Tijelo mase 0,1 kg bačeno je s visine 2,5 m početnom brzinom 10 m/s prema dolje. Kolika je kinetička energija tijela na visini 1 m iznad tla? Otpor i uzgon u zraku su zanemarivi.
6,0 J 7,5 J 6,5 J 1,0 J
A B C D
Tekućina mase "m" (kg), koja se nalazi na nekoj visini "z" (m), mjerenoj od neke vodoravne ravnine, ima potencijalnu energiju:

Naime s te visine tekućina se može spustiti i izvršiti rad kolika je njezina potencijalna energija. Kako je brzina svjetlosti u vakuumu c = 3 10 m/s, možemo pisati 1 kg = (3∙10) = 39∙10 J, pa će onda od "m" kilograma mase nastati energija:

To je zakon o ekvivalenciji mase i energije. Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Na visini od 1,5 do 2,5 m, kočnica se otpušta, te bat pada na nakovanj brzinom od 4 do 7 m/s. Gustoća zraka brzo opada s visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1.295 kg/m³, na 1 km visine 1.112 kg/m³, a na 5 km visine gustoća zraka pada već na 0.736 kg/m³. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. U zraku, taj se val, kreće brzinom od približno 343 m/s, u vodi se kreće približnom brzinom od 1 500 m/s, a u željeznoj žici oko 5 000 m/s. Gustoća zraka brzo opada s nadmorskom visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1,295 kg/m, na 1 kilometar visine 1,112 kg/m, a na 5 kilometara visine gustoća zraka pada već na 0,736 kg/m. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Najmanja poznata gustoća je gustoća međuzvjezdanoga prostora, koja iznosi od 10 do 10 kg/m, gustoća Zemljine atmosfere na razini mora je oko 1,2 kg/m, na temperaturi 0 °C i tlaku 101 325 Pa, gustoća je vodenog leda 916,7 kg/m, vode 1 000 kg/m, slane vode 1 030 kg/m, silicija 2 330 kg/m, aluminija 2 700 kg/m, željeza 7 870 kg/m, žive 13 546 kg/m, zlata 19 320 kg/m, gustoća je Sunčeve jezgre 150 000 kg/m a atomske jezgre 2,3 × 10 kg/m. Tekućina mase "m" (kg), koja se nalazi na nekoj visini "z" (m), mjerenoj od neke vodoravne ravnine, ima potencijalnu energiju:

Naime s te visine tekućina se može spustiti i izvršiti rad kolika je njezina potencijalna energija. Kako je brzina svjetlosti u vakuumu c = 3 10 m/s, možemo pisati 1 kg = (3∙10) = 39∙10 J, pa će onda od "m" kilograma mase nastati energija:

To je zakon o ekvivalenciji mase i energije. Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Na visini od 1,5 do 2,5 m, kočnica se otpušta, te bat pada na nakovanj brzinom od 4 do 7 m/s. Gustoća zraka brzo opada s visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1.295 kg/m³, na 1 km visine 1.112 kg/m³, a na 5 km visine gustoća zraka pada već na 0.736 kg/m³. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. U zraku, taj se val, kreće brzinom od približno 343 m/s, u vodi se kreće približnom brzinom od 1 500 m/s, a u željeznoj žici oko 5 000 m/s. Gustoća zraka brzo opada s nadmorskom visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1,295 kg/m, na 1 kilometar visine 1,112 kg/m, a na 5 kilometara visine gustoća zraka pada već na 0,736 kg/m. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Najmanja poznata gustoća je gustoća međuzvjezdanoga prostora, koja iznosi od 10 do 10 kg/m, gustoća Zemljine atmosfere na razini mora je oko 1,2 kg/m, na temperaturi 0 °C i tlaku 101 325 Pa, gustoća je vodenog leda 916,7 kg/m, vode 1 000 kg/m, slane vode 1 030 kg/m, silicija 2 330 kg/m, aluminija 2 700 kg/m, željeza 7 870 kg/m, žive 13 546 kg/m, zlata 19 320 kg/m, gustoća je Sunčeve jezgre 150 000 kg/m a atomske jezgre 2,3 × 10 kg/m. Tekućina mase "m" (kg), koja se nalazi na nekoj visini "z" (m), mjerenoj od neke vodoravne ravnine, ima potencijalnu energiju:

Naime s te visine tekućina se može spustiti i izvršiti rad kolika je njezina potencijalna energija. Kako je brzina svjetlosti u vakuumu c = 3 10 m/s, možemo pisati 1 kg = (3∙10) = 39∙10 J, pa će onda od "m" kilograma mase nastati energija:

To je zakon o ekvivalenciji mase i energije. Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Gol je sastavljen od dvije stative visoke 5 m i prečke duge 6,5 m na visini od 2,5 metra. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Na visini od 1,5 do 2,5 m, kočnica se otpušta, te bat pada na nakovanj brzinom od 4 do 7 m/s. Gustoća zraka brzo opada s visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1.295 kg/m³, na 1 km visine 1.112 kg/m³, a na 5 km visine gustoća zraka pada već na 0.736 kg/m³. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. U zraku, taj se val, kreće brzinom od približno 343 m/s, u vodi se kreće približnom brzinom od 1 500 m/s, a u željeznoj žici oko 5 000 m/s. Gustoća zraka brzo opada s nadmorskom visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1,295 kg/m, na 1 kilometar visine 1,112 kg/m, a na 5 kilometara visine gustoća zraka pada već na 0,736 kg/m. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Tekućina mase "m" (kg), koja se nalazi na nekoj visini "z" (m), mjerenoj od neke vodoravne ravnine, ima potencijalnu energiju:

Naime s te visine tekućina se može spustiti i izvršiti rad kolika je njezina potencijalna energija. Kako je brzina svjetlosti u vakuumu c = 3 10 m/s, možemo pisati 1 kg = (3∙10) = 39∙10 J, pa će onda od "m" kilograma mase nastati energija:

To je zakon o ekvivalenciji mase i energije. Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Gustoća se dosta mijenja po visini, od 2 ∙ 10 kg/m u blizini fotosfere do 1 ∙ 10 kg/m u blizini prijelaznog područja s koronom. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Tekućina mase "m" (kg) na nekoj visini "h" ima potencijalnu energiju "m ∙ g ∙ h". Na visini od 1,5 do 2,5 m, kočnica se otpušta, te bat pada na nakovanj brzinom od 4 do 7 m/s. Gustoća zraka brzo opada s visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1.295 kg/m³, na 1 km visine 1.112 kg/m³, a na 5 km visine gustoća zraka pada već na 0.736 kg/m³. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. U zraku, taj se val, kreće brzinom od približno 343 m/s, u vodi se kreće približnom brzinom od 1 500 m/s, a u željeznoj žici oko 5 000 m/s. Gustoća zraka brzo opada s nadmorskom visinom: prosječna je vrijednost pri tlu 1,295 kg/m, na 1 kilometar visine 1,112 kg/m, a na 5 kilometara visine gustoća zraka pada već na 0,736 kg/m. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Najmanja poznata gustoća je gustoća međuzvjezdanoga prostora, koja iznosi od 10 do 10 kg/m, gustoća Zemljine atmosfere na razini mora je oko 1,2 kg/m, na temperaturi 0 °C i tlaku 101 325 Pa, gustoća je vodenog leda 916,7 kg/m, vode 1 000 kg/m, slane vode 1 030 kg/m, silicija 2 330 kg/m, aluminija 2 700 kg/m, željeza 7 870 kg/m, žive 13 546 kg/m, zlata 19 320 kg/m, gustoća je Sunčeve jezgre 150 000 kg/m a atomske jezgre 2,3 × 10 kg/m.