Investície do projektu majú okrem diverzifikácie energetických zdrojov aj stabilitu ceny tepla v martinskom regióne.
Martinská teplárenská a Vrútky podpísali v stredu minulého týždňa memorandum o napojení mesta na systém centrálneho zásobovania teplom. Mesto v súčasnosti používa na vykurovanie dve kotolne na zemný plyn, ktoré prevádzkuje mestský podnik Byvaterm. Zatiaľ čo obyvatelia Martina, priamo pripojení na Martinskú teplárenskú, platia za gigajoul tepla len 15,6 eura, v prípade Vrútok je to 24,9 až 26,6 eura. "Využívanie zemného plynu na výrobu tepla a teplej úžitkovej vody je pri vysokých cenách tejto komodity neefektívne a zraniteľné. Platí to najmä o sídliskových bytoch, viac ako dve tretiny z nich sú napojené na plyn. V našom záujme je, aby zásobovanie teplom nebolo závislé len od plynu, čo je poučenie z januárovej plynovej krízy. Vybrali sme si ako dodávateľa Martinskú teplárenskú, ktorá dokáže vyrábať teplo efektívnejšie ako náš mestský podnik," vysvetľuje primátor Vrútok Miroslav Mazúr.
Projekt má šancu získať peniaze z eurofondov
Spotreba Vrútok dosahuje okolo 40 až 50 tisíc gigajoulov ročne, čo predstavuje približne päť percent produkcie Martinskej teplárenskej. Doteraz na výrobu tohto množstva energie spotrebovali vo Vrútkach vyše 1,5 milióna kubických metrov zemného plynu. Podpísané memorandum bude základom pre vypracovanie zmluvy o budúcej zmluve, súčasťou ktorej už bude aj špecifikácia predpokladaných prác. Projekt zameraný na zníženie závislosti samosprávy na plyne má veľkú šancu získať finančnú podporu z eurofondov, čím sa podľa generálneho riaditeľa Martinskej teplárenskej Jaroslava Mihála pozitívne ovplyvní aj cena tepla pre Vrútočanov. Je predpoklad, že až o 8 euro za gigajoul oproti cene, ktorú platia teraz.
O dva roky dostanú teplo z uhlia
J. Mihál očakáva, že s realizačnými prácami začnú v roku 2010. V tomto roku sa sústredia na vytýčenie trasy, technický audit infraštruktúry, najmä existujúcich mestských rozvodov, ako aj na prípravu realizačnej fázy projektu. Výstavba horúcovodnej prípojky by potom nemala trvať dlhšie ako dva mesiace. Využijú aj časť trasy, ktorú vybudovali pri minuloročnom prepájaní Priekopy na systém centrálneho zásobovania teplom. "Predpokladáme, že pripojenie Vrútok na náš systém centrálneho zásobovania teplom si vyžiada 1 až 1,2 milióna eur," dodáva J. Mihál. Investíciou do pripojenia sa podarí zlacniť teplo pre domácnosti a zároveň znížiť závislosť mesta od dodávok plynu. "Nedávna plynová kríza, ktorá postihla celé Slovensko, ukázala potrebu diverzifikácie energetických zdrojov.
Spolupráca s Martinskou teplárenskou prinesie okrem nižších cien tepla pre obyvateľov aj využívanie biomasy ako alternatívneho zdroja pre výrobu tepla," dopĺňa M. Mazúr.
Dokážu zakúriť pre dve veľké mestá
Martinská teplárenská je významným producentom tepla v Martine a jeho okolí. V závislosti od klimatických podmienok vyrába okolo 1,1 milióna gigajoulov tepla a 60 000 megawatthodín elektrickej energie ročne. Teplo a teplú úžitkovú vodu dodáva do takmer 80 percent domácností a väčšiny priemyselných podnikov v martinskom regióne. Kapacita teplárne, ktorá bola dimenzovaná pre potreby martinských ZŤS, je dostatočná, aby zvládla aj zásobovanie teplom ďalších približne sedem tisíc obyvateľov Vrútok. "Máme dostatočné výkonové rezervy. Teoreticky by sme dokázali pripojiť k našej sústave ešte jedno také veľké mesto ako Martin," zdôrazňuje J. Mihál.
Tepláreň využíva štyri kotly, v ktorých sa ako primárne palivo používa hnedé uhlie. Približne do polovice budúceho roka chce spoločnosť jeden z nich rekonštruovať na fluidné spaľovanie biomasy, čo povedie k ďalšej ekologizácii produkcie tepla. Kotol bude pracovať v celoročnej prevádzke. V súčasnosti prebieha výberové konanie na dodávateľa tejto špičkovej modernej technológie.
VIERA LEGERSKÁ