Satelit se giba po kružnoj putanji oko Zemlje. O kojoj od navedenih veličina ne ovisi brzina satelita?
o udaljenosti satelita od Zemlje o masi satelita o masi Zemlje o gravitacijskoj konstanti
A B C D
Venera je drugi planet po udaljenosti od Sunca, bez satelita, nešto manji od Zemlje (promjer 12 104 kilometara). Venera je drugi planet po udaljenosti od Sunca, bez satelita, nešto manji od Zemlje (promjer 12 104 kilometara). Venera

Venera je drugi planet po udaljenosti od Sunca, bez satelita, nešto manji od Zemlje (promjer 12 104 kilometara). Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Veličina kome na složen način ovisi o udaljenosti od Sunca. Veličina kome na složen način ovisi o udaljenosti od Sunca. Veličina kome na složen način ovisi o udaljenosti od Sunca. Veličina kome na složen način ovisi o udaljenosti od Sunca. Jedna je od veličina o kojoj ovisi brzina rasprostiranja elastičnih valova, što se koristi pri proučavanju potresa. Satelit se u ravnini ekvatora giba po takvoj kružnoj stazi da je trajanje njegova obilaska oko Zemlje jednako trajanju okretaja Zemlje oko svoje osi (23 sata, 56 minute, 4 sekunde), uz jednak smjer gibanja (od zapada prema istoku). Od svih satelita samo se Feba giba retrogradno. geosynchronous orbit 'GSO') je direktna, kružna orbita umjetnog satelita oko Zemlje pri čemu je period ophoda satelita jednak periodu rotacije Zemlje. Niska orbita oko Zemlje

Niska orbita oko Zemlje (low Earth orbit (LEO) ), vrsta orbite umjetnih satelita oko planeta Zemlje. Zapazimo da omjer brzine svjetlosti i brzine Zemlje ne ovisi o srednjoj udaljenosti do Sunca. Zapazimo da omjer brzine svjetlosti i brzine Zemlje ne ovisi o srednjoj udaljenosti do Sunca. Zapazimo da omjer brzine svjetlosti i brzine Zemlje ne ovisi o srednjoj udaljenosti do Sunca. Brzina kruženja

Brzina kruženja ili prva kozmička brzina "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Nakon izbacivanja prvog meteorološkog satelita 1960. u orbitama oko Zemlje nalazilo se, ili se još nalaze, deseci meteoroloških satelita. Nakon izbacivanja prvog meteorološkog satelita 1960. u orbitama oko Zemlje nalazilo se, ili se još nalaze, deseci meteoroloških satelita. Pojave u unutrašnjosti ne ovise samo o udaljenosti od površine, već i o tome na kojoj se strani nalaze, na strani bližoj ili daljoj od Zemlje. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Jedna je od veličina o kojoj ovisi brzina rasprostiranja elastičnih valova, što se koristi pri proučavanju potresa. Brzina kruženja

Brzina kruženja ili prva kozmička brzina "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Točnost pozicije primarno ovisi o poziciji satelita i odgodi signala. Od svih satelita samo se Feba giba retrogradno. Prva kozmička brzina ili brzina kruženja "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Prva kozmička brzina ili brzina kruženja "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Putanja satelita podešava (korigira) se uz pomoć raketnih motora, pa o zalihama goriva ovisi radni vijek satelita (od nekoliko dana do više desetaka godina). Zahvaljujući točno određenoj putanji, položaj satelita u svakom se trenutku može predvidjeti, a moguće otklone prate zemaljske postaje te o njima putem satelita izvještavaju korisnike. Kod sisavaca hematokrit ne ovisi o tijelesnoj masi. Veličina vijenca ovisi o jakosti naboja oko šiljka. Veličina tih pojava ne ovisi o Sunčevom ciklusu. Satelit se u ravnini ekvatora giba po takvoj kružnoj stazi da je trajanje njegova obilaska oko Zemlje jednako trajanju okretaja Zemlje oko svoje osi (23 sata, 56 minute, 4 sekunde), uz jednak smjer gibanja (od zapada prema istoku). Nakon izbacivanja prvog meteorološkog satelita 1960. u orbitama oko Zemlje nalazilo se, ili se još nalaze, deseci meteoroloških satelita. Nakon izbacivanja prvog meteorološkog satelita 1960. u orbitama oko Zemlje nalazilo se, ili se još nalaze, deseci meteoroloških satelita. Izviđački satelit

Izviđački satelit (obavještajni satelit, špijunski satelit) je vrsta umjetnog satelita. Po nekim svojstvima gibanje umjetnih satelita razlikuje se od gibanja prirodnih satelita. Po nekim osobinama gibanje umjetnih satelita razlikuje se od gibanja prirodnih satelita. Po nekim osobinama gibanje umjetnih satelita razlikuje se od gibanja prirodnih satelita. Po nekim osobinama gibanje umjetnih satelita razlikuje se od gibanja prirodnih satelita. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Satelit se u ravnini ekvatora giba po takvoj kružnoj stazi da je trajanje njegova obilaska oko Zemlje jednako trajanju okretaja Zemlje oko svoje osi (23 sata, 56 minute, 4 sekunde), uz jednak smjer gibanja (od zapada prema istoku). Jedna je od veličina o kojoj ovisi brzina rasprostiranja elastičnih valova, što se koristi pri proučavanju potresa. Brzina kruženja

Brzina kruženja ili prva kozmička brzina "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Prva kozmička brzina ili brzina kruženja "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Prva kozmička brzina ili brzina kruženja "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. U središtu priče je izvanzemaljac, koji stanovnicima Zemlje pokušava prenijeti poruku o kojoj ovisi budućnost Zemlje. Ta se točka sustava, a ne središte Zemlje, giba po eliptičnoj stazi oko Sunca. Ta se točka sustava, a ne središte Zemlje, giba po eliptičnoj stazi oko Sunca. Kod sisavaca hematokrit ne ovisi o tijelesnoj masi. Klima u unutrašnjosti zemlje ovisi o visini. Budući da ta aberacija ovisi o gibanju Zemlje oko Sunca, naziva se godišnjom aberacijom. Budući da ta aberacija ovisi o gibanju Zemlje oko Sunca, naziva se godišnjom aberacijom. Veličina vijenca ovisi o jakosti naboja oko šiljka. Veličina tih pojava ne ovisi o Sunčevom ciklusu. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odražava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po ekliptičnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odražava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po ekliptičnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odražava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po ekliptičnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odražava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po ekliptičnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Po ekliptici se Sunce ne giba jednoliko jer njegovo prividno gibanje samo odražava pravo gibanje Zemlje oko Sunca; Zemlja se po ekliptičnoj stazi giba promjenjivom brzinom. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kojom se gibaju ovisi o položaju na putanji. Brzina kruženja

Brzina kruženja ili prva kozmička brzina "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Prva kozmička brzina ili brzina kruženja "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Prva kozmička brzina ili brzina kruženja "v" ovisi o gravitacijskoj konstanti nebeskoga tijela "G", njegovoj masi "M" i o polumjeru kružne staze "r":

Iako zbog otpora atmosfere staze satelita oko Zemlje na visinama manjima od 200 kilometara nisu moguće, prva kozmička brzina na površini Zemlje teoretski iznosi 7,91 km/s, na površini Mjeseca 1,68 km/s, Marsa 3,56 km/s. Jedna je od veličina o kojoj ovisi brzina rasprostiranja elastičnih valova, što se koristi pri proučavanju potresa. Veličina vijenca ovisi o jakosti naboja oko šiljka. Veličina tih pojava ne ovisi o Sunčevom ciklusu. Satelit se u ravnini ekvatora giba po takvoj kružnoj stazi da je trajanje njegova obilaska oko Zemlje jednako trajanju okretaja Zemlje oko svoje osi (23 sata, 56 minute, 4 sekunde), uz jednak smjer gibanja (od zapada prema istoku). Veličina minimiziranog ADKA ne ovisi izravno o broju pohranjenih ključeva. Veličina ovisi o visini biciklista. Dakle sinodička godina ne prestavlja samo osobinu nekog planeta, već ovisi i o tome kako se Zemlja giba oko Sunca. Dakle sinodička godina ne prestavlja samo osobinu nekog planeta, već ovisi i o tome kako se Zemlja giba oko Sunca. Dakle sinodička godina ne prestavlja samo osobinu nekog planeta, već ovisi i o tome kako se Zemlja giba oko Sunca. Znači da brzina istjecanja ovisi samo o visini "h" tekućine iznad otvora, a ne ovisi o njenoj gustoći. Veličina rudnika ovisi o veličini nalazišta. Ta se točka sustava, a ne središte Zemlje, giba po eliptičnoj stazi oko Sunca. Ta se točka sustava, a ne središte Zemlje, giba po eliptičnoj stazi oko Sunca. U tom slučaju brzina reakcije ne ovisi više o koncentraciji supstrata već o koncentraciji enzima. Dakle brzina ovisi o broju korisnika. Optimalna veličina generatora ovisi o više faktora.