďarských obcí Tésa a Hont od hraničného znaku IV./ax po hraničný znak IV./1 a od hraničného znaku IV.15/10 po hraničný znak IV.15/13x (hraničné mapy číslo IV.1b. a číslo IV.7a.).
(2) Štátna hranica sa v súvislosti s vybudovaním kanalizácie v obci Somoskőújfalu mení na VIII. hraničnom úseku v priestore slovenskej obce Šiatorská Bukovinka a maďarských obcí Somoskőújfalu a Salgótarján-Somoskő od hraničného znaku VIII.7/2x po hraničný znak VIII.8x a od hraničného znaku VIII.12/4x po hraničný znak VIII.12/6x (hraničné mapy číslo VIII.2a. a číslo VIII.4a.).
ČLÁNOK 10
Zmeny štátnej hranice podľa článku 9 tejto zmluvy sú popísané v dokumente "Dokumentácia zmien maďarsko-slovenskej hraničnej čiary – hraničné úseky č. III., IV. A VIII. – 2013", ktorý ako príloha k tejto zmluve tvorí jej neoddeliteľnú súčasť.
ČLÁNOK 11
(1) Časti štátneho územia Slovenskej republiky oddelené v dôsledku zmien štátnej hranice podľa článku 9 tejto zmluvy s celkovou plochou 177 802 m2 pripadajú Maďarsku.
(2) Nehnuteľnosti vrátane stavieb, zariadenia a porasty nachádzajúce sa na oddelenej časti štátneho územia Slovenskej republiky podľa odseku 1 prechádzajú dňom nadobudnutia platnosti tejto zmluvy do vlastníctva Maďarska. Zmluvné strany upravia prevádzku, údržbu a rekonštrukciu stavebných objektov hatí v priestoroch podľa článku 9 ods. 1 písm. c) a d) tejto zmluvy osobitnou medzinárodnou zmluvou najneskôr do dvoch (2) rokov od nadobudnutia platnosti tejto zmluvy.
(3) Časti štátneho územia Maďarska oddelené v dôsledku zmien štátnej hranice podľa článku 9 tejto zmluvy s celkovou plochou 177 802 m2 pripadajú Slovenskej republike.
(4) Nehnuteľnosti vrátane stavieb, zariadenia a porasty nachádzajúce sa na oddelenej časti štátneho územia Maďarska podľa odseku 3 prechádzajú dňom nadobudnutia platnosti tejto zmluvy do vlastníctva Slovenskej republiky.
(5) Plochy oddelených častí štátnych území si zmluvné strany navzájom vyrovnali.
ČLÁNOK 12
Hraničná komisia vykoná do jedného (1) roka odo dňa nadobudnutia platnosti tejto zmluvy vyznačenie zmien štátnej hranice podľa tejto zmluvy v teréne a zapracovanie týchto zmien do účinných hraničných dokumentov.
ČLÁNOK 13
(1) Zmenou vlastníctva podľa článku 11 ods. 1 až 4 tejto zmluvy k častiam území a na nich sa nachádzajúcim nehnuteľnostiam vrátane stavieb, zariadeniam a porastom zanikajú všetky doterajšie práva a záväzky.
(2) Zmluvné strany potvrdzujú, že vlastníkov nehnuteľností vrátane stavieb, zariadení a porastov podľa článku 11 tejto zmluvy odškodnili podľa vnútroštátnych právnych predpisov zmluvnej strany, na štátnom území ktorej sa nehnuteľnosti vrátrane stavieb, zariadenia a porasty nachádzali pred nadobudnutím platnosti tejto zmluvy.
(3) Dodatočnú požiadavku na odškodnenie v súvislosti so zmenou vlastníctva k vymeneným častiam území treba uplatniť voči zmluvnej strane, na štátnom území ktorej sa tieto časti územia nachádzali pred zmenou vlastníctva podľa článku 11 tejto zmluvy. Voči zmluvnej strane, do ktorej vlastníctva boli tieto časti územia prevedené, nemožno uplatniť žiadnu požiadavku na odškodnenie.
(4) Zmluvné strany hradia všetky náklady spojené so zmenami štátnej hranice podľa tejto zmluvy na svojom štátnom území.
ŠTVRTÁ ČASŤ
VYZNAČENIE ŠTÁTNEJ HRANICE
ČLÁNOK 14
(1) Druhy hraničných znakov vyznačujúcich štátnu hranicu sú:
a) trojboký monolit osadený na bode styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Maďarska a Rakúskej republiky (hraničný znak Triplex),
b) tri samostatne stojace monolity nepriamo vyznačujúce bod styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Maďarska a Ukrajiny (hraničný znak Tisa),
c) základné hraničné znaky osadené na začiatku hraničných úsekov,
d) hlavné hraničné znaky osadené na miestach výrazných zmien smeru štátnej hranice, na terénnych zmenách alebo pri dôležitých geografických prvkoch,
e) medziľahlé hraničné znaky osadené medzi hlavnými hraničnými znakmi,
f) doplňujúce hraničné znaky osadené na účel lepšej viditeľnosti hraničnej čiary,
g) atypické hraničné znaky osadené z dôvodu technickej alebo terénnej náročnosti.
(2) Štátnu hranicu vyznačujú v teréne hraničné znaky takto:
a) priamo, osadené jednotlivo na hraničnej čiare,
b) nepriamo, osadené mimo hraničnej čiary:
i. jeden, striedavo po oboch stranách hraničných ciest, hraničných priekop alebo hraničných vôd,
ii. dva, na začiatku a na konci hraničných ciest, hraničných priekop alebo hraničných vôd, na miestach, kde štátna hranica do nich vstupuje alebo z nich vystupuje, a na miestach, kde pre terénne prekážky nemožno osadiť hraničný znak priamo do hraničného bodu,
iii. tri, na miestach, kde sa stretajú dva nepriamo vyznačené úseky štátnej hranice.
(3) Tvar, rozmery, materiál, označenie a poloha hraničných znakov sú určené v účinných hraničných dokumentoch.
(4) Ak je to potrebné, možno štátnu hranicu vyznačiť odlišne od ustanovení odseku 1, najmä na mostoch a objektoch.
PIATA ČASŤ
SPRÁVA ŠTÁTNEJ HRANICE
ČLÁNOK 15
(1) Zmluvné strany zabezpečia, aby štátna hranica bola jednoznačne a zreteľne vyznačená a geodeticky určená. Zaväzujú sa v súlade s ustanoveniami tejto zmluvy udržiavať a podľa potreby obnovovať hraničné znaky a aktualizovať hraničné dokumentárne dielo; nové alebo doplňujúce hraničné dokumenty schvaľujú zmluvné strany podľa svojich vnútroštátnych právnych predpisov.
(2) Zmluvné strany udržiavajú hraničné vody a objekty na štátnej hranici tak, aby sa zabránilo ohrozeniu alebo zničeniu hraničných znakov.
ČLÁNOK 16
(1) Zmluvné strany zabezpečia, aby na úsekoch s priamym vyznačením štátnej hranice bol po oboch stranách štátnej hranice udržiavaný pás so šírkou jeden (1) meter bez porastov, ktoré bránia vzájomnej viditeľnosti hraničných znakov a viditeľnosti štátnej hranice.
(2) Zmluvné strany zabezpečia, aby na úsekoch s nepriamym vyznačením štátnej hranice bola okolo hraničných znakov kruhová plocha s polomerom jeden (1) meter bez porastov, ktoré bránia viditeľnosti hraničných znakov a pri znakoch osadených vo dvojici alebo v trojici aj ich vzájomnej viditeľnosti.
(3) Zmluvné strany za porasty brániace viditeľnosti hraničných znakov podľa odsekov 1 a 2 považujú aj časti porastov prerastajúce do priestoru hraničného pásu alebo do voľnej kruhovej plochy okolo hraničných znakov.
(4) Hraničná komisia sa v ojedinelých prípadoch a z dôvodov hospodárnosti môže rozhodnúť, že práce súvisiace s udržiavaním voľného hraničného pásu a voľnej kruhovej plochy podľa odsekov 1 a 2 zabezpečí jedna zo zmluvných strán na oboch štátnych územiach.
ČLÁNOK 17
(1) Na plochách uvedených v článku 16 tejto zmluvy možno zriaďovať len objekty, ktoré slúžia doprave, ochrane štátnej hranice, vodohospodárskym cieľom, ako aj vedenia, ktoré štátnu hranicu pretínajú. Zmluvné strany sa môžu v osobitných prípadoch dohodnúť inak.
(2) Prevádzku, udržiavanie a rekonštrukciu objektov na štátnej hranici upravuje medzinárodná zmluva.
(3) Hranice nehnuteľnosti, ktorá sa nachádza pri štátnej hranici, možno trvalo vyznačiť len vo vzdialenosti väčšej ako dva (2) metre od štátnej hranice.
(4) Obmedzenia podľa odsekov 1 a 3 sa nevzťahujú na objekty, ktoré v čase nadobudnutia platnosti tejto zmluvy už existujú.
ČLÁNOK 18
(1) Zmluvné strany zabezpečia každých sedem (7) rokov vykonanie spoločnej kontroly vyznačenia štátnej hranice, podľa potreby jej zameranie a odstránenie zistených nedostatkov. Sedemročné obdobie sa počíta od začatia prác predchádzajúcej kontroly v teréne.
(2) Na návrh jednej zo zmluvných strán v odôvodnenom prípade zmluvné strany zabezpečia kontrolu vyznačenia a zameranie štátnej hranice alebo jej časti a odstránia nedostatky aj mimo pravidelnej spoločnej kontroly podľa odseku 1.
(3) Na základe výsledkov spoločnej kontroly štátnej hranice podľa odsekov 1 a 2 sa aktualizujú hraničné dokumenty alebo sa vyhotoví nové hraničné dokumentárne dielo.
(4) Aktualizované hraničné dokumenty alebo nové hraničné dokumentárne dielo podliehajú schváleniu podľa vnútroštátnych právnych predpisov zmluvných strán.
ČLÁNOK 19
Ak je potrebné obnovenie vyznačenia bodu styku štátnej hranice zmluvných strán s tretím štátom, práce sa vykonajú na základe dohody príslušných orgánov všetkých dotknutých štátov.
ČLÁNOK 20
(1) Vykonávanie hraničných prác na hraničných úsekoch IV., VI., VII., VIII., IX. a X. zabezpečuje Slovenská republika a na hraničných úsekoch I., XI., XII., XIII., XIV., XV., XVII. a XIX. zabezpečuje Maďarsko s výnimkou podľa odseku 2.
(2) Vykonávanie hraničných prác na hraničných vodách Dunaj, Ipeľ, Hornád, Roňava, Bodrog, Hornoberecký kanál, Veľká Krčava, Malá Krčava, mŕtve rameno Tisy a Tisa zabezpečujú zmluvné strany spoločne rovnakým dielom okrem údržby vyznačenia štátnej hranice, ktoré zabezpečuje každá zmluvná strana na vlastnom území.
(3) Zmluvné strany zabezpečia na vlastné náklady vyhotovenie a aktualizáciu hraničných dokumentov a hraničného dokumentárneho diela.
(4) Hraničná komisia môže v opodstatnených prípadoch rozhodnúť o inom rozdelení vykonávania hraničných prác, ako je ustanovené v odsekoch 1 a 2, so zreteľom na zásady účelnosti, hospodárnosti a rovnakého znášania nákladov.
ČLÁNOK 21
(1) Zmluvné strany zabezpečia, aby vlastníci, užívatelia nehnuteľností alebo iné oprávnené osoby, ktoré sa nachádzajú na štátnej hranici alebo v priestore štátnej hranice, strpeli po predchádzajúcom oznámení vykonávanie hraničných prác vrátane vstupu a vjazdu na nehnuteľnosti.
(2) Hraničné práce môže vykonávať len osoba, ktorá je držiteľom poverenia podľa článku 23 ods. 1 písm. m) tejto zmluvy alebo je uvedená v mennom zozname vypracovanom takýmto držiteľom.
(3) Ak osoba konajúca z poverenia jednej zo zmluvných strán vykonáva svoju úlohu na území druhej zmluvnej strany, za škodu spôsobenú jeho činnosťou zodpovedá poverujúca zmluvná strana podľa práva zmluvnej strany, na ktorej území bola škoda spôsobená.
(4) Zmluvná strana, na ktorej území vznikla škoda podľa odseku 3, nahradí škodu za tých istých podmienok, ako keby ju spôsobila ňou poverená osoba.
(5) Zmluvná strana, z poverenia ktorej osoba konajúca na území druhej zmluvnej strany spôsobila škodu tretej osobe, nahradí v plnej výške druhej zmluvnej strane náhradu škody, ktorú táto vyplatila poškodenej osobe alebo iným na náhradu škody oprávneným osobám.
(6) V prípade uvedenom v odseku 3 – okrem ustanovenia odseku 5 – sa zmluvné strany vzájomne zriekajú nárokov na uhradenie škôd spôsobených druhou zmluvnou stranou s výnimkou, ak by bola škoda spôsobená zámerne alebo hrubou nedbanlivosťou.
ŠIESTA ČASŤ
SLOVENSKO – MAĎARSKÁ HRANIČNÁ KOMISIA
ČLÁNOK 22
(1) Zmluvné strany na vykonanie úloh, ktoré im vyplývajú z ustanovení tejto zmluvy, zriadia Slovensko - maďarskú hraničnú komisiu.
(2) Hraničná komisia je zložená z delegácií Slovenskej republiky a Maďarska. Zmluvné strany podľa ich vnútroštátnych právnych predpisov vymenúvajú predsedov delegácií, ich zástupcov a ďalších najviac troch členov.
(3) Zmluvné strany si vymenovanie delegácií a predsedov a odvolanie predsedov oznamujú diplomatickou cestou.
(4) Zmeny v zložení delegácií si predsedovia oznamujú písomne.
(5) Predsedovia, ich zástupcovia a predsedami splnomocnené osoby sú oprávnené udržiavať priamy styk.
(6) Delegácie hraničnej komisie a ich predsedovia sú oprávnení prizvať expertov a iné osoby na plnenie úloh vyplývajúcich z tejto zmluvy.
(7) Zmluvné strany uhrádzajú všetky náklady na činnosť svojej delegácie, expertov a iných prizvaných osôb, ktoré plnia úlohy vyplývajúce z tejto zmluvy.
ČLÁNOK 23
(1) Hraničná komisia
a) plánuje, organizuje, zabezpečuje, usmerňuje a kontroluje hraničné práce a plní úlohy pri správe štátnej hranice,
b) organizuje a vykonáva spoločnú kontrolu vyznačenia štátnej hranice a odstránenie zistených nedostatkov; o výsledku vypracuje záverečný protokol,
c) vykonáva spoločnú prehliadku štátnej hranice s cieľom zistenia a preverenia stavu štátnej hranice, hraničných znakov a riešenia problémov súvisiacich s hraničnou čiarou a jej vyznačením,
d) rozhoduje o spôsobe vyznačenia štátnej hranice a o zmenách jej vyznačenia,
e) určuje obsah, formu a spôsob vyhotovenia hraničných dokumentov a hraničného dokumentárneho diela,
f) vyhotovuje hraničné dokumenty a hraničné dokumentárne dielo a zabezpečuje ich aktualizáciu,
g) vyjadruje sa k stavebným prácam plánovaným v priestoroch podľa článku 16 tejto zmluvy,
h) vyjadruje sa k plánovaným prácam súvisiacim s vyhľadávaním prírodného bohatstva, plánovaným stavebným opatreniam v priestore štátnej hranice, ak ich realizácia podľa stanoviska príslušných orgánov zmluvných strán môže mať vplyv na priebeh a vyznačenie hraničnej čiary,
i) pred začatím prác podľa písmen g) a h) určuje opatrenia súvisiace s priebehom a vyznačením hraničnej čiary,
j) vypracováva návrhy na zmeny štátnej hranice, súvisiacu dokumentáciu zmien a tieto predkladá príslušným orgánom zmluvných strán,
k) zriaďuje spoločnú skupinu technických expertov, spoločné meračské skupiny a v prípade potreby pracovnú skupinu expertov na riešenie konkrétnej úlohy a určuje zásady pre ich činnosť a spoluprácu,
l) posudzuje a schvaľuje dokumenty vypracované spoločnou skupinou technických expertov a spoločnými meračskými skupinami,
m) vydáva fyzickým osobám poverenie na vykonávanie hraničných prác na štátnej hranici a určuje obsah a formu tohto poverenia,
n) vydáva rokovací poriadok komisie, smernice na vykonávanie hraničných prác a smernice na vyhotovenie a aktualizáciu hraničných dokumentov.
(2) Hraničná komisia nie je oprávnená meniť štátnu hranicu.
ČLÁNOK 24
(1) Hraničná komisia vykonáva svoju činnosť na zasadaniach, pracovných stretnutiach, spoločných prehliadkach štátnej hranice alebo výmenou korešpondencie medzi predsedami.
(2) Hraničná komisia uskutočňuje zasadnutia podľa potreby, najmenej raz za dva (2) roky, striedavo na území zmluvných strán. Zasadnutie môže byť spojené aj s prehliadkou štátnej hranice.
(3) Hraničná komisia uskutoční v odôvodnených prípadoch na písomný návrh predsedu jednej z delegácií mimoriadne zasadnutie alebo spoločnú prehliadku štátnej hranice, a to do troch (3) mesiacov odo dňa doručenia tohto návrhu.
(4) Hraničná komisia vypracuje z každého zasadnutia, pracovného stretnutia a spoločnej prehliadky štátnej hranice protokol v dvoch (2) vyhotoveniach, každé v slovenskom jazyku a v maďarskom jazyku. Protokoly a záverečné protokoly hraničnej komisie podliehajú schváleniu podľa vnútroštátnych právnych predpisov zmluvných strán.
(5) Každá delegácia hraničnej komisie používa pečiatku a pečatidlo so štátnym znakom vlastného štátu a s uvedením názvu hraničnej komisie a delegácie.
SIEDMA ČASŤ
RIEŠENIE SPOROV
ČLÁNOK 25
(1) Spory týkajúce sa výkladu alebo vykonávania tejto zmluvy riešia zmluvné strany rokovaniami medzi svojimi príslušnými orgánmi. Ak sa takýmto spôsobom zmluvné strany nedohodnú, spor sa bude riešiť diplomatickou cestou.
(2) Ak sa ani postupom podľa odseku 1 nedosiahne dohoda, na žiadosť jednej zo zmluvných strán sa spor predloží rozhodcovskému súdu podľa ustanovení medzinárodného práva.
ÔSMA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
ČLÁNOK 26
Ustanoveniami tejto zmluvy nie sú dotknuté záväzky zmluvných strán vyplývajúce z iných dvojstranných alebo mnohostranných medzinárodných zmlúv. Táto zmluva nemá vplyv na záväzky vyplývajúce z členstva zmluvných strán v Európskej únii.
ČLÁNOK 27
(1) Táto zmluva podlieha ratifikácii. Ratifikačné listiny si zmluvné strany vymenia v Bratislave. Táto zmluva nadobudne platnosť prvý (1.) deň druhého (2.) mesiaca nasledujúceho po dni výmeny ratifikačných listín.
(2) Články 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10 a 11 tejto zmluvy nemožno vypovedať. Ostatné ustanovenia tejto zmluvy sú platné na neurčitý čas, pričom ich môže ktorákoľvek zmluvná strana kedykoľvek písomne vypovedať diplomatickou cestou. Platnosť vypovedaných ustanovení tejto zmluvy sa skončí v prvý (1.) deň mesiaca nasledujúceho po uplynutí šiestich (6) mesiacov odo dňa doručenia oznámenia o výpovedi druhej zmluvnej strane.
(3) Nadobudnutím účinnosti nového hraničného dokumentárneho diela podľa článku 7 ods. 2 tejto zmluvy strácajú účinnosť hraničné dokumenty uvedené v článku 6 tejto zmluvy.
(4) Nadobudnutím platnosti tejto zmluvy sa skončí platnosť Zmluvy medzi Československou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave režimu na štátnych hraniciach podpísanej 13. októbra 1956 v Prahe so Záverečným protokolom.
Dané v Amsterdame 25. januára 2016 v dvoch pôvodných vyhotoveniach, každé v slovenskom jazyku a v maďarskom jazyku, pričom obe znenia majú rovnakú platnosť.
|ZA |
SLOVENSKÚ REPUBLIKU:
|ZA |
MAĎARSKO:
|Robert Kaliňák v. r.||Sándor Pintér v. r.|