BRATISLAVA. Prísnejšie pravidlá o rozpočtovej zodpovednosti, o ktorých včera hovorili európski lídri v Bruseli, majú skrotiť najmä štáty platiace eurom, aby sa nezadlžovali tak ako doteraz.
Vypomstilo sa to už Grécku, no nedôveru trhov cez úročenie pôžičiek pocítila väčšina krajín eurozóny vrátane Slovenska.
Disciplinované schodky
Schodok verejných financií by podľa zmluvy nemal v žiadnej krajine v priebehu troch až štyroch rokov prekročiť pol percenta HDP.
Brusel bude pritom dozerať na štrukturálny deficit, ktorý je očistený o cyklické a jednorazové vplyvy. Zjednodušene povedané, o jeho výške svojou politikou rozhoduje iba vláda. Krajiny by tiež nemali mať vyšší verejný dlh ako 60 percent HDP.
Neposlušné krajiny
Skutočnosť je taká, že väčšina krajín Európskej únie má vyšší deficit ako maastrichtské tri percentá HDP, preto sú v takzvanej procedúre nadmerného deficitu. Od decembra 2009 je v nej aj Slovensko.
Procedúra neznamená automaticky sankcie. Krajiny však musia prijímať také opatrenia, aby znižovali deficit dohodnutým tempom.
Slovensko, Česko, Nemecko, Holandsko, Francúzsko a ďalších päť krajín únie má dostať schodok pod tri percentá do roku 2013. Verejné financie by sme mali ozdraviť priemerne o jedno percento HDP ročne. Rozpočet na tento rok tomu nezodpovedá.
Ak aj znížime deficit do roku 2013 pod tri percentá, týmsa pre nás úloha nekončí. Každý nasledujúci rok ho musíme stlačiť aspoň o pol percentuálneho bodu a smerovať k vyrovnanému rozpočtu. Inak nám hrozí sankcia vo výške 0,1 percenta HDP.
Musia sa poponáhľať
Sedem krajín vrátane Talianska a Poľska musia znížiť deficit pod tri percentá už v roku 2012. Maďarsku hrozí, že mu Brusel stopne eurofondy, lebo neozdravuje svoje verejné financie udržateľným spôsobom.
Grécko, Írsko a Portugalsko, ktoré sú odkázané na zahraničnú pomoc, majú špeciálne programy. Nemci však tlačia na to, aby kontrolu nad gréckym rozpočtom prevzal nový eurokomisár. Gréci to, samozrejme, nechcú.
Portugalsko je ako Grécko
Európski lídri včera neriešili, čo s druhou gréckou pomocou, lebo chýba finálna dohoda so súkromnými veriteľmi.
Popri Grécku však rastie problém Portugalska, ktoré už čerpá pomoc z eurovalu. Úročenie jeho desaťročných dlhopisov dosiahlo 15,7 percenta, čo naznačuje, že krajina bude potrebovať ďalší balík pomoci.
Výrazne tiež stúplo poistenie portugalských dlhopisov proti riziku, že krajina zbankrotuje a nesplatí dlhopisy. Neznamená to, že sa tak stane, ale trhy s tým rátajú.