S koje strane svijeta na području Hrvatskoga primorja puše vjetar maestral?
sa sjeveroistoka s jugoistoka sa sjeverozapada s jugozapada
A B C D
Vjetar obično puše sa sjeveroistoka, samo ljeti prevladavaju južni vjetrovi. Na području Baranje najčešće puše sjeverozapadni vjetar. Temperature su ljeti relativno visoke, međutim ublažuje ih ugodan vjetar maestral koji puše s mora na kopno. U Poreču puše bura sa sjevera i zimi donosi hladno i sunčano vrijeme, jugo, topli vjetar koji s juga donosi kišu, te maestral, ljetni povjetarac koji puše s mora na kopno. Prosječna brzina 1,2 m/s, a najčešće puše sa zapada i sjeveroistoka. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Maestral je lagani ljetni povjetarac koji puše s kopna na more. Bura najčešće puše zimi, jugo prevladava u proljeće i jesen, a ljeti sa zapada puše ugodan maestral. Drugi vjetar je bura od koje su Seoca zaštićena obroncima Mosora sa sjevera i sjeveroistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Vjetar

Vjetar je pretežno vodoravno strujanje zraka, relativno prema Zemljinoj površini, određeno smjerom (stranom svijeta odakle vjetar puše) i brzinom, odnosno jakošću. Vjetar stalno puše, a najčešći je fen koji po zimi puše s juga. Ljeti često noću puše osvježavajući vjetar s mora. Ljeti gotovo svakodnevno puše maestral, poznatiji kao "maeštral". Tokom zime puše vjetar zvani fen (föhn), koji puše s Alpa u pravcu dolina. Vjetar rijetko puše u Ojmjakonu. Vjetar jako puše, s drveta pada list po list. Tijekom sušnog razdoblja puše harmatan, suhi vjetar s istoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz smjera jugoistoka, juga i jugozapada. Temperature su ljeti relativno visoke, međutim ublažuje ih ugodan vjetar maestral koji puše s mora na kopno. Na području Baranje najčešće puše sjeverozapadni vjetar. Maestral je lagani ljetni povjetarac koji puše s kopna na more. U Poreču puše bura sa sjevera i zimi donosi hladno i sunčano vrijeme, jugo, topli vjetar koji s juga donosi kišu, te maestral, ljetni povjetarac koji puše s mora na kopno. Ljeti često noću puše osvježavajući vjetar s mora. Vjetar stalno puše, a najčešći je fen koji po zimi puše s juga. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz pravca jugoistoka. Vjetar jako puše, s drveta pada list po list. Tijekom sušnog razdoblja puše harmatan, suhi vjetar s istoka. Tokom zime puše vjetar zvani fen (föhn), koji puše s Alpa u pravcu dolina. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz smjera jugoistoka, juga i jugozapada. Ljeta su, zbog ljetnog monsuna koji puše s juga i jugoistoka, topla i vlažna. Vjetar

Vjetar je pretežno vodoravno strujanje zraka, relativno prema Zemljinoj površini, određeno smjerom (stranom svijeta odakle vjetar puše) i brzinom, odnosno jakošću. Ljeti gotovo svakodnevno puše maestral, poznatiji kao "maeštral". S istoka našeg kontinenta zimi puše suh i vrlo hladan vjetar rivat. Nastupa i na Splitu ´83 s “Ne znam koji vjetar puše”, te na Splitu ´84 s Dujmićevom skladbom “Skitnica”. Vjetar rijetko puše u Ojmjakonu. Unutarnja se toplina veoma učinkovito prenosi u gibanje zračnih masa, pa u ekvatorskom području u smjeru vrtnje puše vjetar s brzinom od 500 m/s. Na području Baranje najčešće puše sjeverozapadni vjetar. Temperature su ljeti relativno visoke, međutim ublažuje ih ugodan vjetar maestral koji puše s mora na kopno. U Poreču puše bura sa sjevera i zimi donosi hladno i sunčano vrijeme, jugo, topli vjetar koji s juga donosi kišu, te maestral, ljetni povjetarac koji puše s mora na kopno. Toplinu ljeta najčešće rashlađuje blagi maestral koji dolazi sa sjeverozapada. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Maestral je lagani ljetni povjetarac koji puše s kopna na more. Provansalci poznaju 32 vjetra iz svih pravaca i mistral je vjetar koji puše direktno od sjeverozapada. Prevladava vjetar sa sjeverozapada, a zimi je čest topli jugoistočni vjetar. Bura najčešće puše zimi, jugo prevladava u proljeće i jesen, a ljeti sa zapada puše ugodan maestral. "sjeverni vjetar") je vruć i suh vjetar koji puše iz smjera sjeverozapada preko Mezopotamije, Perzijskog zaljeva, te rubnih dijelova istočne Arabije i zapadnog Irana. Vjetar

Vjetar je pretežno vodoravno strujanje zraka, relativno prema Zemljinoj površini, određeno smjerom (stranom svijeta odakle vjetar puše) i brzinom, odnosno jakošću. Vjetar stalno puše, a najčešći je fen koji po zimi puše s juga. Ljeti često noću puše osvježavajući vjetar s mora. Ljeti gotovo svakodnevno puše maestral, poznatiji kao "maeštral". Vjetar obično puše sa sjeveroistoka, samo ljeti prevladavaju južni vjetrovi. Tokom zime puše vjetar zvani fen (föhn), koji puše s Alpa u pravcu dolina. Vjetar rijetko puše u Ojmjakonu. Vjetar jako puše, s drveta pada list po list. Tijekom sušnog razdoblja puše harmatan, suhi vjetar s istoka. U ljetnim mjesecima najčešći je vjetar maestral. Vjetrovi na Jadranu

Vjetar je pretežno vodoravno strujanje zraka, relativno prema Zemljinoj površini, određeno smjerom (stranom svijeta odakle vjetar puše) i brzinom, odnosno jakošću. Od periodičnih vjetrova najviše dolazi do izražaja maestral, dnevni vjetar koji puše u ljetnom dijelu godine i donosi vedar i suh tip vremena. Oko 85% godišnje puše vjetar prosjeka od 13 km na sat, a godišnje dva dana puše najjači vjetar od 24 km na sat. Zimski monsun, koji puše sa sjevera i sjeverozapada donosi većinom suho i vrlo hladno vrijeme. Temperature su ljeti relativno visoke, međutim ublažuje ih ugodan vjetar maestral koji puše s mora na kopno. Na području Baranje najčešće puše sjeverozapadni vjetar. Maestral je lagani ljetni povjetarac koji puše s kopna na more. U Poreču puše bura sa sjevera i zimi donosi hladno i sunčano vrijeme, jugo, topli vjetar koji s juga donosi kišu, te maestral, ljetni povjetarac koji puše s mora na kopno. Ljeti često noću puše osvježavajući vjetar s mora. Vjetar stalno puše, a najčešći je fen koji po zimi puše s juga. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Pod smjerom vjetra podrazumijeva se strana svijeta odakle vjetar puše. Vjetar jako puše, s drveta pada list po list. Tijekom sušnog razdoblja puše harmatan, suhi vjetar s istoka. Tokom zime puše vjetar zvani fen (föhn), koji puše s Alpa u pravcu dolina. Iz smjera jugozapada puše austrul. Najjači vjetrovi u Hrvatskoj su bura koja puše s kopna prema moru, iz pravca sjeveroistoka i jugo koje puše iz smjera jugoistoka, juga i jugozapada. Vjetar

Vjetar je pretežno vodoravno strujanje zraka, relativno prema Zemljinoj površini, određeno smjerom (stranom svijeta odakle vjetar puše) i brzinom, odnosno jakošću. Ljeti gotovo svakodnevno puše maestral, poznatiji kao "maeštral". S istoka našeg kontinenta zimi puše suh i vrlo hladan vjetar rivat. Nastupa i na Splitu ´83 s “Ne znam koji vjetar puše”, te na Splitu ´84 s Dujmićevom skladbom “Skitnica”. Vjetar austrul koji puše iz smjera jugozapada donosi hladnoću zimi a sušu i vrućinu ljeti pa je izrazito nepovoljan za poljoprivredu. Vjetar rijetko puše u Ojmjakonu. Puše zimi iz pravca zapada, jugozapada ili juga. Unutarnja se toplina veoma učinkovito prenosi u gibanje zračnih masa, pa u ekvatorskom području u smjeru vrtnje puše vjetar s brzinom od 500 m/s. U ljetnim mjesecima najčešći je vjetar maestral. Vjetrovi na Jadranu

Vjetar je pretežno vodoravno strujanje zraka, relativno prema Zemljinoj površini, određeno smjerom (stranom svijeta odakle vjetar puše) i brzinom, odnosno jakošću. Od periodičnih vjetrova najviše dolazi do izražaja maestral, dnevni vjetar koji puše u ljetnom dijelu godine i donosi vedar i suh tip vremena. Temperature su nešto skromnijih vrijednosti, glede zemljopisnog položaja, jer s istoka puše stalan vjetar.