Matematičko njihalo sastavljeno je od niti i kuglice. Što treba učiniti da se poveća frekvencija toga njihala?
smanjiti masu kuglice povećati masu kuglice skratiti nit produljiti nit
A B C D
Huygens je našao da je pri padu kuglice njihala kvadrat brzine razmjeran visini pada. Od kuglice do kuglice prenosi se pomak s izvjesnim zakašnjenjem. Te kuglice opet sa svoje strane povuku svoje susjedne kuglice, i tako se postepeno prenosi pomak od jedne kuglice na drugu. Iza žica na kojima su kuglice stavlja se gumeni ili neki drugi meki materijal da se kuglice ne bi pomicale dok slijepi dodiruju prstima kuglice. Harmonično titranje te kuglice prenosi se i na ostale kuglice, naravno s izvjesnim zakašnjenjem. Predodžbu molekule kao biljarske kuglice ne treba uzetu suviše ozbiljno. Kuglice od dinje često se dodaju pićima. Kuglice u ovakvom titranju prikazuju pravilnu valnu krivulju, u kojoj se kuglice izmjenično zgušćuju i razrjeđuju. Obje susjedne kuglice, bliža i dalja, dobivaju pomak u smjeru pomaka srednje kuglice. Kuglice iz sačmarice se raspršuju nakon izlaska iz cijevi, a energija barutnog punjenja podijeljena je na kuglice, što znači da svaka kuglica zasebno ima mali energetski potencijal. Kuglice iz sačmarice se raspršuju nakon izlaska iz cijevi, a energija barutnog punjenja podijeljena je na kuglice, što znači da svaka kuglica zasebno ima mali energetski potencijal. Na torzionoj niti nalaze se obješene, štapom spojene, dvije male olovne kuglice, te zrcalo. Tlo je sastavljeno od sitne prašine, od čestica nastalih taljenjem mnogobrojnih zrnaca (tu su nađene i male staklaste kuglice), i od slijepljenih nehomogenih čestica. Tlo je sastavljeno od sitne prašine, od čestica nastalih taljenjem mnogobrojnih zrnaca (tu su nađene i male staklaste kuglice), i od slijepljenih nehomogenih čestica. Tlo je sastavljeno od sitne prašine, od čestica nastalih taljenjem mnogobrojnih zrnaca (tu su nađene i male staklaste kuglice), i od slijepljenih nehomogenih čestica. Manje kuglice koje prođu kroz sito se ponovno pospu krupicom i valjaju rukama sve dok se ne dobiju veće kuglice. Zagrijavanjem se brzo rastali i poprimi oblik kuglice. Treba da prođe izvjesno vrijeme dok se pomakne kuglica koja je na primjer dvanaesta po redu iza prvotno pomaknute kuglice. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Nakon toga dotaknimo se pokusnom kuglicom unutarnje strane šuplje posude, a zatim kuglice elektroskopa. Vrijeme jednog fizikalnog njihala dobit ćemo tako da nađemo duljinu onog matematičkog njihala koje se njiše isto tako kao i fizikalno njihalo. Huygens je našao da je pri padu kuglice njihala kvadrat brzine razmjeran visini pada. Od kuglice do kuglice prenosi se pomak s izvjesnim zakašnjenjem. Te kuglice opet sa svoje strane povuku svoje susjedne kuglice, i tako se postepeno prenosi pomak od jedne kuglice na drugu. Iza žica na kojima su kuglice stavlja se gumeni ili neki drugi meki materijal da se kuglice ne bi pomicale dok slijepi dodiruju prstima kuglice. Harmonično titranje te kuglice prenosi se i na ostale kuglice, naravno s izvjesnim zakašnjenjem. Predodžbu molekule kao biljarske kuglice ne treba uzetu suviše ozbiljno. Kuglice od dinje često se dodaju pićima. Kuglice u ovakvom titranju prikazuju pravilnu valnu krivulju, u kojoj se kuglice izmjenično zgušćuju i razrjeđuju. Obje susjedne kuglice, bliža i dalja, dobivaju pomak u smjeru pomaka srednje kuglice. Kuglice iz sačmarice se raspršuju nakon izlaska iz cijevi, a energija barutnog punjenja podijeljena je na kuglice, što znači da svaka kuglica zasebno ima mali energetski potencijal. Kuglice iz sačmarice se raspršuju nakon izlaska iz cijevi, a energija barutnog punjenja podijeljena je na kuglice, što znači da svaka kuglica zasebno ima mali energetski potencijal. Na torzionoj niti nalaze se obješene, štapom spojene, dvije male olovne kuglice, te zrcalo. Tlo je sastavljeno od sitne prašine, od čestica nastalih taljenjem mnogobrojnih zrnaca (tu su nađene i male staklaste kuglice), i od slijepljenih nehomogenih čestica. Tlo je sastavljeno od sitne prašine, od čestica nastalih taljenjem mnogobrojnih zrnaca (tu su nađene i male staklaste kuglice), i od slijepljenih nehomogenih čestica. Tlo je sastavljeno od sitne prašine, od čestica nastalih taljenjem mnogobrojnih zrnaca (tu su nađene i male staklaste kuglice), i od slijepljenih nehomogenih čestica. Manje kuglice koje prođu kroz sito se ponovno pospu krupicom i valjaju rukama sve dok se ne dobiju veće kuglice. Zagrijavanjem se brzo rastali i poprimi oblik kuglice. Treba da prođe izvjesno vrijeme dok se pomakne kuglica koja je na primjer dvanaesta po redu iza prvotno pomaknute kuglice. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Atomi srebra jure od kuglice na sve strane. Nakon toga dotaknimo se pokusnom kuglicom unutarnje strane šuplje posude, a zatim kuglice elektroskopa. Vrijeme jednog fizikalnog njihala dobit ćemo tako da nađemo duljinu onog matematičkog njihala koje se njiše isto tako kao i fizikalno njihalo. Matematičko njihalo je materijalna točka ovješena o nerastegljivu nit bez mase. Matematičko njihalo je materijalna točka ovješena o nerastegljivu nit bez mase. Pričvrstimo li malu olovnu kuglicu na tanku nit i otklonimo je za izvjestan kut od njenog ravnotežnog položaja, onda ta kuglica na niti vrlo male težine prestavlja matematičko njihalo. Pričvrstimo li malu olovnu kuglicu na tanku nit i otklonimo je za izvjestan kut od njenog ravnotežnog položaja, onda ta kuglica na niti vrlo male težine prestavlja matematičko njihalo. Pričvrstimo li malu olovnu kuglicu na tanku nit i otklonimo je za izvjestan kut od njenog ravnotežnog položaja, onda ta kuglica na niti vrlo male težine prestavlja matematičko njihalo. Torzijsko njihalo je tijelo je ovješeno o nit koje se periodički uvrće (rotira) u ravnini okomitoj na nit zbog elastične sile niti. Vrijeme jednog fizikalnog njihala dobit ćemo tako da nađemo duljinu onog matematičkog njihala koje se njiše isto tako kao i fizikalno njihalo. Na osnovu toga dobivamo vrijeme jednog titraja fizikalnog njihala "T":

Fizikalno njihalo se primjenjuje kod ure njihalice. S pomoću njihala dokazao rotaciju Zemlje (Foucaultovo njihalo). Prema tome je trajanje jednog titraja:
Trajanje jednog titraja ne ovisi:

Primjena njihala u tehnici je vrlo velika, samo to nije matematičko nego fizikalno njihalo. Treba učiniti što je moguće da se šteta nadoknadi (npr. Huygens je našao da je pri padu kuglice njihala kvadrat brzine razmjeran visini pada. Što treba učiniti. To je pak ono matematičko njihalo koje ima istu kutnu brzinu i kutno ubrzanje kao i fizikalno njihalo. Gibanje njihala prvi su proučavali Galileo Galilei i Léon Foucault (Foucaultovo njihalo). Još je nepoznato što ninja treba učiniti da postane Jonin. Učinio je sve što je mislio da treba učiniti, a već se približavala zima. Zato je odlučio da se nešto treba učiniti. Četnicima su rekli da ih je spasio fra Zlatko Sivrić te da ne smiju Hrvatima ništa učiniti, niti ući hrvatske kuće i da ako im što treba neka traže od njih. To se može izbjeći tako da se frekvencija zatamnjenja poveća primjenom analiziranja slike s proredom. Ništa nema smisla zbog toga što niti ne treba imati smisla. Bilo da se njihalo njiše brzo ili sporo, prema i od, svaki potpuni njihaj treba isto vrijeme. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Matematičko njihalo je materijalna točka ovješena o nerastegljivu nit bez mase. Matematičko njihalo je materijalna točka ovješena o nerastegljivu nit bez mase. Pričvrstimo li malu olovnu kuglicu na tanku nit i otklonimo je za izvjestan kut od njenog ravnotežnog položaja, onda ta kuglica na niti vrlo male težine prestavlja matematičko njihalo. Pričvrstimo li malu olovnu kuglicu na tanku nit i otklonimo je za izvjestan kut od njenog ravnotežnog položaja, onda ta kuglica na niti vrlo male težine prestavlja matematičko njihalo. Pričvrstimo li malu olovnu kuglicu na tanku nit i otklonimo je za izvjestan kut od njenog ravnotežnog položaja, onda ta kuglica na niti vrlo male težine prestavlja matematičko njihalo. Torzijsko njihalo je tijelo je ovješeno o nit koje se periodički uvrće (rotira) u ravnini okomitoj na nit zbog elastične sile niti. Vrijeme jednog fizikalnog njihala dobit ćemo tako da nađemo duljinu onog matematičkog njihala koje se njiše isto tako kao i fizikalno njihalo. Na osnovu toga dobivamo vrijeme jednog titraja fizikalnog njihala "T":

Fizikalno njihalo se primjenjuje kod ure njihalice. S pomoću njihala dokazao rotaciju Zemlje (Foucaultovo njihalo). Prema tome je trajanje jednog titraja:
Trajanje jednog titraja ne ovisi:

Primjena njihala u tehnici je vrlo velika, samo to nije matematičko nego fizikalno njihalo. Treba učiniti što je moguće da se šteta nadoknadi (npr. Huygens je našao da je pri padu kuglice njihala kvadrat brzine razmjeran visini pada. Što treba učiniti. To je pak ono matematičko njihalo koje ima istu kutnu brzinu i kutno ubrzanje kao i fizikalno njihalo. Gibanje njihala prvi su proučavali Galileo Galilei i Léon Foucault (Foucaultovo njihalo). Još je nepoznato što ninja treba učiniti da postane Jonin. Učinio je sve što je mislio da treba učiniti, a već se približavala zima. Zato je odlučio da se nešto treba učiniti. Četnicima su rekli da ih je spasio fra Zlatko Sivrić te da ne smiju Hrvatima ništa učiniti, niti ući hrvatske kuće i da ako im što treba neka traže od njih. To se može izbjeći tako da se frekvencija zatamnjenja poveća primjenom analiziranja slike s proredom. Ništa nema smisla zbog toga što niti ne treba imati smisla. Bilo da se njihalo njiše brzo ili sporo, prema i od, svaki potpuni njihaj treba isto vrijeme. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja.