Što će ispisati sljedeći algoritam? ulaz(n); s := 0; za i := 1 do n činiti { ulaz(a); ako je a mod 2 = 1 onda s := s + a; } izlaz(s);
zbroj parnih brojeva među unesenim brojevima broj parnih brojeva među unesenim brojevima zbroj neparnih brojeva među unesenim brojevima broj neparnih brojeva među unesenim brojevima
A B C D
Azimutni broj orbitale s kvantnim brojem n može biti: 0 … n-2, n-1, n
Magnetski broj orbitale s glavnim kvantnim brojem n može biti: -n, -n+1, -n+2, ..., 0, ... n-2, n-1, n

Orbitale s azimutnim brojem l = 0 se označavaju s (ime potječe od početnog slova naziva spektralne linije "sharp"). Ukoliko se na ulaz S dovede logička 0, a na ulaz R logička 1 na izlazu Q se dobije logička 0, a na izlazu Q' logička 1. Sateliti su dobili privremene nazive S/2002 N 1, S/2002 N 2, S/2002 N 3, S/2003 N 1 i S/2002 N 4. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. l = 0 → s sharp (oštra)

l = 1 → p principal (glavna)

l = 2 → d diffuse (raspršena)

l = 3 → f fundamental (osnovna)


m = -l, (-l + 1), ... -1, 0, +1... (l – 1), l

Dakle, svakom paru brojeva "n", "l" odgovara (2"n" + 1) različitih vrijednosti kvantnog broja "m" . Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. Ako zbroj premašuje "n" - 1, pišemo njegov ostatak pri dijeljenju s "n" te prenosimo "dalje" onoliko jedinica koliko je desetica ostalo u prijašnjem zbrajanju. Elektronska ljuska sadržava sve podljuske "l" = 0, 1, 2, … n – 1, pa maksimalni broj elektrona u jednoj ljusci iznosi 2 (2 · 0 + 1) + 2 (2 · 1 + 1) + … + 2 [ 2 · ( n – 1 ) + 1] = 2n². U matrici "n" × "n", "glavna dijagonala" je skup polja od "1,1" do "n,n", a "sporedna dijagonala" je skup polja od "1,n" do "n,1". Na primjer, s obzirom na cijeli broj podjela u kojima 3 / 4 = 0, kvadrat polje'može se inicira na identitet matrica kako slijedi: pi i: = 1: n, j: = 1: n do A (i, j): = (i / j) * (j / i);% = 1 ako i = j, inače nula. Ako se ove dvije vrste germanija kristaliziraju jedna do druge, onda će električna struja teći samo onda ako je "p-germanij" spojen s pozitivnim, a "n-germanij" s negativnim polom izvora struje. Stablo je povezan graf s "n" čvorova i "n"-1 bridova. Inter pobijeđuje Parmu s 2:0, a Roma i Catania remiziraju rezultatom 1:1. Azimutni broj orbitale s kvantnim brojem n može biti: 0 … n-2, n-1, n
Magnetski broj orbitale s glavnim kvantnim brojem n može biti: -n, -n+1, -n+2, ..., 0, ... n-2, n-1, n

Orbitale s azimutnim brojem l = 0 se označavaju s (ime potječe od početnog slova naziva spektralne linije "sharp"). Ukoliko se na ulaz S dovede logička 0, a na ulaz R logička 1 na izlazu Q se dobije logička 0, a na izlazu Q' logička 1. Sateliti su dobili privremene nazive S/2002 N 1, S/2002 N 2, S/2002 N 3, S/2003 N 1 i S/2002 N 4. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Ako broj segmenata označimo s "N", a duljinu segmenta s "L", ukupna će duljina krivulje biti "NL". Elektronska ljuska sadržava sve podljuske "l" = 0, 1, 2, … n – 1, pa maksimalni broj elektrona u jednoj ljusci iznosi 2 (2 · 0 + 1) + 2 (2 · 1 + 1) + … + 2 [ 2 · ( n – 1 ) + 1] = 2n². Na primjer, s obzirom na cijeli broj podjela u kojima 3 / 4 = 0, kvadrat polje'može se inicira na identitet matrica kako slijedi: pi i: = 1: n, j: = 1: n do A (i, j): = (i / j) * (j / i);% = 1 ako i = j, inače nula. l = 0 → s sharp (oštra)

l = 1 → p principal (glavna)

l = 2 → d diffuse (raspršena)

l = 3 → f fundamental (osnovna)


m = -l, (-l + 1), ... -1, 0, +1... (l – 1), l

Dakle, svakom paru brojeva "n", "l" odgovara (2"n" + 1) različitih vrijednosti kvantnog broja "m" . Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. 57 = 5 * 10 + 7 * 10 = 1*2 + 1*2 + 1*2 + 0*2 + 0*2 + 1*2 = 1 1 1 0 0 1
Za binarno prikazivanje informacija je potreban najveći broj elemenata u usporedbi s ostalim brojevnim sustavima, a broj elemenata je iz tehničkih razloga često ograničen (duljinom riječi). Na primjer, 5 je prost broj jer je djeljiv samo s 1 i 5, a 6 je složen broj jer osim što je djeljiv s 1 i 6 dodatno može biti podjeljen s brojevima 2 i 3. U matrici "n" × "n", "glavna dijagonala" je skup polja od "1,1" do "n,n", a "sporedna dijagonala" je skup polja od "1,n" do "n,1". Ako se ove dvije vrste germanija kristaliziraju jedna do druge, onda će električna struja teći samo onda ako je "p-germanij" spojen s pozitivnim, a "n-germanij" s negativnim polom izvora struje. Azimutni broj orbitale s kvantnim brojem n može biti: 0 … n-2, n-1, n
Magnetski broj orbitale s glavnim kvantnim brojem n može biti: -n, -n+1, -n+2, ..., 0, ... n-2, n-1, n

Orbitale s azimutnim brojem l = 0 se označavaju s (ime potječe od početnog slova naziva spektralne linije "sharp"). Ukoliko se na ulaz S dovede logička 0, a na ulaz R logička 1 na izlazu Q se dobije logička 0, a na izlazu Q' logička 1. Sateliti su dobili privremene nazive S/2002 N 1, S/2002 N 2, S/2002 N 3, S/2003 N 1 i S/2002 N 4. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. l = 0 → s sharp (oštra)

l = 1 → p principal (glavna)

l = 2 → d diffuse (raspršena)

l = 3 → f fundamental (osnovna)


m = -l, (-l + 1), ... -1, 0, +1... (l – 1), l

Dakle, svakom paru brojeva "n", "l" odgovara (2"n" + 1) različitih vrijednosti kvantnog broja "m" . Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Primjeri parnih brojeva su -6, 0, 14, 1360, a neparnih -13, 1, 9, 427. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. Ako zbroj premašuje "n" - 1, pišemo njegov ostatak pri dijeljenju s "n" te prenosimo "dalje" onoliko jedinica koliko je desetica ostalo u prijašnjem zbrajanju. Elektronska ljuska sadržava sve podljuske "l" = 0, 1, 2, … n – 1, pa maksimalni broj elektrona u jednoj ljusci iznosi 2 (2 · 0 + 1) + 2 (2 · 1 + 1) + … + 2 [ 2 · ( n – 1 ) + 1] = 2n². U matrici "n" × "n", "glavna dijagonala" je skup polja od "1,1" do "n,n", a "sporedna dijagonala" je skup polja od "1,n" do "n,1". Na primjer, s obzirom na cijeli broj podjela u kojima 3 / 4 = 0, kvadrat polje'može se inicira na identitet matrica kako slijedi: pi i: = 1: n, j: = 1: n do A (i, j): = (i / j) * (j / i);% = 1 ako i = j, inače nula. Ako se ove dvije vrste germanija kristaliziraju jedna do druge, onda će električna struja teći samo onda ako je "p-germanij" spojen s pozitivnim, a "n-germanij" s negativnim polom izvora struje. Stablo je povezan graf s "n" čvorova i "n"-1 bridova. Azimutni broj orbitale s kvantnim brojem n može biti: 0 … n-2, n-1, n
Magnetski broj orbitale s glavnim kvantnim brojem n može biti: -n, -n+1, -n+2, ..., 0, ... n-2, n-1, n

Orbitale s azimutnim brojem l = 0 se označavaju s (ime potječe od početnog slova naziva spektralne linije "sharp"). Ukoliko se na ulaz S dovede logička 0, a na ulaz R logička 1 na izlazu Q se dobije logička 0, a na izlazu Q' logička 1. Sateliti su dobili privremene nazive S/2002 N 1, S/2002 N 2, S/2002 N 3, S/2003 N 1 i S/2002 N 4. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. On ima kvantne brojeve "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = 1/2. Njegovi su kvantni brojevi "n" = 2, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Ako broj segmenata označimo s "N", a duljinu segmenta s "L", ukupna će duljina krivulje biti "NL". Elektronska ljuska sadržava sve podljuske "l" = 0, 1, 2, … n – 1, pa maksimalni broj elektrona u jednoj ljusci iznosi 2 (2 · 0 + 1) + 2 (2 · 1 + 1) + … + 2 [ 2 · ( n – 1 ) + 1] = 2n². Na primjer, s obzirom na cijeli broj podjela u kojima 3 / 4 = 0, kvadrat polje'može se inicira na identitet matrica kako slijedi: pi i: = 1: n, j: = 1: n do A (i, j): = (i / j) * (j / i);% = 1 ako i = j, inače nula. l = 0 → s sharp (oštra)

l = 1 → p principal (glavna)

l = 2 → d diffuse (raspršena)

l = 3 → f fundamental (osnovna)


m = -l, (-l + 1), ... -1, 0, +1... (l – 1), l

Dakle, svakom paru brojeva "n", "l" odgovara (2"n" + 1) različitih vrijednosti kvantnog broja "m" . Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Vanjski elektron ima kvantne brojeve "n" = 3, "l" = "m" = 0 i "s" = + 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Drugi elektron helija poprima, prema tome kvantne brojeve "n" = 1, "l" = "m" = 0 i "s" = - 1/2. Primjeri parnih brojeva su -6, 0, 14, 1360, a neparnih -13, 1, 9, 427. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. U stacionarnim stanjima s kvantnim brojevima "n" ima atom za "n" veći promjer nego u stabilnom stanju; dakle, s kvantnim brojem "n" = 1 000 ima atom 1 000 000 puta veći promjer. 57 = 5 * 10 + 7 * 10 = 1*2 + 1*2 + 1*2 + 0*2 + 0*2 + 1*2 = 1 1 1 0 0 1
Za binarno prikazivanje informacija je potreban najveći broj elemenata u usporedbi s ostalim brojevnim sustavima, a broj elemenata je iz tehničkih razloga često ograničen (duljinom riječi). Na primjer, 5 je prost broj jer je djeljiv samo s 1 i 5, a 6 je složen broj jer osim što je djeljiv s 1 i 6 dodatno može biti podjeljen s brojevima 2 i 3. U matrici "n" × "n", "glavna dijagonala" je skup polja od "1,1" do "n,n", a "sporedna dijagonala" je skup polja od "1,n" do "n,1".