Koje su godine papa Lucije III. i car Fridrik I. Barbarossa proglasili dekret o istrazi i progonu katarske sekte?
1184. godine 1215. godine 1095. godine 1073. godine
A B C D
i car Fridrik I. Barbarossa dekretom "Ad abolendam" 4. studenog 1184. osnivaju "Biskupsku inkviziciju", tj. Car Fridrik Barbarossa započeo je najkasnije 1184. pregovore sa sicilskim kraljem Vilimom II. Godine 1181. car je Fridrik Barbarossa boravio ondje. Porazio ga car Fridrik I. Barbarossa 1176. Godine 1436. i car Svetog Rimskog Carstva Fridrik III. U lipnju iduće godine car Fridrik I. Barbarossa umro je za vrijeme križarskog rata. Roditelji su mu bili car Fridrik I. Barbarossa i Beatrica od Burgundije. Nakon toga poraza mirom u Veneciji 1177. papa Aleksandar III i Fridrik I. Barbarossa potpisuli su primirje, koje je trajalo od 1178 do 1183. Godine 1183. ga je kanonizirao papa Lucije III. Nakon sporazuma o nasljeđivanju iz 1463. godine, kojeg je car Fridrik III. Godine 1162. car Fridrik I. Barbarossa (Hohenstaufovac) razara Milano, ali je nakon poraza kraj Legnana (1176.) Godine 1452., car Svetog rimskog carstva Fridrik III. i Fridrik I. Barbarossa. Fridrik III., car Svetog Rimskog Carstva

Fridrik III. Car Fridrik III. Narušeni odnosi između dvije dinastije, dovele su do obračuna nakon kojeg je 1180. godine njemački car Fridrik I. Barbarossa (1152. Stoga papa Lucije III. Car Svetog Rimskog Carstva Fridrik I. Barbarossa okrunjen je u njemu 1178. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Car Fridrik I. Barbarossa je sagradio tvrđavu u gradu Kaiserswerthu sjeverno od Düsseldorfa. Fridrik I. Barbarossa

Fridrik I., zvan Barbarossa (Waiblingen ili Weingarten u (Altdorf) kod Ravensburga, oko 1122. Švapskog koji je vladao kao njemački car pod imenom "Fridrik I. Barbarossa" (1152.-1190.). vodili su rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa, engleski kralj Rikard I. Lavljeg Srca i francuski kralj Filip II. Godine 1181. car je Fridrik Barbarossa boravio ondje. Porazio ga car Fridrik I. Barbarossa 1176. Godine 1436. i car Svetog Rimskog Carstva Fridrik III. U lipnju iduće godine car Fridrik I. Barbarossa umro je za vrijeme križarskog rata. Roditelji su mu bili car Fridrik I. Barbarossa i Beatrica od Burgundije. Nakon toga poraza mirom u Veneciji 1177. papa Aleksandar III i Fridrik I. Barbarossa potpisuli su primirje, koje je trajalo od 1178 do 1183. Godine 1183. ga je kanonizirao papa Lucije III. Nakon sporazuma o nasljeđivanju iz 1463. godine, kojeg je car Fridrik III. Godine 1162. car Fridrik I. Barbarossa (Hohenstaufovac) razara Milano, ali je nakon poraza kraj Legnana (1176.) Godine 1452., car Svetog rimskog carstva Fridrik III. i Fridrik I. Barbarossa. Fridrik III., car Svetog Rimskog Carstva

Fridrik III. Car Fridrik III. Narušeni odnosi između dvije dinastije, dovele su do obračuna nakon kojeg je 1180. godine njemački car Fridrik I. Barbarossa (1152. Stoga papa Lucije III. Car Svetog Rimskog Carstva Fridrik I. Barbarossa okrunjen je u njemu 1178. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Car Fridrik I. Barbarossa je sagradio tvrđavu u gradu Kaiserswerthu sjeverno od Düsseldorfa. i car Fridrik I. Barbarossa dekretom "Ad abolendam" 4. studenog 1184. osnivaju "Biskupsku inkviziciju", tj. Fridrik I. Barbarossa

Fridrik I., zvan Barbarossa (Waiblingen ili Weingarten u (Altdorf) kod Ravensburga, oko 1122. Švapskog koji je vladao kao njemački car pod imenom "Fridrik I. Barbarossa" (1152.-1190.). vodili su rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa, engleski kralj Rikard I. Lavljeg Srca i francuski kralj Filip II. Spominje se od 787. godine kada je utemeljena biskupija; 965. car Oton I. podjeljuje mu trgovačke povlastice, a 1186. gradske povlastice daruje mu car Fridrik I. Barbarossa. Godine 1181. car je Fridrik Barbarossa boravio ondje. Porazio ga car Fridrik I. Barbarossa 1176. Godine 1436. i car Svetog Rimskog Carstva Fridrik III. U lipnju iduće godine car Fridrik I. Barbarossa umro je za vrijeme križarskog rata. Roditelji su mu bili car Fridrik I. Barbarossa i Beatrica od Burgundije. Nakon toga poraza mirom u Veneciji 1177. papa Aleksandar III i Fridrik I. Barbarossa potpisuli su primirje, koje je trajalo od 1178 do 1183. Godine 1183. ga je kanonizirao papa Lucije III. Nakon sporazuma o nasljeđivanju iz 1463. godine, kojeg je car Fridrik III. Godine 1162. car Fridrik I. Barbarossa (Hohenstaufovac) razara Milano, ali je nakon poraza kraj Legnana (1176.) Godine 1452., car Svetog rimskog carstva Fridrik III. i Fridrik I. Barbarossa. Fridrik III., car Svetog Rimskog Carstva

Fridrik III. Car Fridrik III. Narušeni odnosi između dvije dinastije, dovele su do obračuna nakon kojeg je 1180. godine njemački car Fridrik I. Barbarossa (1152. Stoga papa Lucije III. Car Svetog Rimskog Carstva Fridrik I. Barbarossa okrunjen je u njemu 1178. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Car Fridrik I. Barbarossa je sagradio tvrđavu u gradu Kaiserswerthu sjeverno od Düsseldorfa. i car Fridrik I. Barbarossa dekretom "Ad abolendam" 4. studenog 1184. osnivaju "Biskupsku inkviziciju", tj. Fridrik I. Barbarossa

Fridrik I., zvan Barbarossa (Waiblingen ili Weingarten u (Altdorf) kod Ravensburga, oko 1122. Švapskog koji je vladao kao njemački car pod imenom "Fridrik I. Barbarossa" (1152.-1190.). vodili su rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa, engleski kralj Rikard I. Lavljeg Srca i francuski kralj Filip II. Spominje se od 787. godine kada je utemeljena biskupija; 965. car Oton I. podjeljuje mu trgovačke povlastice, a 1186. gradske povlastice daruje mu car Fridrik I. Barbarossa. Godine 1181. car je Fridrik Barbarossa boravio ondje. Porazio ga car Fridrik I. Barbarossa 1176. Godine 1436. i car Svetog Rimskog Carstva Fridrik III. U lipnju iduće godine car Fridrik I. Barbarossa umro je za vrijeme križarskog rata. Roditelji su mu bili car Fridrik I. Barbarossa i Beatrica od Burgundije. Nakon toga poraza mirom u Veneciji 1177. papa Aleksandar III i Fridrik I. Barbarossa potpisuli su primirje, koje je trajalo od 1178 do 1183. Godine 1183. ga je kanonizirao papa Lucije III. Nakon sporazuma o nasljeđivanju iz 1463. godine, kojeg je car Fridrik III. Godine 1162. car Fridrik I. Barbarossa (Hohenstaufovac) razara Milano, ali je nakon poraza kraj Legnana (1176.) Godine 1452., car Svetog rimskog carstva Fridrik III. i Fridrik I. Barbarossa. Fridrik III., car Svetog Rimskog Carstva

Fridrik III. Car Fridrik III. Narušeni odnosi između dvije dinastije, dovele su do obračuna nakon kojeg je 1180. godine njemački car Fridrik I. Barbarossa (1152. Stoga papa Lucije III. Car Svetog Rimskog Carstva Fridrik I. Barbarossa okrunjen je u njemu 1178. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa ih je 1164. prenio u Köln. Car Fridrik I. Barbarossa je sagradio tvrđavu u gradu Kaiserswerthu sjeverno od Düsseldorfa. i car Fridrik I. Barbarossa dekretom "Ad abolendam" 4. studenog 1184. osnivaju "Biskupsku inkviziciju", tj. Fridrik I. Barbarossa

Fridrik I., zvan Barbarossa (Waiblingen ili Weingarten u (Altdorf) kod Ravensburga, oko 1122. Dvojica papa izabrana su u ovoj crkvi : papa Ivan II., 533. i papa Grgur VII., 1073. godine. Švapskog koji je vladao kao njemački car pod imenom "Fridrik I. Barbarossa" (1152.-1190.). vodili su rimsko-njemački car Fridrik I. Barbarossa, engleski kralj Rikard I. Lavljeg Srca i francuski kralj Filip II.