Na objasnenie toho, akým pohybovým aktivitám by sa mali e-športovci venovať, sme si na pomoc privolali kondičného trénera Maroša Molnára. Ten sa vo svojej profesii venoval mnohým vrcholovým športovcom, akými sú napríklad Daniela Hantuchová, Dominika Cibulková, Filip Šebo, Ľubomír Višňovský, Peter Podhradský či Igor Žofčák. Poznať ho môžeš aj z televíznej relácie Extrémne premeny.
Hoci sám priznal, že osobne e-športového hráča nikdy netrénoval, poradil nám niekoľko pohybových aktivít, akým by sa hráči mali venovať. Taktiež vysvetlil ich dôležitosť.
Pripomíname, že nadväzujeme na predošlý článok, v ktorom sme sa spolu s Eduardom Winklerom – trénerom slovenskej reprezentácie v hre Dota 2 a viceprezidentom Slovenskej asociácie elektronických športov – venovali tomu, ako by mal vyzerať tréning e-športovcov.
Dôležitosť kompenzačných cvičení
Aby sa rozvíjalo držanie tela harmonicky, musí sa človek popri sedavom zamestnaní venovať hlavne uvoľneniu svalov, ktoré sa pri dlhom sedení skracujú. Ide napríklad o ohýbače bedier, naťahovanie chrbta, harmstringov či krčnej chrbtice. "Keďže je celý čas vo flexnej polohe, musí robiť veľkú sadu kompenzačných cvičení, aby udržal telo v rovnováhe," vysvetlil Molnár.
"Aby ste vydržali sedieť a sústrediť sa niekoľko hodín, potrebujete základnú kondíciu."
E-športový hráč má pri sedení za počítačom ohnuté bedrá, koleno či členok v jednej polohe. Zároveň sa mu ruky hýbu len v strednom priestore, preto môže mať extrémne skrátené prsné svaly. "Takýto človek by mal robiť cvičenia, ktorými kompenzuje svaly, posilňuje ich protihráčov, aby bol v rovnováhe. Skôr by som sa zameral na funkčný tréning, na využitie svalových zreťazení do funkčného pohybu, aby bol pohyb čo najekonomickejší," vysvetlil kondičný tréner.
Zapojenie celého tela do pohybu je podľa neho veľmi múdre, pretože môže priniesť obrovský osoh: "Veľmi dôležité je zaradiť aj kardio tréning, telo totiž musí byť okysličené. Aby ste vydržali sedieť a sústrediť sa niekoľko hodín, potrebujete základnú kondíciu. Základná vytrvalosť, aeróbna kapacita, je podľa mňa veľmi dôležitá." Zároveň dodal, že ak bude celé telo v čo najväčšej rovnováhe, tak aj reakcia s myškou môže byť omnoho rýchlejšia.
Aj reflexy sa dajú trénovať
Počas tréningu netreba zabúdať ani na rozvoj koordinačných schopností, prípadne rýchlosti reakcie. Aj reflex sa totiž dá do istej miery korigovať: "Rýchlosť reakcie na nejaký podnet, či už je svetelný, alebo zvukový, dokážete do určitej miery vytrénovať v prípade, že viete ako," povedal Molnár.
Existujú na to pomôcky. Tie si môžeš nastaviť na rôzne rýchlosti reakcie, ktoré napríklad blikajú. Športovec je v nejakej pozícii – napríklad plank, kľuk, drep či stoj na jednej nohe – obklopený týmito zariadeniami a jeho úlohou je ich čo najrýchlejšie udierať. "Takto zároveň posilňuje jadro tela. Drží ho v správnej pozícii, pričom jeho ruka musí reagovať čo najrýchlejšie," vysvetlil Molnár.
Ako by mal vyzerať primeraný tréning
To, ako by mal vyzerať priemerný fyzický tréning, je veľmi individuálne a závisí to od denného cyklu človeka, ale aj od jeho aktuálnej kondičky či schopností. Podľa Molnára môže e-športovec začať ráno po prebudení napríklad 20-30-minútovými kardio cvičeniami, akými sú skákanie na švihadle, jumping jacky či beh. Nasleduje strečing, ktorým uvoľní stiahnuté svaly, kompenzačné cvičenia, raňajky a môže trénovať na počítači.
"Tréning treba na človeka našiť na mieru podľa toho, čo je ochotný preň obetovať či aká je jeho výkonnosť."
V strede dňa si môže dať pauzu na kompenzačné cvičenia, niekoľko hodín neskôr zas posilňovací tréning, prípadne power nap a deň môže zakončiť kompenzačkami. Závisí od toho, aký je tréning e-športovca náročný.
Podľa Molnára je to veľmi individuálne: "Tréning treba na človeka našiť na mieru podľa toho, čo je ochotný preň obetovať či aká je jeho výkonnosť. Môže tiež nastať vyhorenie, pretože má permanentne zaťaženú hlavu. Musí ju vedieť vyvetrať. Možno začať meditáciou alebo si počas dňa spraviť meditačné či dychové cvičenia."
Okrem fyzického tréningu je pre e-športových hráčov veľmi dôležitý aj neurotréning, ktorý slúži na rozvoj koncentrácie pozornosti a pamäti. Molnár upozorňuje, že človek ním znásobuje jednotlivé prepojenia v mozgu, pričom sila nervových dráh spočíva práve v prepojeniach.
Telo pracuje ako jeden systém
Je dôležité si zapamätať, že celé telo pracuje ako jeden systém. Ak zdvihneš jednu ruku, neznamená to, že pracuje iba deltový sval. Hlavný orgán, ktorý zodvihne ruku do upaženia do určitej úrovne, je rameno celkovo. "Ale na to, aby ste ju zodvihli, musia fungovať ďalšie svaly, ktoré stabilizujú jadro tela a trup, aby nebol v úklone," vysvetlil Molnár. Už len jednoduché zodvihnutie ruky znamená zapojenie viacerých svalov a svalových zreťazení do pohybu.
Okrem trénovania e-športov a neustáleho zlepšovania sa v hraní je teda dôležitý aj fyzický pohyb. Kompenzačné cvičenia môžu pomôcť už len základnému držaniu tela. Cvičenie nám umožňuje aj vyprázdniť hlavu a do istej miery sa psychicky zrelaxovať. Navyše, správnym tréningom je možné zlepšiť aj svoje reflexy. Určite nezabúdaj ani na vyváženú stravu či dostatok tekutín.
Web HernáZóna.sk nájdeš aj na Facebooku, Instagrame, Twitchi, TikToku a Discorde.