Nestabilna atomska jezgra raspadom emitira samo α -česticu. Koliki je redni broj nove jezgre u odnosu na početnu jezgru?
manji za dva veći za jedan manji za jedan veći za dva
A B C D
Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Za razliku od alfa-raspada, kod beta-raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Za razliku od alfa raspada, kod beta raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Na takvoj udaljenosti može atomska jezgra držati čvrsto laki elektron, ali ona ne može zaustaviti tešku alfa-česticu. Pri tome se nuklearna reakcija razmatra u dvije faze: u prvoj se fazi formira složena jezgra iz početnog jezgra i upadne čestice, a u drugoj fazi dolazi do raspada složene jezgre na rezultirajuću jezgru i izlaznu česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. U nekim slučajevima pogođena jezgra izbaci pozitron, pa se redni broj snizuje za jedan. Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. U nekim slučajevima pogođena jezgra izbaci pozitron, pa se redni broj snizuje za jedan. U nekim slučajevima pogođena jezgra izbaci pozitron, pa se redni broj snizuje za jedan. Za razliku od alfa-raspada, kod beta-raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Za razliku od alfa raspada, kod beta raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Na takvoj udaljenosti može atomska jezgra držati čvrsto laki elektron, ali ona ne može zaustaviti tešku alfa-česticu. Pri tome se nuklearna reakcija razmatra u dvije faze: u prvoj se fazi formira složena jezgra iz početnog jezgra i upadne čestice, a u drugoj fazi dolazi do raspada složene jezgre na rezultirajuću jezgru i izlaznu česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. U nekim slučajevima pogođena jezgra izbaci pozitron, pa se redni broj snizuje za jedan. U nekim slučajevima pogođena jezgra izbaci pozitron, pa se redni broj snizuje za jedan. Za razliku od alfa-raspada, kod beta-raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Za razliku od alfa raspada, kod beta raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Na takvoj udaljenosti može atomska jezgra držati čvrsto laki elektron, ali ona ne može zaustaviti tešku alfa-česticu. Pri tome se nuklearna reakcija razmatra u dvije faze: u prvoj se fazi formira složena jezgra iz početnog jezgra i upadne čestice, a u drugoj fazi dolazi do raspada složene jezgre na rezultirajuću jezgru i izlaznu česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Kod alfa raspada atomska masa i redni brojevi jezgre se mijenjaju, što znači da atomska jezgra koja se raspada i jezgra nastala tim raspadom pripadaju različitim kemijskim elementima, te stoga, imaju različita kemijska svojstva. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Atomska težina "A" pokazuje ukupan broj sastavnih dijelova jezgre, a redni broj "Z" daje broj protona. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Mi ćemo odsad pretpostaviti da atomska težina i redni broj jednoznačno opisuju vrstu atomske jezgre. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Prema tome je električni naboj jezgre i redni broj helija 2, a relativna atomska masa 4. Za razliku od alfa-raspada, kod beta-raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Za razliku od alfa raspada, kod beta raspada, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan ili atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Na takvoj udaljenosti može atomska jezgra držati čvrsto laki elektron, ali ona ne može zaustaviti tešku alfa-česticu. Pri tome se nuklearna reakcija razmatra u dvije faze: u prvoj se fazi formira složena jezgra iz početnog jezgra i upadne čestice, a u drugoj fazi dolazi do raspada složene jezgre na rezultirajuću jezgru i izlaznu česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. Jezgra se transformira (ili "raspada") na manju jezgru masenog broja manjeg za 4 i atomskog broja manjeg za 2 i na alfa-česticu. U nekim slučajevima pogođena jezgra izbaci pozitron, pa se redni broj snizuje za jedan.