Najväčšia európska ekonomika v uplynulých dňoch vykázala viacero negatívnych ukazovateľov – pokles nastal vo výrobných objednávkach, priemyselnom výkone, v importe aj exporte. V utorok (14. augusta) by mali zverejniť aktuálny stav vývoja ekonomík.
Očakáva sa, že v druhom štvrťroku nemecké hospodárstvo zaznamenalo rast len na úrovni 0,2 %. V čase, keď eurozóna zúfalo potrebuje, aby krajina zvyšok potiahla, experti zároveň odhadujú, že v druhej polovici roka zasiahne recesia aj najväčšiu ekonomiku.
Nemecko je zásadne zamerané na vývoz. Kríza v eurozóne sa však podpísala pod pokles vonkajšieho dopytu. Zhruba 40 % exportu totiž ide do 17-členného bloku.
Vonkajšie spomalenie však na druhej strane mala zotrieť domáca spotreba, ktorú mali hnať nízke úrokové sadzby, nízka nezamestnanosť, solídny rast miezd vo verejnom sektore aj vo výrobe. Avšak nedávne dáta ukázali, že maloobchodný predaj spomaľuje.
Celý sedemnásťčlenný blok s eurom sa po stagnácii v prvom štvrťroku, poklesu v tom druhom zrejme už nevyhol. Podľa odhadov nastal pokles o 0,2 %. V prípade Slovenska Eurostat odhaduje tento rok rast na úrovni 1,8 %, júnový odhad Národnej banky Slovenska hovorí o 2,5 %, výhľad pre HDP je však neistý.
Dôsledky krízy v eurozóne sa aj naďalej premietajú do hospodárskeho vývoja v Ázii. Podľa júlových údajov vývoz z Taiwanu, Južnej Kórey a Číny do EÚ medziročne klesol o 16 %. Svet zároveň čaká na to, nakoľko agresívne Peking zareaguje na spomaľovanie čínskeho rastu. Trhy okrem toho šokoval prepad indickej priemyselnej produkcie o 1,8 %. Zmiernenie tempa rastu v druhom štvrťroku potvrdilo aj Japonsko.
V Spojených štátoch amerických sa obavy spájajú s výrazným rastom cien potravín po výrazných suchách, čo sa môže odraziť v disponibilnom príjme spotrebiteľov. Ekonómovia však stále očakávajú, že obnova bude pokračovať. Riziko sa však zároveň spája s automatickými výdavkovými škrtmi a zvýšenými daňami.
(EurActiv/Reuters)