Kolískou kávy je východná Afrika, respektíve Etiópia a jej provincia Kaffa.
Na svete existuje niekoľko desiatok typov rastlín kávovníku. Najobľúbenejšie a z hospodárskehohľadiska najviac využívané druhy sú Arabica, Robusta a Liberica. Posledný z uvedených druhovsa však používa výhradne do zmesí, a aj to vo veľmi malom, takmer nevýznamnom, pomere.Až 98 % svetovej produkcie kávy teda pochádza práve z prvých dvoch druhov kávovníka.Hlavné pestovateľské krajiny ležia v oblasti okolo rovníku medzi Obratníkom Raka a Kozorožca.Toto pásmo zahŕňa celú Strednú Ameriku a severnú časť Južnej Ameriky, prevažnú časť Afriky,Čínu, Indiu, Indonéziu, Austráliu a ostrovy v Indickom oceáne.
Cieľom ďalšieho spracovania je odstrániť škrupinu, dužinu, pergamenové šupky a získať tak čistékávové zrná. Tento postup prebieha suchým (zrná nižšej akosti)alebo mokrým spôsobom (spravidla arabika).
Svoju charakteristickú farbu a arómu rozvíja káva práve pražením a akékoľvek nevhodnézafarbenie či príchuť navyše sú vysoko nežiadúce. Počas pražiaceho procesu dochádzavo vnútri kávového zrna k chemickým reakciám, pri ktorých sa mení škrob na cukor, tvoriasa a odbúravajú rôzne druhy kyselín a bielkoviny sa menia na peptidy, ktoré sa vylučujú ako oleje.Najmä vďaka tým aromatickým sa pri pražení prejavuje typická vôňa a chuť kávy.
Mletím dochádza k uvoľneniu typických aromatických látok, ktoré však relatívne rýchle vyprchávajú a čerstvosť vône je obmedzená maximálne na niekoľko dní.
Káva obsahuje veľké množstvo rozličných látok, ako sú napr. sacharidy, vosky, oleje, kyseliny a bielkoviny. Z minerálnych látok sú to draslík, fosfor, železo a horčík. Nutričnú hodnotu má len vitamín B3 niacín.