Totalna refleksija je pojava kada se svjetlost pri prijelazu iz jednoga sredstva u drugo na granici između tih dvaju sredstava reflektira natrag u sredstvo iz kojega dolazi. Koji uvjet mora biti zadovoljen da bi došlo do pojave totalne refleksije?
Svjetlost mora dolaziti iz optički rjeđega sredstva. Kut upada svjetlosti mora biti manji od graničnoga kuta. Kut upada svjetlosti mora biti veći od kuta loma. Svjetlost mora dolaziti iz optički gušćega sredstva.
A B C D
Totalna refleksija

Totalna refleksija je pojava potpunog odbijanja, refleksije svjetlosti koja iz optički gušćega sredstva pada na granicu s optički rjeđim sredstvom te se u cijelosti odbija ili reflektira. Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Totalna refleksija može nastupiti samo pri prolazu vala iz gušćeg sredstva u rjeđe. Svjetlost se "lomi" na granici između dva različita sredstva. Pri prijelazu iz optički rjeđeg u optički gušće sredstvo zraka se istodobno i lomi i reflektira. Pri prijelazu iz optički rjeđeg u optički gušće sredstvo zraka se istodobno i lomi i reflektira. Na granici reflektira se svjetlost pod istim kutom u staro sredstvo. Iz navedenih pokusa vidimo da se svjetlost kad koso dođe na granicu dvaju sredstava, na primjer zraka i vode, djelomično reflektira, a djelomično ulazi u sredstvo i pri tom se lomi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. To nije tako jedino kod totalne refleksije, koja nastaje kada zrake svjetlosti koje se šire iz optički gušćeg u optički rjeđe sredstvo padaju na granicu tih sredstava pod kutom većim od nekoga graničnoga kuta "γ". Osnovna pojava u optici je lom i refleksija svjetlosti na granici između dva sredstva. Kada val prolazi iz jednog sredstva u drugi, tada se na granici djelomično odbija (reflektira) i lomi. Snelliusov zakon

Snelliusov zakon ili Snellov zakon (prema Willebrordu Snelliusu) se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava, a glasi: "Svjetlost koja pada na granicu dvaju sredstava indeksa loma "n" i "n" prijelazom iz jednog u drugo sredstvo lomi se tako da:

ili

pri čemu su: "θ" - kut upadne zrake svjetlosti, "θ" - kut loma, "v" i "v" brzine vala, a "n" i "n" odgovarajući indeksi loma sredstva iz kojega zrake dolaze i sredstva u koje ulaze." Uz malo veći kut upadanja, svjetlost više ne ide u optički rjeđe sredstvo, već se sva svjetlost reflektira. U zraku između obiju ploča ne opaža se svjetlost, ta nastupila je totalna refleksija. U prvoj staklenoj ploči kreće se svjetlost prema granici stakla i zraka pod kutom totalne refleksije. Kada val dođe na granicu između dvaju sredstava, drugo se sredstvo opire njegovu prodiranju. Isto tako panel se ne mora kretati jer hologram uvijek reflektira sunčevu svjetlost iz pravilnog kuta prema ćeliji. Pri prijelazu svjetlosti iz stakla u zrak lomi se svjetlost od okomice na graničnu ravninu. Totalna refleksija

Totalna refleksija je pojava potpunog odbijanja, refleksije svjetlosti koja iz optički gušćega sredstva pada na granicu s optički rjeđim sredstvom te se u cijelosti odbija ili reflektira. To nije tako jedino kod totalne refleksije, koja nastaje kada zrake svjetlosti koje se šire iz optički gušćeg u optički rjeđe sredstvo padaju na granicu tih sredstava pod kutom većim od nekoga graničnoga kuta "γ". Onaj upadni kut "φ" kod kojeg je lom zrake svjetlosti u rjeđem sredstvu "β" = 90°, odnosno onaj upadni kut iza kojega nastane totalna refleksija, zove se granični kut totalne refleksije. Ako se zraka reflektira na granici dielektričkoga sredstva, jačina (intenzitet) je reflektirane svjetlosti to veći što je veća razlika, a manji zbroj kuta upada i kuta loma. Ako je upadni kut takav da bi kut loma bio veći od 90°, dolazi do totalne refleksije. Snelliusov zakon

Snelliusov zakon ili Snellov zakon (prema Willebrordu Snelliusu) se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava, a glasi: "Svjetlost koja pada na granicu dvaju sredstava indeksa loma "n" i "n" prijelazom iz jednog u drugo sredstvo lomi se tako da:

ili

pri čemu su: "θ" - kut upadne zrake svjetlosti, "θ" - kut loma, "v" i "v" brzine vala, a "n" i "n" odgovarajući indeksi loma sredstva iz kojega zrake dolaze i sredstva u koje ulaze." Osnovna pojava u optici je lom i refleksija svjetlosti na granici između dva sredstva. Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Pri prolazu iz gušćeg u rjeđe sredstvo nastupa totalna refleksija, ako kut upadne zrake prijeđe izvjesnu granicu. Da bi se roba pokrenula, kut nagiba kliznice mora biti od 5° do 10° veći od kuta trenja mirovanja. Da bi se roba pokrenula, kut nagiba kliznice mora biti od 5° do 10° veći od kuta trenja mirovanja. Da bi došlo do pojave hrđe, željezo mora biti u kontaktu s kisikom i vodom. Zrcaljenja se u atmosferi pojavljuje samo onda kada zraka svjetlosti prelazi iz sloja veće u sloj manje gustoće zraka, a kut upada je veći od kuta totalne refleksije, to jest kada je kut "α" veći od kuta "α"', koji je određen izrazom:

gdje su "n" i "n" indeksi loma u gušćem, odnosno rjeđem sloju atmosfere. Kod kutova većih od graničnoga događa se totalna refleksija. Kod kutova većih od graničnoga događa se totalna refleksija. Totalna refleksija može nastupiti samo pri prolazu vala iz gušćeg sredstva u rjeđe. Ono sredstvo u kojem je kut loma zraka svjetlosti manji od kuta upadanja zovemo optički gušće, a sredstvo u kojem je kut loma zrake svjetlosti veći od kuta upadanja zovemo optički rjeđe sredstvo. Kamin mora biti uključeno u Letimrežu da bi se do njega došlo. Kada val dođe na granicu između dvaju sredstava, drugo se sredstvo opire njegovu prodiranju. Ništa od svjetlosti više ne ulazi u zrak, svjetlost se na granici između stakla i zraka potpuno odbija (reflektira) prema natrag u staklo. Iz navedenih pokusa vidimo da se svjetlost kad koso dođe na granicu dvaju sredstava, na primjer zraka i vode, djelomično reflektira, a djelomično ulazi u sredstvo i pri tom se lomi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Ako je upadni kut takav da bi kut loma bio veći od 90°, dolazi do totalne refleksije. Totalna refleksija

Totalna refleksija je pojava potpunog odbijanja, refleksije svjetlosti koja iz optički gušćega sredstva pada na granicu s optički rjeđim sredstvom te se u cijelosti odbija ili reflektira. Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Ako se zraka reflektira na granici dielektričkoga sredstva, jačina (intenzitet) je reflektirane svjetlosti to veći što je veća razlika, a manji zbroj kuta upada i kuta loma. Snelliusov zakon

Snelliusov zakon ili Snellov zakon (prema Willebrordu Snelliusu) se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava, a glasi: "Svjetlost koja pada na granicu dvaju sredstava indeksa loma "n" i "n" prijelazom iz jednog u drugo sredstvo lomi se tako da:

ili

pri čemu su: "θ" - kut upadne zrake svjetlosti, "θ" - kut loma, "v" i "v" brzine vala, a "n" i "n" odgovarajući indeksi loma sredstva iz kojega zrake dolaze i sredstva u koje ulaze." Zrcaljenja se u atmosferi pojavljuje samo onda kada zraka svjetlosti prelazi iz sloja veće u sloj manje gustoće zraka, a kut upada je veći od kuta totalne refleksije, to jest kada je kut "α" veći od kuta "α"', koji je određen izrazom:

gdje su "n" i "n" indeksi loma u gušćem, odnosno rjeđem sloju atmosfere. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Onaj upadni kut "φ" kod kojeg je lom zrake svjetlosti u rjeđem sredstvu "β" = 90°, odnosno onaj upadni kut iza kojega nastane totalna refleksija, zove se granični kut totalne refleksije. Ono sredstvo u kojem je kut loma zraka svjetlosti manji od kuta upadanja zovemo optički gušće, a sredstvo u kojem je kut loma zrake svjetlosti veći od kuta upadanja zovemo optički rjeđe sredstvo. Da bi se roba pokrenula, kut nagiba kliznice mora biti od 5° do 10° veći od kuta trenja mirovanja. Da bi se roba pokrenula, kut nagiba kliznice mora biti od 5° do 10° veći od kuta trenja mirovanja. Lom (refrakcija) svjetlosti zbiva se pri prijelazu iz jednog optičkoga sredstva u drugo, a upadni kut "α" i kut loma "α" povezani su Snellovim zakonom loma: 

gdje je: "n" - indeks loma (refrakcija). Lom (refrakcija) svjetlosti zbiva se pri prijelazu iz jednog optičkoga sredstva u drugo, a upadni kut "α" i kut loma "α" povezani su Snellovim zakonom loma: 

gdje je: "n" - indeks loma (refrakcija). Prema zakonu loma (refrakcija), u tom je slučaju kut loma veći od kuta upada. To nije tako jedino kod totalne refleksije, koja nastaje kada zrake svjetlosti koje se šire iz optički gušćeg u optički rjeđe sredstvo padaju na granicu tih sredstava pod kutom većim od nekoga graničnoga kuta "γ". Osnovna pojava u optici je lom i refleksija svjetlosti na granici između dva sredstva. Pri prolazu iz gušćeg u rjeđe sredstvo nastupa totalna refleksija, ako kut upadne zrake prijeđe izvjesnu granicu. Tlak u usisnom vodu mora biti veći od tlaka koji u tom trenutku vlada u cilindru da bi došlo do procesa usisavanja dok pri isisavanju tlak u cilindru mora biti veći od onoga koji vlada u tlačnom vodu. Redovna zraka čiji je indeks loma veći od indeksa loma kanadskog balzama pada na sloj kanadskog balzama pod kutom većim od kuta totalne refleksije, totalno se reflektira i apsorbira u crnom obvoju nikola. Totalna refleksija

Totalna refleksija je pojava potpunog odbijanja, refleksije svjetlosti koja iz optički gušćega sredstva pada na granicu s optički rjeđim sredstvom te se u cijelosti odbija ili reflektira. Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Na granici između dvaju optičkih sredstava različitih indeksa loma svjetlost se odbija (refleksija) ili prelama (refrakcija). Totalna refleksija može nastupiti samo pri prolazu vala iz gušćeg sredstva u rjeđe. Svjetlost se "lomi" na granici između dva različita sredstva. Pri prijelazu iz optički rjeđeg u optički gušće sredstvo zraka se istodobno i lomi i reflektira. Pri prijelazu iz optički rjeđeg u optički gušće sredstvo zraka se istodobno i lomi i reflektira. Na granici reflektira se svjetlost pod istim kutom u staro sredstvo. Iz navedenih pokusa vidimo da se svjetlost kad koso dođe na granicu dvaju sredstava, na primjer zraka i vode, djelomično reflektira, a djelomično ulazi u sredstvo i pri tom se lomi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. Indeks loma može se s pomoću Snelliusova zakona odrediti iz geometrijskih odnosa kutova zraka svjetlosti prema površini sredstva u kojem dolazi do loma:

gdje je: "θ" - upadni kut prema okomici na površinu sredstva, "θ" - kut loma, "n" - indeks loma optičkoga sredstva iz kojega svjetlost dolazi, a "n" - indeks loma optičkoga sredstva u koje svjetlost ulazi. To nije tako jedino kod totalne refleksije, koja nastaje kada zrake svjetlosti koje se šire iz optički gušćeg u optički rjeđe sredstvo padaju na granicu tih sredstava pod kutom većim od nekoga graničnoga kuta "γ". Zraka koja iz optički gušćega sredstva indeksa loma "n" pada na granicu s optički rjeđim sredstvom indeksa loma "n", pod kutom većim od graničnoga: 

u potpunosti se reflektira. Zraka koja iz optički gušćega sredstva indeksa loma "n" pada na granicu s optički rjeđim sredstvom indeksa loma "n", pod kutom većim od graničnoga: 

u potpunosti se reflektira. Osnovna pojava u optici je lom i refleksija svjetlosti na granici između dva sredstva. Kada val prolazi iz jednog sredstva u drugi, tada se na granici djelomično odbija (reflektira) i lomi. Snelliusov zakon

Snelliusov zakon ili Snellov zakon (prema Willebrordu Snelliusu) se odnosi na dobro poznatu pojavu lomljenja svjetlosti (refrakcije) na granici dvaju sredstava, a glasi: "Svjetlost koja pada na granicu dvaju sredstava indeksa loma "n" i "n" prijelazom iz jednog u drugo sredstvo lomi se tako da:

ili

pri čemu su: "θ" - kut upadne zrake svjetlosti, "θ" - kut loma, "v" i "v" brzine vala, a "n" i "n" odgovarajući indeksi loma sredstva iz kojega zrake dolaze i sredstva u koje ulaze." Uz malo veći kut upadanja, svjetlost više ne ide u optički rjeđe sredstvo, već se sva svjetlost reflektira. U zraku između obiju ploča ne opaža se svjetlost, ta nastupila je totalna refleksija. U prvoj staklenoj ploči kreće se svjetlost prema granici stakla i zraka pod kutom totalne refleksije. Ako zrake dolaze iz optički gušćega u optički rjeđe sredstvo, postoji granični kut upadne zrake za koji još vrijedi Snelliusov zakon (odbijanje valova ili refleksija).