Koji je naziv skupine stijena u kojima se najčešće nalaze ležišta prirodnoga plina?
metamorfne stijene magmatske efuzivne stijene magmatske intruzivne stijene sedimentne stijene
A B C D
Na području općine Kloštar Ivanić nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina. Ležišta nafte i plina

Ležišta nafte i plina predstavljaju zajednički naziv za sve akumulacije ugljikovodika koja se nalaze u podzemlju. Prema toj podjeli stijene se dijele u tri skupine: magmatske, sedimentne i metamorfne stijene. Ležišta prirodnoga plina (oko 1/5 ruskih rezervi) i nafte. Postoje dva tipa ovih ležišta: metamorfizirana (ležišta drugih genetskih tipova koja su zahvaćena procesima metamorfizma i bitno promijenjena u smislu obogaćivanja korisnim komponentama) i metamorfna (ležišta koja su formirana u procesu metamorfizma, odnosno nastala kada i metamorfne stijene u kojima se nalaze). To su najčešće pješčenjaci, frakturirane karbonatne stijene ili kataklazirane magmatske i metamorfne stijene. Iskorištavaju se bogata ležišta prirodnoga plina (Urengoj, Medvež’e, Jamburgsk, Južno-Tambejskog nalazište; oko 80% ruske proizvodnje plina) i nafte. Veliki eratički blokovi koje se nalaze u sjevernoj Njemačkoj uglavnom su magmatske stijene poput granita ili metamorfne stijene (npr. Na prostoru samog naselja Donji Šarampov nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina, a južno od željezničke pruge Zagreb - Vinkovci u osnivanju je poslovno-stambena zona. To su ležišta prirodnoga plina, koja se nalaze uglavnom u sedimentnim stijenama (pješčenjacima, karbonatima i dolomitima), na dubinama od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara. U reljefu Hrvatske zastupljene su sve tri osnovne skupine stijena: "taložne" ili "sedimentne stijene" (čine 95% reljefa Hrvatske), "preobrazne" ili "metamorfne stijene" (čine 2-4% reljefa Hrvatske) i "magmatske stijene" (čine oko 1% reljefa Hrvatske). ), koji je nastao kristalizacijom iz magme (magmatske stijene), taloženjem iz vodenih otopina (sedimentne stijene) te metamorfozom već postojećih magmatskih i sedimentnih stijena pod utjecajem visokog tlaka i temperature (metamorfne stijene). U okolici Vukovara i Vinkovaca nalaze se ležišta nafte i zemnog plina. Na sjeveru zemlje nalaze se ležišta ugljena dok su manja ležišta sirove nafte i zemnog plina otkrivena u Vojvodini. Od prirodnih bogatstava posjeduje ležišta fosfata (među vodećima u svijetu), željeza, mangana, kobalta, antimona, olova, prirodnoga plina i nafte. Proizvodi se i kondenzacijom iz prirodnoga plina. metamorfne stijene), a drugi u stijenama nastalim taloženjem slojeva mulja (sedimentne ili taložne stijene). Grupa stijena na kojima šetač stoji su stijene na Kaiserkroneu. Stijene se razlikuju po veličini i vrsti od ostalih stijena na području u kojem se nalaze. Ležišta koja su izolirana od ostalih naslaga i fluida iskorištavaju se samo zahvaljujući energiji stlačenoga plina i stijena, koja se smanjuje s odvođenjem plina iz ležišta (volumetrijski režim iskorištavanja); tako se postiže vrlo velik iscrpak zaliha plina (70 do 90%). Obuhvaća raznovrsne studije koje se bave postojanjem parametara kojima je određeno ležište, a to su postojanje matičnih stijena, migracijskog puta, zamke, izolatora i rezervoara (rezervoarske stijene, kolektori ili ležišta). Klastične sedimentne stijene građene su od diskretnih fragmenata ili klasta minerala nastalih iz drugih stijena, koji se nalaze u matriksu. Naziv se odnosi na stijene na kojima je prvobitno naselje sagrađeno. Zatim se mogu podijeliti obzirom na vrstu stijena u kojima se nalaze. Metamorfne stijene i graniti pojavljuju se na površini samo u istočnom i južnome dijelu. Efuzivne magmatske stijene nastaju na Zemljinoj površini kao rezultat parcijalnog taljenja stijena unutar plašta i kore. Andezit spada u efuzivne magmatske stijene, stijene koje nastaju na Zemljinoj površini kao ishod djelimičnog taljenja stijena unutar plašta i kore. Na području općine Kloštar Ivanić nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina. Magmatske stijene

Magmatske stijene nastaju kada se magma hladi i skrutnjava, s ili bez kristalizacije, ispod površine kao intruzivne stijene ili na površini kao efuzivne stijene. Magmatske stijene su geološki značajne jer:

Po načinu pojavljivanja, magmatske stijene mogu biti intruzivne (plutonske) ili efuzivne (ekstruzivne, eruptivne, vulkanske). Ležišta nafte i plina

Ležišta nafte i plina predstavljaju zajednički naziv za sve akumulacije ugljikovodika koja se nalaze u podzemlju. Magmatske stijene sredogorja Krstaca su kisele i neutralne efuzivne magmatske stijene, među njima kvarckeratofiri i keratofiri, javljaju se proslojci tufa, efuzivna neutralna magmatska stijena andezit (porfirit), bazične magmatske stijene - dijabaz i oksidirani efuziv bazalt, pegmatiti i dr. Rječica Crima erodira magmatsku podlogu, pa je moguće pronaći taložni opal i sitne listiće zlata. Ležišta prirodnoga plina (oko 1/5 ruskih rezervi) i nafte. Prema toj podjeli stijene se dijele u tri skupine: magmatske, sedimentne i metamorfne stijene. Krajem 40-ih godina prošlog stoljeća istražuje efuzivne magmatske stijene na području grada Bor, poznatog po rudncima bakra. To su najčešće pješčenjaci, frakturirane karbonatne stijene ili kataklazirane magmatske i metamorfne stijene. Iskorištavaju se bogata ležišta prirodnoga plina (Urengoj, Medvež’e, Jamburgsk, Južno-Tambejskog nalazište; oko 80% ruske proizvodnje plina) i nafte. Na prostoru samog naselja Donji Šarampov nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina, a južno od željezničke pruge Zagreb - Vinkovci u osnivanju je poslovno-stambena zona. To su ležišta prirodnoga plina, koja se nalaze uglavnom u sedimentnim stijenama (pješčenjacima, karbonatima i dolomitima), na dubinama od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara. Veliki eratički blokovi koje se nalaze u sjevernoj Njemačkoj uglavnom su magmatske stijene poput granita ili metamorfne stijene (npr. Te su stijene serpentinit, magmatske stijene. Te su stijene serpentinit, magmatske stijene. To su magmatske stijene. To su magmatske stijene. To su magmatske stijene. U okolici Vukovara i Vinkovaca nalaze se ležišta nafte i zemnog plina. U reljefu Hrvatske zastupljene su sve tri osnovne skupine stijena: "taložne" ili "sedimentne stijene" (čine 95% reljefa Hrvatske), "preobrazne" ili "metamorfne stijene" (čine 2-4% reljefa Hrvatske) i "magmatske stijene" (čine oko 1% reljefa Hrvatske). ), koji je nastao kristalizacijom iz magme (magmatske stijene), taloženjem iz vodenih otopina (sedimentne stijene) te metamorfozom već postojećih magmatskih i sedimentnih stijena pod utjecajem visokog tlaka i temperature (metamorfne stijene). Na sjeveru zemlje nalaze se ležišta ugljena dok su manja ležišta sirove nafte i zemnog plina otkrivena u Vojvodini. Od prirodnih bogatstava posjeduje ležišta fosfata (među vodećima u svijetu), željeza, mangana, kobalta, antimona, olova, prirodnoga plina i nafte. Na području općine Kloštar Ivanić nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina. Magmatske stijene

Magmatske stijene nastaju kada se magma hladi i skrutnjava, s ili bez kristalizacije, ispod površine kao intruzivne stijene ili na površini kao efuzivne stijene. Magmatske stijene su geološki značajne jer:

Po načinu pojavljivanja, magmatske stijene mogu biti intruzivne (plutonske) ili efuzivne (ekstruzivne, eruptivne, vulkanske). Ležišta nafte i plina

Ležišta nafte i plina predstavljaju zajednički naziv za sve akumulacije ugljikovodika koja se nalaze u podzemlju. Ležišta prirodnoga plina (oko 1/5 ruskih rezervi) i nafte. Prema toj podjeli stijene se dijele u tri skupine: magmatske, sedimentne i metamorfne stijene. Krupnozrnate intruzivne magmatske stijene koje nastaju duboko unutar Zemlje su abisalne, a one koje nastaju blizu površine hipabisalne. To su najčešće pješčenjaci, frakturirane karbonatne stijene ili kataklazirane magmatske i metamorfne stijene. Iskorištavaju se bogata ležišta prirodnoga plina (Urengoj, Medvež’e, Jamburgsk, Južno-Tambejskog nalazište; oko 80% ruske proizvodnje plina) i nafte. Na prostoru samog naselja Donji Šarampov nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina, a južno od željezničke pruge Zagreb - Vinkovci u osnivanju je poslovno-stambena zona. To su ležišta prirodnoga plina, koja se nalaze uglavnom u sedimentnim stijenama (pješčenjacima, karbonatima i dolomitima), na dubinama od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara. Veliki eratički blokovi koje se nalaze u sjevernoj Njemačkoj uglavnom su magmatske stijene poput granita ili metamorfne stijene (npr. Te su stijene serpentinit, magmatske stijene. Te su stijene serpentinit, magmatske stijene. Andezit spada u efuzivne magmatske stijene, stijene koje nastaju na Zemljinoj površini kao ishod djelimičnog taljenja stijena unutar plašta i kore. To su magmatske stijene. To su magmatske stijene. To su magmatske stijene. U okolici Vukovara i Vinkovaca nalaze se ležišta nafte i zemnog plina. U reljefu Hrvatske zastupljene su sve tri osnovne skupine stijena: "taložne" ili "sedimentne stijene" (čine 95% reljefa Hrvatske), "preobrazne" ili "metamorfne stijene" (čine 2-4% reljefa Hrvatske) i "magmatske stijene" (čine oko 1% reljefa Hrvatske). ), koji je nastao kristalizacijom iz magme (magmatske stijene), taloženjem iz vodenih otopina (sedimentne stijene) te metamorfozom već postojećih magmatskih i sedimentnih stijena pod utjecajem visokog tlaka i temperature (metamorfne stijene). Efuzivne magmatske stijene nastaju na Zemljinoj površini kao rezultat parcijalnog taljenja stijena unutar plašta i kore. Na sjeveru zemlje nalaze se ležišta ugljena dok su manja ležišta sirove nafte i zemnog plina otkrivena u Vojvodini. Od prirodnih bogatstava posjeduje ležišta fosfata (među vodećima u svijetu), željeza, mangana, kobalta, antimona, olova, prirodnoga plina i nafte. Magmatske stijene sredogorja Krstaca su kisele i neutralne efuzivne magmatske stijene, među njima kvarckeratofiri i keratofiri, javljaju se proslojci tufa, efuzivna neutralna magmatska stijena andezit (porfirit), bazične magmatske stijene - dijabaz i oksidirani efuziv bazalt, pegmatiti i dr. Rječica Crima erodira magmatsku podlogu, pa je moguće pronaći taložni opal i sitne listiće zlata. Na području općine Kloštar Ivanić nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina. No, nisu samo sedimentne stijene ležišta nafte. Klastične sedimentne stijene građene su od diskretnih fragmenata ili klasta minerala nastalih iz drugih stijena, koji se nalaze u matriksu. Ležišta nafte i plina

Ležišta nafte i plina predstavljaju zajednički naziv za sve akumulacije ugljikovodika koja se nalaze u podzemlju. Ležišta prirodnoga plina (oko 1/5 ruskih rezervi) i nafte. Prema toj podjeli stijene se dijele u tri skupine: magmatske, sedimentne i metamorfne stijene. Iskorištavaju se bogata ležišta prirodnoga plina (Urengoj, Medvež’e, Jamburgsk, Južno-Tambejskog nalazište; oko 80% ruske proizvodnje plina) i nafte. Sedimentne stijene su podijeljene u tri skupine: klastične, kemogene i biogene. Na prostoru samog naselja Donji Šarampov nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina, a južno od željezničke pruge Zagreb - Vinkovci u osnivanju je poslovno-stambena zona. To su ležišta prirodnoga plina, koja se nalaze uglavnom u sedimentnim stijenama (pješčenjacima, karbonatima i dolomitima), na dubinama od nekoliko stotina do nekoliko tisuća metara. Prevladavaju sedimentne stijene. U okolici Vukovara i Vinkovaca nalaze se ležišta nafte i zemnog plina. U reljefu Hrvatske zastupljene su sve tri osnovne skupine stijena: "taložne" ili "sedimentne stijene" (čine 95% reljefa Hrvatske), "preobrazne" ili "metamorfne stijene" (čine 2-4% reljefa Hrvatske) i "magmatske stijene" (čine oko 1% reljefa Hrvatske). ), koji je nastao kristalizacijom iz magme (magmatske stijene), taloženjem iz vodenih otopina (sedimentne stijene) te metamorfozom već postojećih magmatskih i sedimentnih stijena pod utjecajem visokog tlaka i temperature (metamorfne stijene). U jugoistočnom području ("North Lake") ispod pješčane ilovače nalaze se sedimentne stijene (uključujući i dolomitni vapnenac). Kemijske sedimentne stijene se formiraju precipitacijom, tj. Sedimentne stijene su posložene u slojeve. Sedimentne stijene

Sedimente stijene su stijene nastale taloženjem ostataka drugih stijena djelovanjem vode, leda i vjetra, taloženjem kao rezultatom biološke aktivnosti te taloženjem iz otopine. Na sjeveru zemlje nalaze se ležišta ugljena dok su manja ležišta sirove nafte i zemnog plina otkrivena u Vojvodini. Od prirodnih bogatstava posjeduje ležišta fosfata (među vodećima u svijetu), željeza, mangana, kobalta, antimona, olova, prirodnoga plina i nafte. tofus) je vrsta sedimentne stijene vulkanskog podrijetla. plutonite i sedimentne stijene iz proterozoika. Proizvodi se i kondenzacijom iz prirodnoga plina. Grupa stijena na kojima šetač stoji su stijene na Kaiserkroneu. Stijene se razlikuju po veličini i vrsti od ostalih stijena na području u kojem se nalaze.