Koji je filozof prevodio arapske tekstove i uveo Aristotelovu filozofiju u srednjovjekovnu Europu?
Herman Dalmatin Ruđer J. Bošković Matija Vlačić Ilirik Frane Petrić
A B C D
Prevodio je tekstove za prve novine na hrvatskom jeziku, Kraljski Dalmatin, kojima je bio i urednik. Herman Dalmatin

Herman Dalmatin (oko 1110. godine, u Istri, tada dijelu Koruške ili Carinthije - oko 1160.) - hrvatski filozof i znanstvenik, te pionir europskog latinskog aristotelizma iz 12. stoljeća

Herman Dalmatin je pionir europskog latinskog aristotelizma 12. stoljeća. Cilj mu je osuvremeniti i razjasniti Aristotelovu doktrinu državnog uređenja i Aristotelovu praktičnu filozofiju. Herman Dalmatin ujedno je i prvi poznati geograf koji je rođen na području današnje Hrvatske. Pojam je u filozofiju 1781. godine uveo engleski filozof, i sam zastupnik utilitarizma, Jeremy Bentham (1748. Prevodio je i tekstove na slovenski. Herman je ovo djelo prevodio do 1943. godine. Za potrebe HNK prevodio je dramske tekstove i libreta. Filozof Herman Dalmatinac (oko 1110.–nakon 1143.) Tijekom 12. stoljeća, u Europu su preko Bliskog Istoka i Španjolske, dospjeli arapski filozofski i mistični tekstovi koji su Europljanima nanovo otkrili Aristotelovu filozofiju, ali i djela arapskih učenjaka (Avicena (980.-1036.) Krajačević prevodio je i tekstove iz Biblije (iz Novoga Zavjeta). Uz to što je prevodio i sam je pisao neke tekstove. Mistik, matematičar i filozof Al-Abili uveo ga je u matematiku, logiku i filozofiju, gdje je ponajviše proučavao radove Averroesa, Avicenne, Razija i al-Tusija. Kao Herman Dalmatin se spominje u pismu Petra Časnog u kojem piše, da je povjerio prevođenje Kurana, Hermanu Dalmatinu. Za antičku i srednjovjekovnu Europu svila je bila luksuzna tkanina bez premca. Za Studiju croaticu vrsno je prevodio hrvatske tekstove na španjolski. On je prvi uveo teoriju elemenata u filozofiju. Povijest astronomije u Hrvatskoj

Povijest astronomije u Hrvatskoj je započela s najstarijim hrvatskim znanstvenikom i filozofom koji se bavio astronomijom, a to je bio Herman Dalmatin (oko 1110. Prevodio je vjerske tekstove na lokalne jezike i prilagođavao ih za lakše razumijevanje. Pojam je uveo hrvatski filozof, diplomat i publicist Benjamin Tolić. Najvažniji u popularizaciji fenomenologije je bio pisac i filozof Jean-Paul Sartre koji je zvao svoju filozofiju egzistencijalizam. Mišljenje revolucije

Pojam Mišljenje revolucije uveo je kao oznaku svoje filozofske pozicije hrvatski filozof Gajo Petrović 1970-ih godina, u nastojanju da dublje osmisli praxis filozofiju. Spis "De motu antiquiora" je rezultat Galilejevih istraživanja koja su postupno počela pobijati Aristotelovu prirodnu filozofiju. Hrvatski filozof i budist Čedomil Veljačić (Bikkhu Njanađivako), profesor i jedan od osnivača studija indologije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu prevodio je izvorne tekstove palijskoga kanona, i u nizu radova proučavao budističku i azijsku misao. Ruđer Bošković

Ruđer Bošković, S.J. dodijeljen isusovcima i na njemu je predavao i hrvatski filozof i znanstvenik, Ruđer Bošković. Ruđer Bošković (1711. Znanstveni savjetnik u Institutu Ruđer Bošković. Cilj mu je osuvremeniti i razjasniti Aristotelovu doktrinu državnog uređenja i Aristotelovu praktičnu filozofiju. Znanstveni savjetnik Instituta Ruđer Bošković. Višegodišnji suradnik Instituta »Ruđer Bošković«. Pojam je u filozofiju 1781. godine uveo engleski filozof, i sam zastupnik utilitarizma, Jeremy Bentham (1748. U Zagrebu se zaposlio (Institut Ruđer Bošković). Dobio je državnu nagradu "Ruđer Bošković" (1968.). Prevodio je i tekstove na slovenski. Slijedili su ga Ruđer Bošković (1741.) Josip Ruđer Bošković, "Theoria philosophiae naturalis". Institut Ruđer Bošković

Institut „Ruđer Bošković“ (IRB) u Zagrebu najveći je istraživački institut iz područja prirodnih znanosti i tehnologija na području Republike Hrvatske. Na istom Rimskom kolegiju predavao je filozofiju naš zemljak Franjo Petrić, dok će 170 godina kasnije tu studirati i predavati Ruđer Bošković. Ruđer Bošković je umro 13. veljače 1787. godine u Milanu. Zaposlen je na Institutu Ruđer Bošković kao znanstveni novak. Godine 1976. nagrađen je Nagradom "“Ruđer Bošković”", a 1997. Od 1963. do 1978. djelatnik je Instituta "Ruđer Bošković". Ruđer Josip Bošković ("Rogerius Josephus Boscovich", 1711.–1787.) Radio je u institutima "Ruđer Bošković" i Zavodu za medicinska istraživanja u Hrvatskoj. - vodi gradnju Instituta Ruđer Bošković i postaje njegov prvi direktor. U Hrvatskoj postoji jedan ovakav instrument, na Institutu Ruđer Bošković. Iste godine počinje raditi na Institutu Ruđer Bošković u Zagrebu. Dobitnik je Državne nagrade za znanstveni rad Ruđer Bošković (1992. Prevodio je s latinskog (Matija Vlačić Ilirik). Matija Vlačić Ilirik

Matija Vlačić Ilirik (lat. „Matija Vlačić Ilirik. ), teolog i reformator Matija Vlačić Ilirik (Labin, 1520. Matija Vlačić Ilirik rođen je u Labinu 1520. godine. Matija Vlačić Ilirik ("Matthias Flacius Illyricus", 1520.–1575.) „Aktualnost Vlačićeve teorije Interpretacije“, u: Matija Vlačić Ilirik [III]. “Matija Vlačić Ilirik (Matthias Flacius Illyricus)” u: Filozofski leksikon. Vitomir Belaj također je dekan Teološkog fakulteta "Matija Vlačić Ilirik" u Zagrebu. Živi i stvara u Puli, a u Rovinju je ravnatelj Gradske knjižnice “Matija Vlačić Ilirik”. 2005. i 2006. je predavao u Zagrebu sakralnu umjetnost na Teološkom fakultetu "Matija Vlačić Ilirik". Nasuprot njemu bili su puristi, među kojima je viđeniji bio i Matija Vlačić Ilirik, te ubikvitarijanci Johannesa Brenza. <br>
Protestantski filolog Matija Vlačić Ilirik, tumačeći Sveto pismo ("Clavis scripturae sacrae", "Ključ za Sveto pismo", 1567.) Sudjeluje na međunarodnim znanstvenim skupovima i objavljuje u nizu uglednih znanstvenih časopisa te predaje na Teološkom fakultetu „Matija Vlačić Ilirik“ u Zagrebu. Tako je u 16. stoljeću u Švicarsku došlo nekoliko Hrvata koji su se revno borili za osvjedočene ciljeve reformacije, posebice glasoviti Matija Vlačić Ilirik (1520.-1575. Cilj mu je osuvremeniti i razjasniti Aristotelovu doktrinu državnog uređenja i Aristotelovu praktičnu filozofiju. Pojam je u filozofiju 1781. godine uveo engleski filozof, i sam zastupnik utilitarizma, Jeremy Bentham (1748. stoljeću Antun Vrančić, Blaž Jurjević, Matija Vlačić Ilirik, Pavao Skalić, Faust Vrančić, Markantun de Dominis i dr. Mnogi su pisali na latinskome i u XVII. S područja kulturne povijesti Mirković je 1960. objavio veliku znanstvenu monografiju "Matija Vlačić Ilirik (Flacius)", o istaknutom hrvatskom i europskom latinistu i reformatoru 16. stoljeća. ); Hrvati i ljudska prava (Vinko Paletin); stoljetne veze Hrvata s Apostolskom Stolicom; Hrvati i povijesna znanost (Matija Vlačić Ilirik, Antun Vramec, Mavro Orbini) itd. Prevodio je i tekstove na slovenski. Godine 1995. počinje predavati na Pedagogijskim znanostima Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Teološkom fakultetu Matija Vlačić Ilirik te Evanđeoskom teološkom fakultetu u Osijeku (religijska pedagogija i katehetika). U Magdeburgu je živio i djelovao istaknuti hrvatski teolog i pisac Matija Vlačić . Kao vanjska suradnica radila je na Odjelu za sociologiju Sveučilišta u Zadru, predavala na teološkom fakultetu Matija Vlačić Ilirik u Zagrebu te na Katoličkom bogoslovnom fakultetu Sveučilišta u Splitu. Poznati hrvatski knjižničar Šime Jurić uvrstio ga je u svoju zbirku zaboravljenih hrvatskih latinista (uz njega su uvršteni Dobrić Dobrićević, Matija Vlačić Ilirik, Franjo Niger, Frane Petrić, Šimun Hvaranin). U njima je sudjelovao i hrvatski filozof Frane Petrić (Trimeron, Ferrara 1586.) Frane Petrić

Frane Petrić (također u varijantama "Franjo Petrić", "Petriš", "Petris", "Petričević", "Petrišević"; lat. i Frane Petrić (1529. Frane Petrić (1529. Cilj mu je osuvremeniti i razjasniti Aristotelovu doktrinu državnog uređenja i Aristotelovu praktičnu filozofiju. Najznamenitija renesansna creska ličnost iz grada Cresa jest filozof Frane Petrić (rođen 25. travnja 1529, umro 1597). Pojam je u filozofiju 1781. godine uveo engleski filozof, i sam zastupnik utilitarizma, Jeremy Bentham (1748. Antun Petrić (filozof)

Antun Petrić (Komiža, 2. listopada 1829. Frane Petrić, "Nova de universis philosophia". Prevodio je i tekstove na slovenski. - "Epilogus" u: Frane Petrić, "Nova de universis philosophia". Frane Petrić je prvi koristio termin panpsihizam (tj. Frane Petrić (ili "Franjo", također "Petris" ili "Petriš", lat. Za potrebe HNK prevodio je dramske tekstove i libreta. Tijekom 12. stoljeća, u Europu su preko Bliskog Istoka i Španjolske, dospjeli arapski filozofski i mistični tekstovi koji su Europljanima nanovo otkrili Aristotelovu filozofiju, ali i djela arapskih učenjaka (Avicena (980.-1036.) Krajačević prevodio je i tekstove iz Biblije (iz Novoga Zavjeta). Uz to što je prevodio i sam je pisao neke tekstove. Mistik, matematičar i filozof Al-Abili uveo ga je u matematiku, logiku i filozofiju, gdje je ponajviše proučavao radove Averroesa, Avicenne, Razija i al-Tusija. Za antičku i srednjovjekovnu Europu svila je bila luksuzna tkanina bez premca. Za Studiju croaticu vrsno je prevodio hrvatske tekstove na španjolski. On je prvi uveo teoriju elemenata u filozofiju. Prevodio je vjerske tekstove na lokalne jezike i prilagođavao ih za lakše razumijevanje. Pojam je uveo hrvatski filozof, diplomat i publicist Benjamin Tolić. Najvažniji u popularizaciji fenomenologije je bio pisac i filozof Jean-Paul Sartre koji je zvao svoju filozofiju egzistencijalizam. Mišljenje revolucije

Pojam Mišljenje revolucije uveo je kao oznaku svoje filozofske pozicije hrvatski filozof Gajo Petrović 1970-ih godina, u nastojanju da dublje osmisli praxis filozofiju.