Upucamo jednu električno nabijenu česticu u homogeno elktrično polje okomito na vektor električnog polja E. Koja je tvrdnja istinita?
Ni brzina ni smjer čestice se neće promjeniti. Promjenit će se smjer i brzina čestice. Brzina ne, ali smjer čestice će se promjeniti.
A B C
Prema njima, dovoljno je poznavati u nekom trenutku električno i magnetsko polje u prostoru da bi se jednoznačno mogao odrediti vremenski tijek polja u budućnosti:

gdje je: "H" - vektor magnetskog polja, E - vektor električnog polja, "c" - brzina širenja promjene, odnosno brzina svjetlosti, "t" - vrijeme. Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. Energija električnog polja

Energija električnog polja je pojava koja nam objašnjava da električno polje u sebi sadržava energiju. Ako je električno polje homogeno, električni tok kroz plohu vektora površine formula_1 je:

gdje je formula_3 vektor električnog polja (s jedinicom formula_4), formula_5 njegova jačina, formula_6 površina plohe i formula_7 kut između linija električnog polja i normale na plohu površine formula_6. Električno polje ima uvijek smjer sile na mali električni naboj; smjer električnog polja poklapa se sa smjerom sile prouzrokovane na malu električnu kuglicu. Žice za oblikovanje električnog polja na različitim su potencijalima, kako bi proizvodile približno homogeno električno polje, usmjereno prema anodi proporcionalnog brojača. Iz jedne same pozitivno nabijene ploče izlazi na jednu i drugu stranu ploče električno polje jednako:

U jednu samo negativno nabijenu ploču uvire jednako veliko polje, pa vidimo da u prostoru između ploča vlada ukupno električno polje:

a izvan kondenzatora se polja obiju ploča poništavaju, jer imaju suprotan smjer. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Analogno, "F = q∙E" definicijska je jednadžba za vektor električnog polja "E". Uzrokom električnog strujanja smatra se električno polje stvoreno električnim naponom što ga imaju električni izvori na svojim stezaljkama, a kao smjer djelovanja električnog polja odabran je onaj smjer u kojem polje djeluje silom na pozitivni električni naboj. U prirodi svjetlost je nepolarizirana, odnosno s istom vjerojatnošću vektori električnog polja (E) i magnetskog polja (B) zauzimaju bilo koji smjer okomit na vektor(c). Promjena električnog polja izaziva magnetsko vrtložno polje, i obrnuto, promjena magnetskog polja izaziva električno vrtložno polje. Tada električno polje inducira dodatni dipolni moment suprotno smjeru silnica električnog polja. Smjer kretanja čestice ovisi o polaritetu njezina električnog naboja, brzina kretanja povećava se s brojem naboja i s jakošću električnoga polja, a opada s veličinom čestice. Za nehomogeno električno polje, električni tok formula_9 kroz malu plohu površine formula_10 je dan preko sljedeće relacije:

(vektor električnog polja, formula_3, pomnožen komponentom vektora površine formula_1 koja je okomita na električne silnice). ne pojavljuje se nikakvo vanjsko električno polje, u prisutstvu električnog polja opaža se neki ukupan dipolni moment. Označimo sa "E" projekciju vektora električnog polja na smjer malog puta d"s". Sila koja djeluje uvijek okomito na smjer brzine svija stazu čestice u kružnicu. Sila koja djeluje uvijek okomito na smjer brzine svija stazu čestice u kružnicu. Zakon gibanja glasi:

Za silu magnetskog polja uzeli smo suprotan predznak, jer ona za pozitivno nabijenu česticu, koja se vrti u pozitivno određenom smjeru, ima smjer suprotan od sile "F". Zakon gibanja glasi:

Za silu magnetskog polja uzeli smo suprotan predznak, jer ona za pozitivno nabijenu česticu, koja se vrti u pozitivno određenom smjeru, ima smjer suprotan od sile "F". Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. Prema njima, dovoljno je poznavati u nekom trenutku električno i magnetsko polje u prostoru da bi se jednoznačno mogao odrediti vremenski tijek polja u budućnosti:

gdje je: "H" - vektor magnetskog polja, E - vektor električnog polja, "c" - brzina širenja promjene, odnosno brzina svjetlosti, "t" - vrijeme. Ako je električno polje homogeno, električni tok kroz plohu vektora površine formula_1 je:

gdje je formula_3 vektor električnog polja (s jedinicom formula_4), formula_5 njegova jačina, formula_6 površina plohe i formula_7 kut između linija električnog polja i normale na plohu površine formula_6. Energija električnog polja

Energija električnog polja je pojava koja nam objašnjava da električno polje u sebi sadržava energiju. Iz jedne same pozitivno nabijene ploče izlazi na jednu i drugu stranu ploče električno polje jednako:

U jednu samo negativno nabijenu ploču uvire jednako veliko polje, pa vidimo da u prostoru između ploča vlada ukupno električno polje:

a izvan kondenzatora se polja obiju ploča poništavaju, jer imaju suprotan smjer. Električno polje ima uvijek smjer sile na mali električni naboj; smjer električnog polja poklapa se sa smjerom sile prouzrokovane na malu električnu kuglicu. Žice za oblikovanje električnog polja na različitim su potencijalima, kako bi proizvodile približno homogeno električno polje, usmjereno prema anodi proporcionalnog brojača. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. U prirodi svjetlost je nepolarizirana, odnosno s istom vjerojatnošću vektori električnog polja (E) i magnetskog polja (B) zauzimaju bilo koji smjer okomit na vektor(c). Analogno, "F = q∙E" definicijska je jednadžba za vektor električnog polja "E". Uzrokom električnog strujanja smatra se električno polje stvoreno električnim naponom što ga imaju električni izvori na svojim stezaljkama, a kao smjer djelovanja električnog polja odabran je onaj smjer u kojem polje djeluje silom na pozitivni električni naboj. Promjena električnog polja izaziva magnetsko vrtložno polje, i obrnuto, promjena magnetskog polja izaziva električno vrtložno polje. Smjer kretanja čestice ovisi o polaritetu njezina električnog naboja, brzina kretanja povećava se s brojem naboja i s jakošću električnoga polja, a opada s veličinom čestice. Tada električno polje inducira dodatni dipolni moment suprotno smjeru silnica električnog polja. Za nehomogeno električno polje, električni tok formula_9 kroz malu plohu površine formula_10 je dan preko sljedeće relacije:

(vektor električnog polja, formula_3, pomnožen komponentom vektora površine formula_1 koja je okomita na električne silnice). ne pojavljuje se nikakvo vanjsko električno polje, u prisutstvu električnog polja opaža se neki ukupan dipolni moment. Označimo sa "E" projekciju vektora električnog polja na smjer malog puta d"s". Sila koja djeluje uvijek okomito na smjer brzine svija stazu čestice u kružnicu. Sila koja djeluje uvijek okomito na smjer brzine svija stazu čestice u kružnicu. Pospu li se magnetske čestice (suhe sitne čestice ili čestice pomiješane s vodom) po površini ispitivanog materijala, ako postoji pukotina okomito na smjer prolaska silnica magnetskog polja, sitne čestice će se okupiti oko pukotine. Pospu li se magnetske čestice (suhe sitne čestice ili čestice pomješane sa vodom) po površini ispitivanog materijala, ako postoji pukotina okomito na smjer prolaska silnica magnetskog polja, sitne čestice će se okupiti oko pukotine. Prema njima, dovoljno je poznavati u nekom trenutku električno i magnetsko polje u prostoru da bi se jednoznačno mogao odrediti vremenski tijek polja u budućnosti:

gdje je: "H" - vektor magnetskog polja, E - vektor električnog polja, "c" - brzina širenja promjene, odnosno brzina svjetlosti, "t" - vrijeme. Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. Energija električnog polja

Energija električnog polja je pojava koja nam objašnjava da električno polje u sebi sadržava energiju. Ako je električno polje homogeno, električni tok kroz plohu vektora površine formula_1 je:

gdje je formula_3 vektor električnog polja (s jedinicom formula_4), formula_5 njegova jačina, formula_6 površina plohe i formula_7 kut između linija električnog polja i normale na plohu površine formula_6. Električno polje ima uvijek smjer sile na mali električni naboj; smjer električnog polja poklapa se sa smjerom sile prouzrokovane na malu električnu kuglicu. Žice za oblikovanje električnog polja na različitim su potencijalima, kako bi proizvodile približno homogeno električno polje, usmjereno prema anodi proporcionalnog brojača. Iz jedne same pozitivno nabijene ploče izlazi na jednu i drugu stranu ploče električno polje jednako:

U jednu samo negativno nabijenu ploču uvire jednako veliko polje, pa vidimo da u prostoru između ploča vlada ukupno električno polje:

a izvan kondenzatora se polja obiju ploča poništavaju, jer imaju suprotan smjer. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Sila "F" je vektor, pa je i jakost električnog polja "E" vektorska veličina, a kao smjer električnoga polja uzima se onaj smjer u kojem djeluju sile na pozitivni naboj. Analogno, "F = q∙E" definicijska je jednadžba za vektor električnog polja "E". Uzrokom električnog strujanja smatra se električno polje stvoreno električnim naponom što ga imaju električni izvori na svojim stezaljkama, a kao smjer djelovanja električnog polja odabran je onaj smjer u kojem polje djeluje silom na pozitivni električni naboj. ne pojavljuje se nikakvo vanjsko električno polje, u prisutstvu električnog polja opaža se neki ukupan dipolni moment. U prirodi svjetlost je nepolarizirana, odnosno s istom vjerojatnošću vektori električnog polja (E) i magnetskog polja (B) zauzimaju bilo koji smjer okomit na vektor(c). Promjena električnog polja izaziva magnetsko vrtložno polje, i obrnuto, promjena magnetskog polja izaziva električno vrtložno polje. Tada električno polje inducira dodatni dipolni moment suprotno smjeru silnica električnog polja. Smjer kretanja čestice ovisi o polaritetu njezina električnog naboja, brzina kretanja povećava se s brojem naboja i s jakošću električnoga polja, a opada s veličinom čestice. Za nehomogeno električno polje, električni tok formula_9 kroz malu plohu površine formula_10 je dan preko sljedeće relacije:

(vektor električnog polja, formula_3, pomnožen komponentom vektora površine formula_1 koja je okomita na električne silnice). Označimo sa "E" projekciju vektora električnog polja na smjer malog puta d"s". Prva posljedica te veze jest da sila koja djeluje na česticu okomito na smjer njezinoga gibanja (kaže se: normalna sila; primjer: centripetalna sila) ne vrši rad - jer ne mijenja iznos brzine (nego samo njezin smjer) pa ne utječe na kinetičku energiju čestice. Sila koja djeluje uvijek okomito na smjer brzine svija stazu čestice u kružnicu. Sila koja djeluje uvijek okomito na smjer brzine svija stazu čestice u kružnicu. Pospu li se magnetske čestice (suhe sitne čestice ili čestice pomiješane s vodom) po površini ispitivanog materijala, ako postoji pukotina okomito na smjer prolaska silnica magnetskog polja, sitne čestice će se okupiti oko pukotine.