Fakt, že sa na našej škole separácia odpadu neriešila, bolo niečo, čo nemálo žiakov trápilo. Správy o plastovom znečistení, zadusených korytnačkách, mikroplastoch a potrebe eliminácie odpadu ako takého kričia na nás z každej strany, no v škole sme zatiaľ nemali ani možnosť svoj odpad roztriediť a dať mu tak druhú šancu. Skupina žiakov sa rozhodla tento problém zobrať do vlastných rúk a začať systematicky triediť odpad aj u nás.
Odpad našich tried
3711,60. Toľko litrov odpadu vyprodukujú všetky triedy Strednej športovej školy J. Herdu a Gymnázia za jeden mesiac. Žiaci 4.A, Anna Hodulová a Michal Jablonský, chodili minulý rok po škole a v rámci svojej seminárnej práce z biológie skúmali obsahové zloženie odpadkových košov všetkých tried. Zistili, že takmer polovicu ich obsahu tvoria plasty. Výstupom ich projektu malo byť navrhnutie riešenia separácie odpadu na škole. Spojili sa tak so skupinkou aktívnych študentov a spoločne vymysleli projekt, ktorý to celé uskutočnil.
|Priemerný objem odpadu za 1 mesiac – všetky klasické triedy (v litroch)|
|plast||papier||bioodpad||nerecyklovateľné|
|708,80||409,20||218,40||192,00|
|Priemerný objem odpadu za 1 mesiac – všetky športové triedy (v litroch)|
|plast||papier||bioodpad||nerecyklovateľné|
|1093,60||349,60||339,20||400,80|
Podpora vedenia školy v tomto projekte bola silná, no taktiež aj ich obavy z toho, že žiaci nebudú o triedenie odpadu javiť záujem. Preto padlo rozhodnutie začať separovať najskôr iba najčastejší druh odpadu, plast. Zavedenie separácie plastov je minimum, ktoré dokáže každá škola v oblasti environmentálnej výchovy spraviť – byť príkladom a naučiť svojich žiakov návykom, ktoré môžu následne preniesť domov.
Dni zdravia a výroba košov
Spomínané obavy z nezáujmu žiakov o separáciu viedli k tomu, že si žiaci museli vyrobiť koše sami. Stalo sa tak počas Dní zdravia 2019, dvojdňového podujatia našej školy, ktorého prioritou je priblížiť žiakom rôzne formy zdravého životného štýlu. Z každej triedy boli vyslaní minimálne 2 zástupcovia, ktorých úlohou bolo prerobiť starú kartónovú krabicu na kôš, ktorý bude ich trieda využívať. Na nejaký čas sa tak ušetrili financie a žiaci si tak zároveň vyskúšali upcykláciu na vlastnej koži. V rámci enviro programu Dní zdravia bolo pripravené aj premietanie dokumentu A Plastic Ocean, ktorý okrem ukázania alarmujúcej pravdy o plastovom znečistení ponúka aj viaceré riešenia, ktoré môžu oceánom a najmä zvieratám v nich výrazne pomôcť.
Čo patrí do plastov
Čo tam patrí? Čo tam nepatrí? Správne triedenie odpadu robí mnohým ľuďom stále problém. Obaly od sladkostí, plastové a mikroténové vrecká, fólie, tetrapaky, tégliky z jogurtov či PET fľaše. To všetko do plastov jednoznačne patrí. Treba si však dať pozor, aby nebolo nič z toho veľmi znečistené. Mikroténové vrecko so zvyškom kapusty z vášho rožka určite nie je materiál na recykláciu. Treba všetko pekne zjesť, prípadne opláchnuť. Pri PET fľašiach sa nemôže zabudnúť ešte na jednu dôležitú vec – stlačenie! Zmenší sa tak ich objem a do kontajnera sa toho potom zmestí viac. Ušetrí to rovnako emisie ako peniaze.
Separácia je nutnosť
Od školského roka 2019/2020 majú už všetci naši žiaci možnosť separovať. Majú možnosť rozhodnúť, či daný obal skončí ako odpad na skládke, alebo potenciálna surovina na výrobu niečoho nového. Plastový odpad znečisťuje oceány a v podobe mikroplastov sa dostáva aj do nášho potravinového reťazca. Narúša ekosystémy a už jeho samotná výroba predstavuje záťaž pre životné prostredie. Separácia ako taká hlavný problém nevyrieši – naším cieľom musí byť v prvom rade predchádzanie vzniku odpadu. Ak už však nejaký odpad vznikne, je našou povinnosťou prebrať zaň zodpovednosť.