Povinné očkovanie detí sa na Slovensku vykonáva od 50. rokov minulého storočia. Patrí sem vakcinácia proti ochoreniam, akými sú napríklad tuberkulóza, záškrt, tetanus, čierny kašeľ, detská obrna či osýpky, mumps a rubeola. Od začiatku roka 2009 je povinné aj očkovanie detí proti pneumokokovým invazívnym ochoreniam.
V prvých dňoch života je dieťa očkované proti tuberkulóze. V priebehu prvého roku života následne proti záškrtu, tetanu, čiernemu kašľu, vírusovej hepatitíde B, hemofilovým invazívnym infekciám, detskej obrne a pneumokokovým invazívnym ochoreniam. Podľa súčasne platného očkovacieho kalendára je dieťa v 15. až 18. mesiaci života očkované aj proti mumpsu, rubeole a osýpkam. Lekára za účelom preočkovania proti záškrtu, tetanu, čiernemu kašľu a detskej obrne však v tomto roku navštívia aj šesťročné deti a jedenásťročné pre preočkovanie proti osýpkam, mumpsu a rubeole. Proti záškrtu, tetanu a detskej obrne sú preočkovávané deti v 13. roku života. Preočkovanie dospelých proti záškrtu a tetanu sa vykonáva kombinovanou očkovacou látkou každých 15 rokov.
Tieto očkovanie sú zo zákona povinné. Lekár by mal rodiča na očkovanie dieťaťa písomne pozvať a to podľa dovŕšeného veku dieťaťa. Výnimku v povinnom očkovaní tvoria deti, ktoré majú kontraindikácie očkovania, teda je u nich známa precitlivenosť na ktorúkoľvek zložku vakcíny. Ak však rodičia zanedbajú očkovanie dieťaťa a nedostavia sa naň ani v náhradnom termíne, lekár oznámi túto skutočnosť regionálnemu úradu verejného zdravotníctva. Podľa zákona o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia môžu byť rodičia sankcionovaní, ak zanedbajú očkovanie. Ako však pre TASR potvrdil vedúci odboru epidemiológie Úradu verejného zdravotníctva SR Ján Mikas, sankcionovať rodičov nie je prvoradým cieľom epidemiológov, ale naopak, presvedčiť ich, aby dieťa zaočkovať nechali.
Možnosť odškodnenia v prípade negatívnych dôsledkov chýba
Zavedenie možnosti odškodnenia ľudí, u ktorých sa vyskytli nežiaduce dôsledky očkovania presahujúce bežnú reakciu, podobne ako je tomu napríklad v USA, už zostane na budúcom parlamente. Pre TASR to skonštatovala poslankyňa Ľudmila Mušková (ĽS-HZDS), ktorá sa koncom minulého roku pokúsila takýto návrh presadiť. "Riešil predovšetkým problémy detí, ktoré boli poškodené po očkovaní, takých prípadov nie je veľa, ale bohužiaľ sú," poznamenala s tým, že aj výrobcovia uvádzajú možnosť dopadov na zdravie. Mušková si myslí, že keď štát očkovanie prikazuje pod hrozbou pokuty či odobratia rodinných prídavkov, mal by tiež prevziať zodpovednosť za prípadné poškodenie zdravia. "Ak štát odškodňuje rôzne veci, ako napríklad obete násilia, je neprípustné, aby dieťa, ktoré je ťažko zdravotne postihnuté, nemalo žiadnu pomoc štátu, ktorý je príčinou toho, že je takto postihnuté." Odškodnenie by podľa jej názoru malo v takomto prípade pomôcť zabezpečiť prostriedky na zmiernenie či liečbu vzniknutých dôsledkov.
Návrh novely zákona v pléne neprešiel aj napriek tomu, že ho podporovalo i opozičné KDH. "Takáto legislatívna úprava by bola potrebná, pretože existuje možnosť odškodnenia, ak dôjde k poškodeniu po užití liekov," povedala pre TASR podpredsedníčka kresťanských demokratov Mária Sabolová. Myslí si, že napriek tomu, že takýchto pacientov veľa nie je, mali by byť vzhľadom na povinnosť očkovania chránení. Upozornila však, že povinnosť štátu odškodniť pacienta po povinnom očkovaní by mala byť presne zadefinovaná. Ako pre TASR priblížil Pavol Gibala zo Štátneho ústavu na kontrolu liečiv, na Slovensku sa neevidujú nežiaduce účinky očkovania, ktoré by sa odlišovali od tých očakávaných. Menšie problémy podľa neho spôsobuje vakcinácia v prípade tuberkulózy, kde pri reakcii tela na očkovaciu látku prichádza k postihnutiu lymfatických uzlín. Objasnil, že vakcína je cudzorodá látka a nežiaduce účinky sa môžu prejaviť napríklad v podobe horúčky či malátnosti. Medzi bežné následky tiež patrí opuch či začervenanie v mieste vpichu.
Autor článku: TASR