Koji niz određuje točan kronološki slijed nastanka navedenih djela?
Oživjela Hrvatska → Suze sina razmetnoga → Planine → Misal po zakonu rimskoga dvora Suze sina razmetnoga → Planine → Misal po zakonu rimskoga dvora → Oživjela Hrvatska Planine → Misal po zakonu rimskoga dvora → Oživjela Hrvatska → Suze sina razmetnoga Misal po zakonu rimskoga dvora → Planine → Suze sina razmetnoga → Oživjela Hrvatska
A B C D
Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istaknuta Gundulićeva djela su religiozna poema "Suze sina razmetnoga" (1622. Najpoznatija njegova djela danas su "Suze sina razmetnoga", "Dubravka" i "Osman". i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Suze sina razmetnoga

Suze sina razmetnoga religiozna je poema hrvatskog pisca Ivana Gundulića, izdana u Veneciji 1622. godine. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Godine 1887. izdao je Gundulićev spjev "Suze sina razmetnoga". Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Proglašenje tog dana inicirao je Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, koji je 22. veljače odabrao kao spomen na dan kada je 1483. godine tiskana prva hrvatska knjiga – Misal po zakonu rimskoga dvora. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Brevijar po zakonu rimskoga dvora, 1491., Kosinj, sačuvan jedan potpun primjerak</br>
3. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. Od kolekcija, NSK se može pohvaliti s 8 zanimljivih zbirki i 5 blaga: »Misal po zakonu rimskoga dvora«, »Istarski razvod«, »Hrvatskom crkvenom pjesmaricom«, »Plan du port de Veruda« te portret Ferdinanda Prvog. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Hrvatski prvotisak, Misal po zakonu rimskog dvora, tiskan je 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483., kada je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Najpoznatije poeme u hrvatskoj književnosti su: "Jama" Ivana Gorana Kovačića, "Tifusari" Jure Kaštelana i religiozna poema "Suze sina razmetnoga" Ivana Gundulića. Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istaknuta Gundulićeva djela su religiozna poema "Suze sina razmetnoga" (1622. Najpoznatija njegova djela danas su "Suze sina razmetnoga", "Dubravka" i "Osman". i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Suze sina razmetnoga

Suze sina razmetnoga religiozna je poema hrvatskog pisca Ivana Gundulića, izdana u Veneciji 1622. godine. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Godine 1887. izdao je Gundulićev spjev "Suze sina razmetnoga". Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Proglašenje tog dana inicirao je Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, koji je 22. veljače odabrao kao spomen na dan kada je 1483. godine tiskana prva hrvatska knjiga – Misal po zakonu rimskoga dvora. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Brevijar po zakonu rimskoga dvora, 1491., Kosinj, sačuvan jedan potpun primjerak</br>
3. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. Od kolekcija, NSK se može pohvaliti s 8 zanimljivih zbirki i 5 blaga: »Misal po zakonu rimskoga dvora«, »Istarski razvod«, »Hrvatskom crkvenom pjesmaricom«, »Plan du port de Veruda« te portret Ferdinanda Prvog. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Hrvatski prvotisak, Misal po zakonu rimskog dvora, tiskan je 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483., kada je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Najpoznatije poeme u hrvatskoj književnosti su: "Jama" Ivana Gorana Kovačića, "Tifusari" Jure Kaštelana i religiozna poema "Suze sina razmetnoga" Ivana Gundulića. Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istaknuta Gundulićeva djela su religiozna poema "Suze sina razmetnoga" (1622. Najpoznatija njegova djela danas su "Suze sina razmetnoga", "Dubravka" i "Osman". i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Suze sina razmetnoga

Suze sina razmetnoga religiozna je poema hrvatskog pisca Ivana Gundulića, izdana u Veneciji 1622. godine. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Godine 1887. izdao je Gundulićev spjev "Suze sina razmetnoga". Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Proglašenje tog dana inicirao je Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, koji je 22. veljače odabrao kao spomen na dan kada je 1483. godine tiskana prva hrvatska knjiga – Misal po zakonu rimskoga dvora. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Brevijar po zakonu rimskoga dvora, 1491., Kosinj, sačuvan jedan potpun primjerak</br>
3. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. Od kolekcija, NSK se može pohvaliti s 8 zanimljivih zbirki i 5 blaga: »Misal po zakonu rimskoga dvora«, »Istarski razvod«, »Hrvatskom crkvenom pjesmaricom«, »Plan du port de Veruda« te portret Ferdinanda Prvog. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Hrvatski prvotisak, Misal po zakonu rimskog dvora, tiskan je 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483., kada je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Najpoznatije poeme u hrvatskoj književnosti su: "Jama" Ivana Gorana Kovačića, "Tifusari" Jure Kaštelana i religiozna poema "Suze sina razmetnoga" Ivana Gundulića. Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istaknuta Gundulićeva djela su religiozna poema "Suze sina razmetnoga" (1622. Najpoznatija njegova djela danas su "Suze sina razmetnoga", "Dubravka" i "Osman". i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Suze sina razmetnoga

Suze sina razmetnoga religiozna je poema hrvatskog pisca Ivana Gundulića, izdana u Veneciji 1622. godine. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Godine 1887. izdao je Gundulićev spjev "Suze sina razmetnoga". Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Proglašenje tog dana inicirao je Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje, koji je 22. veljače odabrao kao spomen na dan kada je 1483. godine tiskana prva hrvatska knjiga – Misal po zakonu rimskoga dvora. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Brevijar po zakonu rimskoga dvora, 1491., Kosinj, sačuvan jedan potpun primjerak</br>
3. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. Od kolekcija, NSK se može pohvaliti s 8 zanimljivih zbirki i 5 blaga: »Misal po zakonu rimskoga dvora«, »Istarski razvod«, »Hrvatskom crkvenom pjesmaricom«, »Plan du port de Veruda« te portret Ferdinanda Prvog. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Hrvatski prvotisak, Misal po zakonu rimskog dvora, tiskan je 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483., kada je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Najpoznatije poeme u hrvatskoj književnosti su: "Jama" Ivana Gorana Kovačića, "Tifusari" Jure Kaštelana i religiozna poema "Suze sina razmetnoga" Ivana Gundulića.