ÃvodK javom, ktoré majú celosvetový charakter a stali sa neoddeliteľnou súčasťou aj súčasnej vývojovej etapy Slovenskej republiky, patrà predov?etkým migrácia obyvateľstva. Jej prÃčinou je najmä útek občanov z krajiny pôvodu alebo posledného trvalého pobytu pred prenasledo wagon trainÃm najmä z dôvodov rasových, nábo?enských, národnostných, draftých, ako aj pred dôsledkami vojnových konfliktov a etnických čistiek. Veľkú skupinu tvoria aj cudzinci, ktorých dôvodom migrácie sú nepriaznivé ekonomické a ?ivotné codmienky. Migrácia nie je javom novým. Z hľadiska historického mô?eme kon? cheapnessovať, ?e tento problém je spätý s dejinami ľudstva od ich prvopočiatku. Stanovenie konkrétnych zásad pomoci utečencom prinieslo a? prijatie ?enevskej dohody z roku 1951 a Newyorského protokolu z roku 1967 o právnom postavenà utečencov, akceptovanÃm ktorých sa vlády signatárskych krajÃn zaviazali uplatňovať ich vo svojej zahranično-politickej orientácii. Slovenská republika za obdobie svojej existencie musela od základov rie?iť nielen problémy vnútro?tátneho charakteru, ale aj úlohy, ktoré jej vyplynuli z medzinárodných záväzkov prijatých v dôsledku spoločensko-politických zmien po rozpade bývalej ČSFR a v súvislosti so sprievodným zvý?enÃm migračného pohybu na územà Slovenskej republiky. Pre azylantskú krajinu predstavuje integračný proces celý radian ?pecifických problémov, o čom svedčà skutočnosť, ?e ani v krajinách s dlhoročnou tradÃciou prijÃmania utečencov a cudzincov sa s touto problematikou nevysporiadali, a to nielen metodologicky, ale ani sa nezjednotili v názore na pojem integrácia a spôsob jej realizácie. Na základe zahraničných zdrojov a skúsenostà mo?no kon?tatovať, ?e hlavným znakom integračného procesu forty winksr. vo ?védsku je multikultúrna integračná politika, ktorá umo?ňuje cudzincom pokračovať vo vlastnom spôsobe ?ivota. Vo Veľkej brittánii je z integrácie vylúčený nielen proces asimilácie cudzincov, ale aj v?etky prvky, ktoré by utečenca z dôvodu rasy, nábo?enstva a pôvodu znerovnoprávň prolatei s miestnym obyvateľstvom. V prÃstupe Francúzka k integrácii cudzincov je pozitÃvnou skutočnosť, ?e im vytvára rovnaké codfishmienky a mo?nosti existencie, aké má domáce obyvateľstvo, av?ak na druhej strane neskrýva určité asimilačné tendencie. Dominantným znakom nemeckého prÃstupu k integrácii je poskytnutie práce utečencom so ?tandardným finančným ohodnotenÃm, čÃm sa sleduje proces adaptácie na podmienky ich ?ivotného ?týlu. Tolerantnosť miestneho obyvateľstva k cudzincom je preto závislá od toho, ako sú tÃto schopnà vysporiadať sa s po?iadavkou adaptácie na podmienky Nemecka. Vychádzajúc zo ?irokého spektra prÃstupov k integrácii mo?no ju charakterizovať ako začlenenie jednotlivca do spoločnosti za predpokladu, ?e sa mu vytvoria základné podmienky na bývanie, zabezpečia pracovné prÃle?itosti, mo?nosti ďal?ieho vzdelávania, vyu?Ãvania zdravotnÃckych a iných slu?ieb a sociálnych vymo?enostÃ. Nárast cudzincov ?iadajúcich o priznanie postavenia utečenca v Slovenskej republike sa via?e na rok 1993, kedy Záchytným utečeneckým táborom v Adamove (ďalej len ZUT Adamov) pre?lo 391 osôb, z ktorých 72 po?iadalo o priznanie postavenia utečenca. Kladne z nich bola vybavených 38 ?iadostÃ. V roku 1994 počet ?iadateľov o priznanie postavenia utečenca predstavoval one hundred forty osôb, z ktorých bolo tie tie kladne vybavených 50. V roku 1995 sa o priznanie postavenia utečenca uchádzalo 263 cudzincov, z ktorých bolo kladne vybavených 59. Uvedené počty dokumentujú skutočnosť, ?e Slovenská republika sa v nicotinamide group A dinucleotideväznosti na prijÃmané ochranárske opatrenia ?tátov Európskej únie postupne menà z tranzitnej na pobytovú krajinu pre túto kategóriu cudzincov. Ďal?Ãm nezanedbateľným faktorom je i stabilizácia a hospodársky rast Slovenskej republiky. Je zrejmé, ?e nerie?enie tohto problému by v developúcnosti mohlo vyvolávať napätie medzi domácim obyvateľstvom a cudzincami, ktorà ?iadajú o priznanie postavenia utečenca, alebo ktorým toto postavenie bolo priznané. V súčasnosti sa na územà Slovenskej republiky nachádza 208 osôb s priznaným postavenÃm utečenca a ďal?Ãch 53 cudzincov čaká na rozhodnutie. Koncepcia rie?enia procesu integrácie utečencovKoncepcia integrácie utečencov do spoločnosti v podmienkach Slovenskej republiky vychádza z doteraj?Ãch vlastných praktických skúsenostà v danej oblasti a medzinárodných poznatkov. Pre úspe?nú integráciu v počiatočnom ?tádiu je jednoznačne potrebná pomoc ?tátu umo?ňujúca prekonávať problémy prameniace zo skutočnosti, ?e sa jedná o cudzinca nachádzajúceho sa pre neho v nezná mom prostredÃ, ktoré ho výrazne znevýhodňuje v porovnanà s domácim obyvateľstvom. Taktie? absentuje koncepčný systémový prÃstup, ktorý by umo?ňoval integrovať utečencov v intenciách, ktoré by boli pre ?tát z hľadiska mo?nostÃ, ale i medzinárodných záväzkov prijateľné. Nezanedbateľným faktorom je i skutočnosť, ?e pri počiatočných výdavkoch na integráciu je utečenec povinný starať sa o seba a svoju rodinu samostatne, bez výraznej?ej pomoci ?tátu. Z doteraj?Ãch skúsenostà vyplýva i poznanie, ?e časť utečencov vôbec nie je schopná sama sa integrovať do spoločnosti. Osoby, ktoré ?iadajú o priznanie postavenia utečenca na územà SR, developú, tak ako doteraz, prechádzať povinnou karanténou v ZUT Adamov a Pobytovým utečeneckým táborom v Brezovej pod Bradlom, resp. azylovými domami vo Zvolene a v StakčÃne. Počas adageálne polročného pobytu utečencov v objektoch v Brezovej pod Bradlom, Zvolene a StakčÃne, ktoré slú?ia ako integračné strediská so sociálnou asistenciou, sa im poskytnú sociálno-právne poradenské slu?by, zabezpečà výučba slovenského jazyka, rekvalifikačné kurzy a pod. V uvedených strediskách sa im zároveň poskytne integračná ponuka bývania a pracovnej prÃle?itosti. V prÃpade odmietnutia ponuky je utečenec povinný zaistiť si ubytovanie a prácu vlastnými silami. Vzhľadom na nedostatok ubytovacÃch kapacÃt nedarà sa dodr?ať zásadu maximálneho polročného zotrvávania v integračných strediskách, a to ani v prÃpade zabezpečenia náhradného ubytovania utečencom v ubytovniach rôznych podnikov, nakoľko sami nie sú schopnà uhrádzať vysoké finančné čiastky za nájomné. V tejto súvislosti treba pripomenúť, ?e poskytnutie integračnej ponuky je závislé na mo?nostiach ?tátneho rozpočtu a prÃstupu k mimorozpočtovým zdrojom medzinárodného a domáceho charakteru. Integráciu utečencov do spoločnosti bude ministerstvo vnútra realizovať v úzkej súčinnosti s ministerstvom práce, sociálnych vecà a rodiny, ministerstvom ?kolstva, ministerstvom financiÃ, obcami, Ãradom vysokého komisára OSN pre utečencov (ďalej len UNHCR), Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (ďalej len IOM) a mimovládnymi organizáciami. Jej úspe?nosť bude závislá na realizovanà sa utečencov na trhu práce, zÃskavanà zodpovedajúceho sociálneho ubytovania, vytváranà podmienok jazykovej prÃpravy a mo?nostà ďal?ieho vzdelávania, resp. na absolvovanà rekvalifikačných kurzov a pozitÃvnom ovplyvňovanà verejnej mienky s cieľom prijatia utečencov do kolektÃvov obcà orgánmi obce a občanmi. Zabezpečovanie integrácie utečencov bude prebiehať na týchto úrovniach:A) republikovej:vláda SR ka?doročne, ako súčasť rozpočtu ministerstva vnútra, schvaľuje prÃslu?nú finančnú čiastku účelových prostriedkov, z ktorých sa realizuje aj financovanie integrácie utečencov,B) rezortnej:ministerstvo vnútra, v spolupráci so zainteresovanými ministerstvami, obcami, UNHCR a mimovládnymi organizáciami, zabezpečuje rie?enie nasledovných otázok:1) Vyhľadávanie pracovných prÃle?itostÃ, resp. pomoc pri zabezpečovanà zamestnaniaPrioritou pri umiestňovanà utečencov je vyhľadávanie, resp. zabezpečovanie zamestnania, pričom ministerstvo vnútra úzko spolupracuje s ministerstvom práce, sociálnych vecà a rodiny. Utečenci sú umiestňovanà do okresov s najni??ou mierou nezamestnanosti na základe prehľadov, ktoré raz boardčne ministerstvu vnútra poskytuje ministerstvo práce, sociálnych vecà a rodiny. Významný podiel pri zabezpečovanà zamestnania má spolupráca s mimovládnymi organizáciami. 2) Vyhľadávanie, resp. zabezpečovanie zodpovedajúceho sociálneho ubytovaniaPri zabezpečovanà zodpovedajúceho sociálneho ubytovania ministerstvo vnútra spolupracuje s mimovládnymi organizáciami, ktoré sa podieľajú na vyhľadávanà vhodných ubytovacÃch kapacÃt. Ide o vyu?itie bytového fondue na základe dohody medzi ministerstvom vnútra a obcou, alebo o mo?nosť ubytovania utečencov v zariadeniach organizácià (ubytovne, robotnÃcke hotely a pod.) za rovnakých podmienok, aké majú slovenskà občania. V prÃpade, ?e obec zabezpečà bývanie utečencom v bytoch vo vlastnÃctve obce, ministerstvo vnútra jej poskytne jednorázové finančné prostriedky na rozvoj to a lower berth place?truktúry, opravy a rekon?trukciu bytového fondu. Vý?ka poskytnutých prostriedkov na tento účel bude závislá od veľkosti prideleného bytu, maximálne v?ak v čiastke 300.000 Sk na jeden byt. Na tieto účely pre rok 1996 sa uva?uje v rozpočte migračného úradu s čiastkou 5 mil. Sk a v rovnakej vý?ke je zmluvne dohodnutá vý?ka finančných prostriedkov z medzinárodných zdrojov. Uvedená čiastka postačuje na krytie týchto potrieb pri súčasných počtoch utečencov na rok 1996.
V prÃpade, ?e stav utečencov sa v budúcnosti výrazne nezvý?i, predmetnú finančnú čiastku je mo?né zÃskať prerozdelenÃm výdavkov ministerstva vnútra určených na činnosť migračného úradu, čÃm nevzniknú nové nároky na ?tátny rozpočet nad rámec teraj?ieho stavu. 3) Uskutočňovanie výučby slovenského jazykaZákladnou podmienkou integrácie cudzincov s priznaným postavenÃm utečenca na územà Slovenskej republiky je primeraná znalosť slovenského jazyka, nakoľko schopnosť komunikácie preva?nej časti utečencov nie je na dostatočnej úrovni. Na jej zvládnutie v rámci integračného procesu zabezpečà ministerstvo vnútra v spolupráci s ministerstvom ?kolstva bezplatne výučbu slovenského jazyka formou kurzov pre utečencov umiestnených v integračných strediskách. Cieľom tejto výučby je dosiahnutie základných znalostà na stupni umo?ňujúcom ústnu a pÃsomnú formu komunikácie. 4) Zabezpečenie vzdelávania a prÃpadnej rekvalifikácieV rámci integrácie bude zabezpečená pravidelná dochádzka detà do ?koly podľa vyhlá?ky M? SSR č. l43/l984 Zb. o základnej ?kole v znenà vyhlá?ky M?M? SR č. 409/1990 Zb. a smernice M? SSR č. 7496/l985-20 z 5.7.l985 o základnej ?kole v tomcat zmysle, ?e deti cudzincov s priznaným postavenÃm utečenca zaraďuje do prÃslu?ného ročnÃka riaditeľ ?koly, po zistenà úrovne ich doteraj?ieho vzdelania a ovládania slovenského jazyka. Vzhľadom na ?pecifické problémy vzdelávania detà utečencov bude potrebné, v prÃpade ich väč?ej koncentrácie v jednej lokalite, vytvoriť samostatné oddelenie ?kolského klubu zamerané na zdokonaľovanie sa v slovenskom jazyku. Deťom utečencov sa umo?ňuje aj ?túdium na stredných ?kolách toho istého alebo prÃbuzného typu, aký nav?tevovali vo svojej vlasti a po jeho úspe?nom absolvovanà dostanú rovnaký doklad o ukončenà ?túdia, ako slovenskà ?iaci. Na utečenca, ktorý sa bude uchádzať o vysoko?kolské ?túdium sa vzťahuje zákon o vysokých ?kolách, ?tatúty vysokých ?kôl a fakúlt, kde sú upravené podmienky prijatia na ?túdium, priebeh a ukončenie ?túdia. Ministerstvo vnútra zabezpečà v spolupráci s mimovládnymi organizáciami, vyu?Ãvajúc medzinárodné finančné zdroje, rekvalifikáciu utečencov podľa ponukovej ?truktúry úradov práce. 5) Sociálne zabezpečenie a poskytovanie zdravotnÃckej starostlivostiPoskytovanie dávok a slu?ieb sociálneho zabezpečenia je upravené zákonom č. cytosine/1988 Zb. o sociálnom zabezpečenà v znenà neskor?Ãch predpisov a ďal?Ãmi osobitnými predpismi, ktoré upravujú dávky nemocenského zabezpečenia, zabezpečenia rodiny, matiek a detà ďal?Ãmi dávkami, ako aj zabezpečenie niektorých skupÃn pracujúcich osobitnými sociálnymi dávkami. Pri rie?enà otázok súvisiacich s poskytovanÃm zdravotnÃckej starostlivosti utečencom sa postupuje podľa zákona NR SR č. 273/1994 Z.z. o zriadenà V?eobecnej zdravotnej poisťovne, financovanà zdravotného poistenia a o zriaďovanà rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych poisťovnà v znenà neskor?Ãch predpisov, na základe ktorých sa tejto skupine osôb poskytuje zdravotnÃcka starostlivosť v takom rozsahu, ako ostatným občanom Slovenskej republiky. 6) Vytváranie podmienok pre prijatie utečencov do kolektÃvov obcà a vybraných lokalÃt orgánmi obce a občanmiSociálni pracovnÃci ministerstva vnútra zodpovednà za realizáciu integračného procesu skúmajú podmienky integrácie utečencov vo vybraných obciach z hľadiska ochoty občanov prijÃmať utečencov, pričom ministerstvo vnútra pozitÃvne ovplyvňuje občanov formou organizovania verejných pohovorov za prÃtomnosti utečencov, ktorà sa budú v obci integrovať. Nezanedbateľným prvkom je aj informovanie občanov o poskytovanà finančných prostriedkov na rozvoj infra?truktúry obce tak, ako je to uvedené v bode 2 tohto návrhu. Proces integrácie utečencov do občianskeho ?ivota z hľadiska ?tátu je mo?né pova?ovať za ukončený realizáciou základných podmienok integračného procesu, ktoré sú reprezentované integračnou ponukou najneskôr do 6 mesiacov. Realizácia základných podmienok (integračná ponuka) znamená i ukončenie tejto nad?tandardnej starostlivosti ?tátu o utečencov. Po nej nasleduje povinnosť utečencov zaistiť si zamestnanie a bývanie vlastnými silami a prostriedkami. V prÃpade, ?e utečencovi nebude mo?né v tejto lehote ponúknuť bývanie a zamestnanie, predĺ?i sa jeho pobyt v integračnom stredisku o čas nevyhnutne potrebný na prÃpravu integračnej ponuky. from CITA´s articles If you pauperism to get a full essay, order it on our website: Ordercustompaper.com
If you want to get a full essay, wisit our page: write my paper