Najväčšími problémami, ktoré bránia vyššiemu zapojeniu obyvateľstva
do separovaného zberu sú slabá finančná motivácia na separáciu, vysoké náklady na jeho zavádzanie, anonymita separovaného zberu a nízke environmentálne vedomie a správanie obyvateľstva. V súčasnosti sa ešte neseparuje v 350 mestách a obciach vôbec – úlohou Recyklačného fondu je pomôcť im zaviesť separovaný zber. Ale ani tam, kde sa separuje, nedosahuje úroveň separácie dostatočnú úroveň. Separujú sa len niektoré komodity. Je však potrebné aj za pomoci zmeny legislatívy napríklad rozbehnúť separovanie stavebných odpadov, textilu, hydraulických kvapalín, rozpúšťadiel, farieb a lakov a iných komodít, ktoré tvoria značné objemy v komunálnom odpade. Informoval o tom predseda Správnej rady Recyklačného fondu Ing. Juraj Dlhopolček.
,,Recyklačný fond ešte čaká veľa práce pri rozširovaní separovaného zberu na Slovensku. Pritom doteraz za viac ako 6 rokov činnosti schválil projekty za takmer 3,3 miliardy Sk, keď vyhovel viac ako 7 000 žiadostiam podnikateľov a obcí o finančné prostriedky. Celková suma prostriedkov poskytnutá na základe žiadostí obcí a miest za odpad, ktorý tieto vytriedili a odovzdali na spracovanie od začiatku pôsobenia Recyklačného fondu už presiahla 180 miliónov korún. V tomto roku už schválil dotácie zatiaľ pre celkovo 50 projektov v súhrnnej výške takmer 518 miliónov Sk. S prispením fondu sa vytvorilo doteraz 930 nových pracovných miest. Len vlani sa s podporou Recyklačného fondu na Slovensku vyzbieralo 212 000 ton a zhodnotilo 134 000 ton odpadov", konštatoval J. Dlhopolček.
Dodal, že hlavná opodstatnenosť existencie fondu je v tom, že úroveň recyklácie
na Slovensku je nedostatočná. Vlani sa vyseparovalo 212 000 ton odpadov a spracovalo
134 000 ton z nich. Lenže skutočná potreba separovania presahuje milión ton ročne.
,,Trvalou úlohou Recyklačného fondu pre najbližšie obdobie zostáva podpora triedeného zberu komunálneho odpadu v obciach a mestách tak, aby do roku 2010 separovalo všetkých 2 924 miest a obcí (dnes 2 574), všetky predpísané druhy odpadu - papier, plasty, sklo a kovové obaly. Vlaňajších 1 300 až 1 800 Sk príspevku za tonu vyseparovaného odpadu nestačí. Pre obce a mestá môžeme podľa súčasnej legislatívy vyplatiť ročne príspevky maximálne do výšky 9 % z celkových vyzbieraných prostriedkov. Skutočná potreba a nami navrhované zvýšenie príspevkov by malo dosiahnuť až 20 % prostriedkov fondu", konštatoval J. Dlhopolček.
Zdôraznil, že Recyklačný fond dnes bezkonkurenčne najväčšou mierou spolufinancuje infraštruktúru zberu a zhodnocovania odpadov v mestách a obciach. Komunálna sféra z fondu dostáva dva druhy finančných zdrojov – dotácie na projekty a príspevky za separované predpísané druhy odpadov. V súčasnosti sa fond sústreďuje na osvetu a propagáciu separovaného zberu, zhodnocovania odpadu a potrebnú zmenu legislatívy.
Riaditeľ Recyklačného fondu Ing. Ján Líška poukázal na to, že separovaný zber má okrem obrovských environmentálnych aj ekonomické prínosy. Okrem dotácie z Recyklačného fondu na nákup kontajnerov, vypláca fond za každú tonu vyseparovaného odpadu 1300 až 1800 Sk každej obci, ktorá doloží potvrdením od odberateľa vyseparovaného odpadu, že mu takýto odpad odovzdala. Tretí finančný prínos separácie spočíva v ušetrení poplatkov za uloženie komunálneho odpadu
na skládku, ktoré tvoria cca 1500 Sk za tonu a očakáva sa ich zvýšenie (v ČR už teraz až
4 500 Kč/t). Štvrtý finančný prínos je v tom, že vyseparovaný odpad je už druhotnou surovinou a obce inkasujú za tonu takého odpadu trhovú cenu, ktorá môže byť napríklad pri papieri 1 500 Sk za tonu. Priamy ekonomický prínos napríklad za kilogram vyseparovaného papiera môže pre obec dosiahnuť 4,50 Sk (1,50 Sk príspevok z Recyklačného fondu, 1,50 Sk od zberných surovín za papier, 1,50 Sk ušetrených na poplatkoch za skládku).
,,Slovensko má nedostatok surovinových zdrojov a tie by mohlo získať zvýšením podielu separácie odpadov. A to z vlaňajších 134 000 ton ročne na 1 mil. ton vytriedeného a zrecyklovaného odpadu ročne v roku 2015 a 1,5 mil. ton v roku 2020. Prinieslo by to vytvorenie dlhodobo udržateľných pracovných miest - cca 7 000 do roku 2015 a cca
10 000 do roku 2020. Slovensko by tak dosiahlo 80 až 95 %-né zhodnotenie odpadov podľa jednotlivých komodít v roku 2015 a tým trvalé plnenie limitov stanovených EÚ a vládou SR", konštatoval J. Líška.
V Prešovskom kraji Recyklačný fond, od 1. 1. 2002 do 31.7. 2007, vyhovel spolu 1860 žiadostiam o poskytnutie dotácií a príspevkov a poskytol žiadateľom viac ako 630 miliónov Sk. Z toho za vyseparovaný komunálny odpad dostali mestá a obce na základe 770 žiadostí príspevky 20,4 milióna Sk. Recyklačný fond vyhovel aj žiadostiam o podporu projektov zberu a recyklácie odpadov, keď na základe 28 žiadostí podnikateľov vyplatil dotácie vo výške 190,9 miliónov Sk a vyhovel aj 24 žiadostiam obcí o dotácie vo výške 97,3 miliónov Sk.
V Prešovskom kraji najväčšiu podporu – spolu vo výške 40 miliónov Sk získali projekty spoločnosti TAVAL, s. r. o., Ľubotice, ktoré sú zamerané na zber, separáciu a zhodnotenie rôznych odpadov, predovšetkým kovových a na odstraňovanie nežiaducich povlakov z odpadov z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ). Spoločnosť FECUPRAL, s. r. o. z Veľkého Šariša dostala od Recyklačného fondu 13 miliónov Sk na nadregionálne centrum zberu a separácie odpadov (NCZaSO).
V Prešovskom kraji Recyklačný fond doteraz vyhovel 770 žiadostiam miest, obcí a ich združeniam, o príspevky a dotácie na projekty. Z toho 24 obciam, mestám a ich združeniam podporil dotáciami projekty, predovšetkým na separovaný zber a úpravu tuhého komunálneho odpadu, jeho rozšírenie a zefektívnenie (Ekos, s. r. o., Stará Ľubovňa, mestá Bardejov, Giraltovce, Humenné, Medzilaborce, Poprad, Svidník, Vysoké Tatry, Mestský podnik Spišská Belá, obce Sačurov, Štrba, Služba m. p. Stropkov, Technické služby miest Levoča, Prešov, Svit, Kežmarok, Verejnoprospešné služby miest Snina a Vysoké Tatry a Združenie obcí Mikroregión Sekčov - Topľa).
Zdroj: Tlačová informácia Recyklačného fondu