Na optičku rešetku konstante 2e-6 m upada svjetlost valne duljine 5,6e-7 m pod kutom za koji je sinα = 0,8372. Koji se maksimalni red spektra vidi tom rešetkom?
drugi prvi treći četvrti
A B C D
Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Biranjem kuta upada svjetla na optičku rešetku ili optičku prizmu može se odabrati valna duljina svjetla koju će monokromator propustiti. Središte grada je izgrađeno na pješčanom poluotoku na nadmorskoj visini od 6 m, koji pod pravim kutom ulazi u ocean. Opažaju se s pomoću filtara koji propuštaju svjetlost valne duljine vodikove spektralne linije "H". M. von Laue je 1912. pokazao da rendgensko zračenje nakon ogiba (difrakcije) na kristalu stvara slične ogibne slike kao što ih stvara svjetlost nakon prolaska kroz optičku rešetku. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. najbolje apsorbira svjetlost te valne duljine. Sunčeva svjetlost grije sunčev kolektor kroz staklo, gdje dolazi do apsorbera, koji je premazan selektivnim premazom koji propušta svjetlost određene valne duljine. Reflektirana zraka "M" upada una staklenu pločicu "A", koja je paralelna sa pločom "P", dakle pod istim kutom od 57°. Na primjer, za dušik kojeg ima najviše u Zemljinoj atmosferi, ima Rayleighov poprečni presjek od 5,1×10 m, kod valne duljine od 532 nm (zelena svjetlost). Propuštajuću Sunčevu svjetlost kroz ptičje pero (prvu optičku rešetku) uočio je razdvajanje svjetlosti po bojama. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Biranjem kuta upada svjetla na optičku rešetku ili optičku prizmu može se odabrati valna duljina svjetla koju će monokromator propustiti. Središte grada je izgrađeno na pješčanom poluotoku na nadmorskoj visini od 6 m, koji pod pravim kutom ulazi u ocean. Opažaju se s pomoću filtara koji propuštaju svjetlost valne duljine vodikove spektralne linije "H". M. von Laue je 1912. pokazao da rendgensko zračenje nakon ogiba (difrakcije) na kristalu stvara slične ogibne slike kao što ih stvara svjetlost nakon prolaska kroz optičku rešetku. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. najbolje apsorbira svjetlost te valne duljine. Sunčeva svjetlost grije sunčev kolektor kroz staklo, gdje dolazi do apsorbera, koji je premazan selektivnim premazom koji propušta svjetlost određene valne duljine. Reflektirana zraka "M" upada una staklenu pločicu "A", koja je paralelna sa pločom "P", dakle pod istim kutom od 57°. Na primjer, za dušik kojeg ima najviše u Zemljinoj atmosferi, ima Rayleighov poprečni presjek od 5,1×10 m, kod valne duljine od 532 nm (zelena svjetlost). Propuštajuću Sunčevu svjetlost kroz ptičje pero (prvu optičku rešetku) uočio je razdvajanje svjetlosti po bojama. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Biranjem kuta upada svjetla na optičku rešetku ili optičku prizmu može se odabrati valna duljina svjetla koju će monokromator propustiti. Središte grada je izgrađeno na pješčanom poluotoku na nadmorskoj visini od 6 m, koji pod pravim kutom ulazi u ocean. Opažaju se s pomoću filtara koji propuštaju svjetlost valne duljine vodikove spektralne linije "H". M. von Laue je 1912. pokazao da rendgensko zračenje nakon ogiba (difrakcije) na kristalu stvara slične ogibne slike kao što ih stvara svjetlost nakon prolaska kroz optičku rešetku. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. najbolje apsorbira svjetlost te valne duljine. Sunčeva svjetlost grije sunčev kolektor kroz staklo, gdje dolazi do apsorbera, koji je premazan selektivnim premazom koji propušta svjetlost određene valne duljine. Reflektirana zraka "M" upada una staklenu pločicu "A", koja je paralelna sa pločom "P", dakle pod istim kutom od 57°. Na primjer, za dušik kojeg ima najviše u Zemljinoj atmosferi, ima Rayleighov poprečni presjek od 5,1×10 m, kod valne duljine od 532 nm (zelena svjetlost). Propuštajuću Sunčevu svjetlost kroz ptičje pero (prvu optičku rešetku) uočio je razdvajanje svjetlosti po bojama. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Uvrstimo li u Balmerovoj jednadžbi za "m" cijele brojeve veće od 7 dobivamo valne duljine koje leže u ultraljubičastom području spektra. Biranjem kuta upada svjetla na optičku rešetku ili optičku prizmu može se odabrati valna duljina svjetla koju će monokromator propustiti. Središte grada je izgrađeno na pješčanom poluotoku na nadmorskoj visini od 6 m, koji pod pravim kutom ulazi u ocean. Opažaju se s pomoću filtara koji propuštaju svjetlost valne duljine vodikove spektralne linije "H". M. von Laue je 1912. pokazao da rendgensko zračenje nakon ogiba (difrakcije) na kristalu stvara slične ogibne slike kao što ih stvara svjetlost nakon prolaska kroz optičku rešetku. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. Kada na optičku rešetku padne monokromatska svjetlost, interferencijom će nastati svijetle i tamne pruge. najbolje apsorbira svjetlost te valne duljine. Sunčeva svjetlost grije sunčev kolektor kroz staklo, gdje dolazi do apsorbera, koji je premazan selektivnim premazom koji propušta svjetlost određene valne duljine. Reflektirana zraka "M" upada una staklenu pločicu "A", koja je paralelna sa pločom "P", dakle pod istim kutom od 57°. Na primjer, za dušik kojeg ima najviše u Zemljinoj atmosferi, ima Rayleighov poprečni presjek od 5,1×10 m, kod valne duljine od 532 nm (zelena svjetlost). Propuštajuću Sunčevu svjetlost kroz ptičje pero (prvu optičku rešetku) uočio je razdvajanje svjetlosti po bojama. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine. Bacimo li bijelu rendgensku zraku pod određenim kutom na kristal, dobivamo reflektirane zrake samo određene valne duljine.