U blizinu jednog neutralnog tijela stavljamo česticu s nabojem. Djeluje li električna sila na česticu?
Da, privlačna sila. Ne. Da, odbojna sila
A B C
Kad sila djeluje na česticu, ona djeluje upravo u toj točki. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na "i"-tu česticu djelovati neka sila formula_9, koja je posljedica međudjelovanja s ostalim česticama, a na "j"-tu česticu će djelovati formula_10. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na "i"-tu česticu djelovati neka sila formula_5, koja je posljedica međudjelovanja s ostalim česticama, a na "j"-tu česticu će djelovati formula_6. Sila koja djeluje na česticu, djeluje u jednoj točki (jer je volumen čestice zanemariv), te se može smatrati da je to koncentrirana sila. Ako na česticu djeluje više sila, njezino ubrzanje se računa pomoću ukupne sile koja se dobije vektorskim zbrajanjem svih sila. Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. Na pojedini elektron djeluje privlačna sila atomskih jezgri i odbojna sila ostalih elektrona. U ovom slučaju gravitacijska sila privlači svaku česticu njihova tijela za razliku od vrtuljka gdje osjećamo pritisak zida. Odatle se, iz sila koje djeluju na materijalnu česticu, izravno dobiva njezina akceleracija. Drugi Newtonov zakon ustanovljuje količinsku vezu između sile koja djeluje na česticu i promjene količine gibanja koju pobuđuje ta sila. Ako je formula_20 ukupna (rezultantna) sila koja djeluje na česticu, ona joj daje ubrzanje formula_3 u smjeru sile prema formuli formula_35. Prilikom vraćanja položaju ravnoteže elastična sila ubrzava česticu, pa kinetička energija raste. Gravitacija djeluje na masu sustava, električna sila djeluje na električki nabijena tijela i čestice, magnetska sila djeluje na feromagnetične materijale, magnete i električki nabijene sustave koji se gibaju. Ukupna sila u sustavu jednaka je zbroju svih "N" sila, a kako znamo iz trećeg Newtonovog zakona da je sila "i"-te čestice na "j"-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili "j"-te čestice na "i"-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutarnjih sila u sustavu jednaka nuli. Ukupna sila u sustavu jednaka je zbroju svih "N" sila, a kako znamo iz trećeg Newtonovog zakona da je sila "i"-te čestice na "j"-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili "j"-te čestice na "i"-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutarnjih sila u sustavu jednaka nuli. Prva posljedica te veze jest da sila koja djeluje na česticu okomito na smjer njezinoga gibanja (kaže se: normalna sila; primjer: centripetalna sila) ne vrši rad - jer ne mijenja iznos brzine (nego samo njezin smjer) pa ne utječe na kinetičku energiju čestice. Smjer u kojem djeluje električna sila pokazuju električne silnice. Štoviše, privlačna sila Sunca dva puta je veća nego privlačna sila Zemlje. Štoviše, privlačna sila Sunca dva puta je veća nego privlačna sila Zemlje. Za materijalnu česticu ili mnoštvo čestica jednadžba gibanja temelji se na drugome Newtonovu zakonu gibanja: 

prema kojem se iz izračunanog ili izmjerenog ubrzanja "a" uvijek može odrediti sila "F" koja djeluje na česticu mase "m" (dinamički sustavi). Sedimentna čestica je u suspenziji ako je njena težina manja od nasumičnih sila zamućivanja koje djeluju na česticu. Plimna sila u nebeskoj mehanici djeluje općenito na bilo koja dva nebeska tijela, ako veličina jednog tijela nije zanemariva s obzirom na udaljenost do drugog tijela. Plimna sila u nebeskoj mehanici djeluje općenito na bilo koja dva nebeska tijela, ako veličina jednog tijela nije zanemariva s obzirom na udaljenost do drugog tijela. Aerodinamička sila otpora

Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Ako se zamisli da na česticu u sustavu vezanih čestica, osim stvarne sile "F", istodobno djeluje i virtualna sila po iznosu jednaka umnošku mase čestice i ubrzanja (akceleracije), ali suprotna smjera (– "m a"), čestica će, pod djelovanjem tih dviju sila, mirovati. Kad sila djeluje na česticu, ona djeluje upravo u toj točki. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na "i"-tu česticu djelovati neka sila formula_9, koja je posljedica međudjelovanja s ostalim česticama, a na "j"-tu česticu će djelovati formula_10. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na "i"-tu česticu djelovati neka sila formula_5, koja je posljedica međudjelovanja s ostalim česticama, a na "j"-tu česticu će djelovati formula_6. Sila koja djeluje na česticu, djeluje u jednoj točki (jer je volumen čestice zanemariv), te se može smatrati da je to koncentrirana sila. Ako na česticu djeluje više sila, njezino ubrzanje se računa pomoću ukupne sile koja se dobije vektorskim zbrajanjem svih sila. Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. U ovom slučaju gravitacijska sila privlači svaku česticu njihova tijela za razliku od vrtuljka gdje osjećamo pritisak zida. Ako je formula_20 ukupna (rezultantna) sila koja djeluje na česticu, ona joj daje ubrzanje formula_3 u smjeru sile prema formuli formula_35. Drugi Newtonov zakon ustanovljuje količinsku vezu između sile koja djeluje na česticu i promjene količine gibanja koju pobuđuje ta sila. Odatle se, iz sila koje djeluju na materijalnu česticu, izravno dobiva njezina akceleracija. Za materijalnu česticu ili mnoštvo čestica jednadžba gibanja temelji se na drugome Newtonovu zakonu gibanja: 

prema kojem se iz izračunanog ili izmjerenog ubrzanja "a" uvijek može odrediti sila "F" koja djeluje na česticu mase "m" (dinamički sustavi). Prva posljedica te veze jest da sila koja djeluje na česticu okomito na smjer njezinoga gibanja (kaže se: normalna sila; primjer: centripetalna sila) ne vrši rad - jer ne mijenja iznos brzine (nego samo njezin smjer) pa ne utječe na kinetičku energiju čestice. Prilikom vraćanja položaju ravnoteže elastična sila ubrzava česticu, pa kinetička energija raste. Gravitacija djeluje na masu sustava, električna sila djeluje na električki nabijena tijela i čestice, magnetska sila djeluje na feromagnetične materijale, magnete i električki nabijene sustave koji se gibaju. za prvu česticu formula_26. Sedimentna čestica je u suspenziji ako je njena težina manja od nasumičnih sila zamućivanja koje djeluju na česticu. Plimna sila u nebeskoj mehanici djeluje općenito na bilo koja dva nebeska tijela, ako veličina jednog tijela nije zanemariva s obzirom na udaljenost do drugog tijela. Plimna sila u nebeskoj mehanici djeluje općenito na bilo koja dva nebeska tijela, ako veličina jednog tijela nije zanemariva s obzirom na udaljenost do drugog tijela. Prema Einsteinevoj teoriji gravitacije, Sunce djeluje na fotone svojom privlačnom silom gravitacije kao i na svaku drugu česticu. Smjer u kojem djeluje električna sila pokazuju električne silnice. Za takvu česticu brzina taloženja iznosi približno 10 cm/s. Ukupna sila u sustavu jednaka je zbroju svih "N" sila, a kako znamo iz trećeg Newtonovog zakona da je sila "i"-te čestice na "j"-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili "j"-te čestice na "i"-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutarnjih sila u sustavu jednaka nuli. Ukupna sila u sustavu jednaka je zbroju svih "N" sila, a kako znamo iz trećeg Newtonovog zakona da je sila "i"-te čestice na "j"-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili "j"-te čestice na "i"-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutarnjih sila u sustavu jednaka nuli. Newtonovog aksioma (u nerelativističkoj aproksimaciji) "suma sila jednaka je umnošku mase i akceleracije" predstavlja posve jasnu tvrdnju za pojedinu česticu: radi se o sumi svih sila koje djeluju na česticu, o masi čestice, te o akceleraciji čestice koja je jasno definirana preko njezinog vektora položaja. Prvi je zabilježio neutrino, česticu koju je iznimno teško uočiti jer ne međudjeluje gotovo ni s čim. Kad sila djeluje na česticu, ona djeluje upravo u toj točki. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na "i"-tu česticu djelovati neka sila formula_9, koja je posljedica međudjelovanja s ostalim česticama, a na "j"-tu česticu će djelovati formula_10. Na svaku česticu u svakom trenutku djeluje neka rezultantna sila pa će tako na "i"-tu česticu djelovati neka sila formula_5, koja je posljedica međudjelovanja s ostalim česticama, a na "j"-tu česticu će djelovati formula_6. Sila koja djeluje na česticu, djeluje u jednoj točki (jer je volumen čestice zanemariv), te se može smatrati da je to koncentrirana sila. Ako na česticu djeluje više sila, njezino ubrzanje se računa pomoću ukupne sile koja se dobije vektorskim zbrajanjem svih sila. Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. Na pojedini elektron djeluje privlačna sila atomskih jezgri i odbojna sila ostalih elektrona. U ovom slučaju gravitacijska sila privlači svaku česticu njihova tijela za razliku od vrtuljka gdje osjećamo pritisak zida. Odatle se, iz sila koje djeluju na materijalnu česticu, izravno dobiva njezina akceleracija. Drugi Newtonov zakon ustanovljuje količinsku vezu između sile koja djeluje na česticu i promjene količine gibanja koju pobuđuje ta sila. Ako je formula_20 ukupna (rezultantna) sila koja djeluje na česticu, ona joj daje ubrzanje formula_3 u smjeru sile prema formuli formula_35. Prilikom vraćanja položaju ravnoteže elastična sila ubrzava česticu, pa kinetička energija raste. Gravitacija djeluje na masu sustava, električna sila djeluje na električki nabijena tijela i čestice, magnetska sila djeluje na feromagnetične materijale, magnete i električki nabijene sustave koji se gibaju. Ukupna sila u sustavu jednaka je zbroju svih "N" sila, a kako znamo iz trećeg Newtonovog zakona da je sila "i"-te čestice na "j"-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili "j"-te čestice na "i"-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutarnjih sila u sustavu jednaka nuli. Ukupna sila u sustavu jednaka je zbroju svih "N" sila, a kako znamo iz trećeg Newtonovog zakona da je sila "i"-te čestice na "j"-tu česticu jednaka po intenzitetu, a suprotna po smjeru sili "j"-te čestice na "i"-tu česticu, tako možemo zaključiti da je vektorska suma svih unutarnjih sila u sustavu jednaka nuli. Prva posljedica te veze jest da sila koja djeluje na česticu okomito na smjer njezinoga gibanja (kaže se: normalna sila; primjer: centripetalna sila) ne vrši rad - jer ne mijenja iznos brzine (nego samo njezin smjer) pa ne utječe na kinetičku energiju čestice. Smjer u kojem djeluje električna sila pokazuju električne silnice. Za materijalnu česticu ili mnoštvo čestica jednadžba gibanja temelji se na drugome Newtonovu zakonu gibanja: 

prema kojem se iz izračunanog ili izmjerenog ubrzanja "a" uvijek može odrediti sila "F" koja djeluje na česticu mase "m" (dinamički sustavi). Sedimentna čestica je u suspenziji ako je njena težina manja od nasumičnih sila zamućivanja koje djeluju na česticu. Plimna sila u nebeskoj mehanici djeluje općenito na bilo koja dva nebeska tijela, ako veličina jednog tijela nije zanemariva s obzirom na udaljenost do drugog tijela. Plimna sila u nebeskoj mehanici djeluje općenito na bilo koja dva nebeska tijela, ako veličina jednog tijela nije zanemariva s obzirom na udaljenost do drugog tijela. Aerodinamička sila otpora

Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Ako se zamisli da na česticu u sustavu vezanih čestica, osim stvarne sile "F", istodobno djeluje i virtualna sila po iznosu jednaka umnošku mase čestice i ubrzanja (akceleracije), ali suprotna smjera (– "m a"), čestica će, pod djelovanjem tih dviju sila, mirovati. Newtonovog aksioma (u nerelativističkoj aproksimaciji) "suma sila jednaka je umnošku mase i akceleracije" predstavlja posve jasnu tvrdnju za pojedinu česticu: radi se o sumi svih sila koje djeluju na česticu, o masi čestice, te o akceleraciji čestice koja je jasno definirana preko njezinog vektora položaja. Njihanje mogu izazvati gravitacijska sila, elastična sila (na primjer opruga), električna sila, magnetska sila i drugo.