Koji je hrvatski filozof, autor djela Ključ Svetoga pisma, zaslužan za razvoj hermeneutike?
Matija Vlačić Ilirik Herman Dalmatin Josip Ruđer Bošković Frane Petrić
A B C D
Matija Vlačić Ilirik

Matija Vlačić Ilirik (lat. „Matija Vlačić Ilirik. <br>
Protestantski filolog Matija Vlačić Ilirik, tumačeći Sveto pismo ("Clavis scripturae sacrae", "Ključ za Sveto pismo", 1567.) Prevodio je s latinskog (Matija Vlačić Ilirik). Matija Vlačić Ilirik ("Matthias Flacius Illyricus", 1520.–1575.) ), teolog i reformator Matija Vlačić Ilirik (Labin, 1520. Matija Vlačić Ilirik rođen je u Labinu 1520. godine. „Aktualnost Vlačićeve teorije Interpretacije“, u: Matija Vlačić Ilirik [III]. “Matija Vlačić Ilirik (Matthias Flacius Illyricus)” u: Filozofski leksikon. ), čiji je »Ključ Svetoga pisma« (1567.) Vitomir Belaj također je dekan Teološkog fakulteta "Matija Vlačić Ilirik" u Zagrebu. Živi i stvara u Puli, a u Rovinju je ravnatelj Gradske knjižnice “Matija Vlačić Ilirik”. 2005. i 2006. je predavao u Zagrebu sakralnu umjetnost na Teološkom fakultetu "Matija Vlačić Ilirik". Nasuprot njemu bili su puristi, među kojima je viđeniji bio i Matija Vlačić Ilirik, te ubikvitarijanci Johannesa Brenza. Tako je u 16. stoljeću u Švicarsku došlo nekoliko Hrvata koji su se revno borili za osvjedočene ciljeve reformacije, posebice glasoviti Matija Vlačić Ilirik (1520.-1575. U Magdeburgu je živio i djelovao istaknuti hrvatski teolog i pisac Matija Vlačić . Poznati hrvatski knjižničar Šime Jurić uvrstio ga je u svoju zbirku zaboravljenih hrvatskih latinista (uz njega su uvršteni Dobrić Dobrićević, Matija Vlačić Ilirik, Franjo Niger, Frane Petrić, Šimun Hvaranin). Sudjeluje na međunarodnim znanstvenim skupovima i objavljuje u nizu uglednih znanstvenih časopisa te predaje na Teološkom fakultetu „Matija Vlačić Ilirik“ u Zagrebu. S područja kulturne povijesti Mirković je 1960. objavio veliku znanstvenu monografiju "Matija Vlačić Ilirik (Flacius)", o istaknutom hrvatskom i europskom latinistu i reformatoru 16. stoljeća. ); Hrvati i ljudska prava (Vinko Paletin); stoljetne veze Hrvata s Apostolskom Stolicom; Hrvati i povijesna znanost (Matija Vlačić Ilirik, Antun Vramec, Mavro Orbini) itd. Kao vanjska suradnica radila je na Odjelu za sociologiju Sveučilišta u Zadru, predavala na teološkom fakultetu Matija Vlačić Ilirik u Zagrebu te na Katoličkom bogoslovnom fakultetu Sveučilišta u Splitu. ), u kojem je prikazao 650 svjedoka, otpadnika od Rimske Crkve, te "Ključ Svetoga pisma" ("Clavis scripturae sacrae", 1567. stoljeću Antun Vrančić, Blaž Jurjević, Matija Vlačić Ilirik, Pavao Skalić, Faust Vrančić, Markantun de Dominis i dr. Mnogi su pisali na latinskome i u XVII. Poznati hrvatski crkveni povjesničari su: Ambroz Bačić, Mile Bogović, Josip Buturac, Krunoslav Draganović, Mitar Dragutinac, Franjo Emanuel Hoško, Karlo Jurišić, Đuro Kokša, Stjepan Krasić, Dominik Mandić, Vjekoslav Noršić, Matija Pavić, Svetozar Rittig, Franjo Sebastijanović, Ante Stantić, Petar Šimunić, Matija Vlačić Ilirik i drugi. Dobar je poznavatelj Svetoga Pisma i vitez Svetoga Groba. ), čiji je »Ključ Svetoga pisma« (1567.) - hrvatski filozof i znanstvenik, te pionir europskog latinskog aristotelizma iz 12. stoljeća

Herman Dalmatin je pionir europskog latinskog aristotelizma 12. stoljeća. Herman Dalmatin

Herman Dalmatin (oko 1110. godine, u Istri, tada dijelu Koruške ili Carinthije - oko 1160.) Herman Dalmatin ujedno je i prvi poznati geograf koji je rođen na području današnje Hrvatske. ), u kojem je prikazao 650 svjedoka, otpadnika od Rimske Crkve, te "Ključ Svetoga pisma" ("Clavis scripturae sacrae", 1567. Dobar je poznavatelj Svetoga Pisma i vitez Svetoga Groba. Zaslužan za razvoj hrvatskoga boksa. Filozof Herman Dalmatinac (oko 1110.–nakon 1143.) Prvi tiskani prijevod cijeloga Svetoga pisma na hrvatski, koji je načinio franjevac Petar Katančić, izašao je 1831. u Budimu. Herman Dalmatin prevodi s arapskog jezika nekoliko ključnih astronomskih djela, koja čine okosnicu razvoja europske astronomije i matematike misli u idućih nekoliko stoljeća. Miletić je prvi hrvatski autor djela (koncerta) za gitaru i orkestar. Prvi, cjelovito napravljen, prijevod Svetoga pisma na hrvatski načinio je u 17. stoljeću isusovac Bartol Kašić. Zaslužan za razvoj zemljopisne znanosti u Sloveniji. Hermann Melville

Herman Melville je američki realistički autor. ), hrvatski jezikoslovac i autor brojnih znanstvenih djela. Ključan za razvoj filozofske hermeneutike u 20. stoljeću, i jedan od najcjenjenijih europskih intelektualaca svoga vremena. Zaslužan za razvoj školstva u Bosni i Hercegovini. ), njemački filozof, autor djela "Svijet kao volja i predodžba", smatra se utemeljiteljem metafizičkog pesimizma. Oblikovali su teologiju na temeljima Svetoga pisma. Autor djela napisanog u formi pisma je talijanski redovnik, kroničar i Rogerije iz Apulije (o. Zaslužan je za uvođenje i razvoj orofacijalne genetike u Hrvatskoj. Za objavu djela najviše je zaslužan Milan Nosić. Kao Herman Dalmatin se spominje u pismu Petra Časnog u kojem piše, da je povjerio prevođenje Kurana, Hermanu Dalmatinu. ), hrvatski je filozof. hrvatski je filozof. dodijeljen isusovcima i na njemu je predavao i hrvatski filozof i znanstvenik, Ruđer Bošković. Josip Ruđer Bošković, "Theoria philosophiae naturalis". ), čiji je »Ključ Svetoga pisma« (1567.) Ruđer Bošković

Ruđer Bošković, S.J. Ruđer Josip Bošković ("Rogerius Josephus Boscovich", 1711.–1787.) ili punim imenom Ruđer Josip Bošković (Dubrovnik, 18. svibnja 1711. Ruđer Bošković (1711. Roditelji Roman i Vesna Čaplar su hrvatski znanstvenici (Institut Ruđer Bošković). Znanstveni savjetnik Instituta Ruđer Bošković. Višegodišnji suradnik Instituta »Ruđer Bošković«. Određene geografske probleme obradio je u svojim djelima i istaknuti znanstvenik Josip Ruđer Bošković (1711.-1787. Dobitnik je Državne nagrade za znanstveni rad Ruđer Bošković (1992. Dobio je državnu nagradu "Ruđer Bošković" (1968.). Slijedili su ga Ruđer Bošković (1741.) Znanstveni savjetnik u Institutu Ruđer Bošković. Nagrada Ruđer Bošković 1995., Državna nagrada za životno djelo (god? Velikoj Loži "Libertas" pripadaju četiri lože u Zagrebu; "Ban Josip Jelačić", "Ivo Andrić", "Ruđer Bošković" i "Oroboros". U Zagrebu se zaposlio (Institut Ruđer Bošković). Za obnovu ovog samostana koji je već bio ruševan zaslužan je o. Martin Josip Kirigin, poznati hrvatski liturgičar. Godine 1981. dobio je Državnu nagradu za znanstvenoistraživački rad, Nagradu «Ruđer Bošković». ), u kojem je prikazao 650 svjedoka, otpadnika od Rimske Crkve, te "Ključ Svetoga pisma" ("Clavis scripturae sacrae", 1567. Zaposlen je na Institutu Ruđer Bošković kao znanstveni novak. Godine 1976. nagrađen je Nagradom "“Ruđer Bošković”", a 1997. Od 1963. do 1978. djelatnik je Instituta "Ruđer Bošković". Institut Ruđer Bošković

Institut „Ruđer Bošković“ (IRB) u Zagrebu najveći je istraživački institut iz područja prirodnih znanosti i tehnologija na području Republike Hrvatske. U njima je sudjelovao i hrvatski filozof Frane Petrić (Trimeron, Ferrara 1586.) ), čiji je »Ključ Svetoga pisma« (1567.) Frane Petrić

Frane Petrić (također u varijantama "Franjo Petrić", "Petriš", "Petris", "Petričević", "Petrišević"; lat. Frane Petrić (1529. i Frane Petrić (1529. Najznamenitija renesansna creska ličnost iz grada Cresa jest filozof Frane Petrić (rođen 25. travnja 1529, umro 1597). Antun Petrić (filozof)

Antun Petrić (Komiža, 2. listopada 1829. Frane Petrić, "Nova de universis philosophia". Frane Petrić je prvi koristio termin panpsihizam (tj. ), u kojem je prikazao 650 svjedoka, otpadnika od Rimske Crkve, te "Ključ Svetoga pisma" ("Clavis scripturae sacrae", 1567. - "Epilogus" u: Frane Petrić, "Nova de universis philosophia". Dobar je poznavatelj Svetoga Pisma i vitez Svetoga Groba. Marin Petrić

Marin Petrić, hrvatski automobilist. Frane Petrić (ili "Franjo", također "Petris" ili "Petriš", lat. Zaslužan za razvoj hrvatskoga boksa. Prvi tiskani prijevod cijeloga Svetoga pisma na hrvatski, koji je načinio franjevac Petar Katančić, izašao je 1831. u Budimu. Miletić je prvi hrvatski autor djela (koncerta) za gitaru i orkestar. Prvi, cjelovito napravljen, prijevod Svetoga pisma na hrvatski načinio je u 17. stoljeću isusovac Bartol Kašić. Zaslužan za razvoj zemljopisne znanosti u Sloveniji. ), hrvatski jezikoslovac i autor brojnih znanstvenih djela. Frane Fradelić

Frane Fradelić je bio hrvatski nogometaš. Ključan za razvoj filozofske hermeneutike u 20. stoljeću, i jedan od najcjenjenijih europskih intelektualaca svoga vremena. Zaslužan za razvoj školstva u Bosni i Hercegovini. ), njemački filozof, autor djela "Svijet kao volja i predodžba", smatra se utemeljiteljem metafizičkog pesimizma. Oblikovali su teologiju na temeljima Svetoga pisma.