Skupina odborníkov-geológov a pamiatkarov dokončila monitoring skalného brala pod hradom Devín.
Bralo sa v priebehu tisícročí menilo, vznikali trhliny a skala zvetráva. Striedanie ročných období, voda a teplota spôsobili postupné rozpadávanie sa horninového masívu.
"Stav brala a trhliny v skale sme zmapovali a hotový je aj návrh sanácie. Teraz treba vypracovať konkrétne návrhy na projekty sanácie," povedala Zdenka Thurzíková z Pamingu.
Prvý výskum skalného brala robil Paming asi pred trinástimi rokmi a bol spojený s odstraňovaním uvoľnených kameňov. "S pomocou horolezcov a optiky sme vytypovali všetky slabé miesta a systém puklín. Nebezpečných miest je vyše dvesto," povedal Cyril Vaňo, riaditeľ Pamingu.
Úlomky skál často zaregistrujú chodci či cyklisti na chodníku pod bralom. V súčasnosti podľa odborníkov ešte zrútenie veľkých častí nehrozí. Postupne sa však tvoria menšie skalné bloky, ktoré môžu opadávať.
História osídlenia a neskôr hradiska na Devíne siaha až do doby kamennej. Nálezy v dolnej časti hradu dokazujú, že priestor bol osídlený už okolo šiesteho tisícročia pred Kristom.
Táto časť Malých Karpát vrátane hradnej skaly bola zhruba pred 13 až 15 miliónmi rokov pod morom. Dôkazom toho je Sandberg, na ktorom sa našlo viac ako 300 druhov fosílií. Po ústupe mora sa v okolí hradnej skaly vytvoril systém prietočných jazier, redukciou ktorých sa vytvoril veľtok Dunaja.