Dolje se navedene tvrdnje odnose na frekvenciju zvučnih valova koji se šire u zraku normalnog stanja. Koja je tvrdnja točna?
Što je veća frekvencija jednog zvučnog vala, to je veća njegova amplituda. Što je veća frekvencija jednog zvučnog vala, toliko je manja brzina širenja. Što je veća frekvencija jednog zvučnog vala, to je kraća valna duljina.
A B C
Kada je frekvencija zvučnog vala veća od 10 Hz, govori se o hiperzvuku. Kada je frekvencija zvučnog vala veća od 10 Hz, govori se o hiperzvuku. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Iz izraza za gustoću energije vidimo da je jakost zvuka to veća što je veća gustoća sredstva "ρ" u kojem se zvuk širi i što je veća amplituda "A" vala. Amplituda rezultantnoga vala može biti veća ili manja od amplituda pojedinih izvornih valova, što ovisi o odnosu među njihovim fazama. Amplituda rezultantnoga vala može biti veća ili manja od amplituda pojedinih izvornih valova, što ovisi o odnosu među njihovim fazama. Amplituda rezultantnoga vala može biti veća ili manja od amplituda pojedinih izvornih valova, što ovisi o odnosu među njihovim fazama. Energija valova to je veća što je veća frekvencija, a izvori su promjenljiva elektromagnetska polja (na primjer izvor radio valova je antena) i pobuđeni atomi. Amplituda, frekvencija i složenost zvučnog vala percipiraju se kao glasnoća (intenzitet), visina i timbar (boja) zvuka. Ta je pojava ogiba zvuka mnogo veća kod zvučnih valova nego kod valova na vodi. Mehanički valovi (na primjer zvuk) šire se u elastičnom mediju (na primjer zrak, voda) titranjem čestica povezanih elastičnim silama oko ravnotežnoga položaja; energija valova to je veća što je veća amplituda titranja, a izvor valova svako je tijelo koje titra (na primjer izvor zvuka može biti žica glazbenog instrumenta). Mehanički valovi

Mehanički valovi (na primjer zvuk) šire se u elastičnom mediju (na primjer zrak, voda) titranjem čestica povezanih elastičnim silama oko ravnotežnoga položaja; energija valova to je veća što je veća amplituda titranja, a izvor valova svako je tijelo koje titra (na primjer izvor zvuka može biti žica glazbenog instrumenta). Kako svaki kvant ima određenu količinu energije koja je bivala to veća što je viša frekvencija valova, tako bi na dovoljno visokoj frekvenciji emisija jednog jedinog kvanta zahtijevala više energije nego što je ima raspoloživo. Informacija se prenosi sustavnim mijenjanjem neke osobine radio valova, kao što je amplituda, frekvencija ili faza. Što je frekvencija veća, to je induktivni otpor veći, a kapacitivni otpor manji. Frekvencija rezultirajućeg vala jednaka je razlici frekvencija tih dvaju valova. Što je objekt tamniji, to je njegova prividna magnituda veća. Kvant energije je to veći što je manja valna duljina, odnosno veća frekvencija svjetlosti. Kada je frekvencija zvučnog vala veća od 10 Hz, govori se o hiperzvuku. Kada je frekvencija zvučnog vala veća od 10 Hz, govori se o hiperzvuku. Valovi se šire u prostoru nekom određenom brzinom koja se zove brzina širenja vala. Brzina zvučnih valova ovisi o sredstvu kroz koje se ti valovi šire. Brzina zvučnih valova ovisi o sredstvu kroz koje se ti valovi šire. Brzina zvučnih valova ovisi o sredstvu kroz koje se ti valovi šire. Prema načinu širenja, valovi se mogu podijeliti na longitudinalne, koji se šire titranjem čestica u pravcu širenja vala (na primjer ultrazvuk), i transverzalne, koji se šire titranjem okomitim na smjer širenja vala (na primjer radiovalovi). Prema načinu širenja, valovi se mogu podijeliti na longitudinalne, koji se šire titranjem čestica u pravcu širenja vala (na primjer ultrazvuk), i transverzalne, koji se šire titranjem okomitim na smjer širenja vala (na primjer radio valovi). Kod longitudinalnih valova, na primjer zvuka, titranja se zbivaju u smjeru širenja vala, pa su i sve ravnine koje prolaze kroz zraku vala jednake. Kod longitudinalnih valova, na primjer zvuka, titranja se zbivaju u smjeru širenja vala, pa su i sve ravnine koje prolaze kroz zraku vala jednake. Frekvencija rezultirajućeg vala jednaka je razlici frekvencija tih dvaju valova. Brzina širenja elektromagnetskih valova u vakuumu je 299 729 458 m/s (brzina svjetlosti) i prema teoriji relativnosti najveća moguća brzina gibanja, dok je brzina širenja u drugim prozirnim medijima manja na primjer na 20 °C u zraku 1,0003, u vodi 1,333, u dijamantu 2,42, u silikonu 4 puta manja (indeks loma). Brzina širenja elektromagnetskih valova u vakuumu je 299 729 458 m/s (brzina svjetlosti) i prema teoriji relativnosti najveća moguća brzina gibanja, dok je brzina širenja u drugim prozirnim medijima manja na primjer na 20 °C u zraku 1,0003, u vodi 1,333, u dijamantu 2,42, u silikonu 4 puta manja (indeks loma). Brzina svjetlosti

Brzina svjetlosti je brzina širenja elektromagnetskih valova. Kod longitudinalnih valova čestice titraju u pravcu širenja vala, a kod transverzalnih valova čestice titraju okomito na smjer širenja vala. Gledajući na vanjske uvjete, brzina kretanja ledenjaka ovisi o :

-debljini leda, povećavanjem debljine povećava se brzina

-nagibu padine, povećavanjem nagiba povećava se brzina

-veličini doline, što je manja dolina to je veća brzina

-obliku doline, što je dolina ravnija, to je veća brzina

-temperature, povećavanjem temperature povećava se brzina

-udaljenosti od mjesta gdje je nastao, što je bliže to je brzina veća

-hrapavosti, čim manja hrapavost, veća je brzina

-litološkom sastavu podloge, što je litologija manje otporna, to je brzina veća. Ta je pojava ogiba zvuka mnogo veća kod zvučnih valova nego kod valova na vodi. Energija valova to je veća što je veća frekvencija, a izvori su promjenljiva elektromagnetska polja (na primjer izvor radio valova je antena) i pobuđeni atomi. U vodljivim sredstvima mora se razlikovati brzina širenja procesa stvaranja vala ili brzina čela vala (grupna brzina) od brzine valnog učinka (fazna brzina). Uslijed izdizanja amplitude reproduciranog zvučnog vala donja granična frekvencija se pomiče na amplitudnoj frekvencijskoj karakteristici ulijevo, odn. Opće je pravilo, što je turbina manja, to je veća brzina okretanja. Amplituda rezultantnoga vala može biti veća ili manja od amplituda pojedinih izvornih valova, što ovisi o odnosu među njihovim fazama. Amplituda rezultantnoga vala može biti veća ili manja od amplituda pojedinih izvornih valova, što ovisi o odnosu među njihovim fazama. Amplituda rezultantnoga vala može biti veća ili manja od amplituda pojedinih izvornih valova, što ovisi o odnosu među njihovim fazama. Kvant energije je to veći što je manja valna duljina, odnosno veća frekvencija svjetlosti. Kvant energije je to veći što je manja valna duljina, odnosno veća frekvencija svjetlosti. Kada je frekvencija zvučnog vala veća od 10 Hz, govori se o hiperzvuku. Kada je frekvencija zvučnog vala veća od 10 Hz, govori se o hiperzvuku. Vidi se, da je otklon zraka to veći, što je veća valna duljina. Što je valna duljina svjetlosti kraća, raspršenje je snažnije. Zvuk dolazi od stojnog vala, čija je valna duljina oko dvostruke duljine cijevi, dajući temeljnu frekvenciju. Ako je fazna razlika obaju valova kroz krakove "A" i "B" jednaka "λ"/4 ("λ" - valna duljina zvučnog vala), oni će se poništiti, pa na izlazu cijevi nećemo čuti nikakav ton. Valna duljina "λ" je obrnuto proporcionalna frekvenciji "f", a izračunava se dijeljenjem brzine kojom se val rasprostire u prostoru ili sredstvu kojim se širi "v" sa frekvencijom tog vala "f":

Valna duljina "λ" iskazuje se u metrima (m), brzina zvučnog vala "v" u metrima u sekundi (m)/(s), a frekvencija "f" u hercima (Hz). Valna duljina je udaljenost nakon koje se oblik vala ponavlja. Valna duljina λ je obrnuto proporcionalna frekvenciji "f", a izračunava se dijeljenjem brzine kojom se val rasprostire u prostoru ili sredstvu kojim se širi "(v)" sa frekvencijom tog vala "(f)", odnosno umnoškom brzine sa periodom titranja vala "T":

Valna duljina λ iskazuje se u metrima (m), brzina zvučnog vala "v" u metrima u sekundi (m)/(s), a frekvencija f u herzima (Hz). Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Ako se izvor zvuka giba brzinom "v", bit će za promatrača prividna duljina zvučnog vala "λ" kraća ako se približava, a ako se udaljava bit će prividna duljina zvučnog vala "λ" dulja od normalne valne duljine "λ" kada izvor zvuka miruje. Frekvencija rezultirajućeg vala jednaka je razlici frekvencija tih dvaju valova. Energija valova to je veća što je veća frekvencija, a izvori su promjenljiva elektromagnetska polja (na primjer izvor radio valova je antena) i pobuđeni atomi. Kod iste brzine valna je duljina zraka materije to manja što je veća masa čestica. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina.