Što je veće? Masa jedne α čestice ili zajednička masa dva slobodna neutrona i dva slobodna protona?
Masa α čestice je veća. Dvije mase su u potpunosti jednake. Zajednička masa dva slobodna neutrona i dva slobodna protona je veća.
A B C
Helijeva jezgra građena je od dva protona i dva neutrona, pa bismo očekivali da je njena masa 4,04. Masa jedne čestice kreće se od pikograma do mikrograma. Masa jedne čestice kreće se od pikograma do mikrograma. Jezgra antialfa-čestice se sastoji od dva antiprotona i dva antineutrona, stabilna je i ne ulazi u radioaktivni raspad, nabijena je nabojem dva elektrona dok joj je masa gotovo četiri puta veća od mase protona. Masa neutralne čestice mora biti oko 90 puta veća od mase elektrona. Masa neutralne čestice mora biti oko 90 puta veća od mase elektrona. Masa neutralne čestice mora biti oko 90 puta veća od mase elektrona. Odatle izlazi da je masa alfa-čestice 4 puta veća od mase vodikova atoma. Odatle izlazi da je masa alfa-čestice 4 puta veća od mase vodikova atoma. Masa neutrona "M" plus masa protona "M" minus gubitak mase, prouzrokovan emisijom energije, mora dati stvarnu opažanu masu deuterona:

Odatle proizlazi da je masa neutrona jednaka:

Neutron je teži od protona za 2,5 elektronske mase. One su nešto lakše od zbroja masa svih protona i neutrona. Planckova masa je masa Planckove čestice, teoretske minijaturne crne rupe, čiji Scwarzschildov polumjer je jednak Planckovoj duljini. Naime, atomska masa helija je 4,003 86, dok je zbroj dviju atomskih masa protona i dviju atomskih masa neutrona 2∙1,008 13 + 2∙1,008 94 = 4,034 14. Prema tome bi atomska jezgra helijeva atoma morala biti jednaka zbroju masa od dvaju protona i dva neutrona, to jest: 2 atomske mase protona + 2 atomske mase neutrona = 2∙1,00813 + 2∙1,00894 = 4,03414, dok je međutim atomska masa He jezgre = 4,00386. Kod prodora kozmičkih zraka kroz olovo utvrđeno je da u njima postoje čestice čija je masa veća od mase elektrona, a manja od mase protona. Što je veća masa, to je predvidivija budućnost. Izračunana pomoću Einsteinove relacije, koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m (Z, N)" - masa jezgre (atomski broj), "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Masa alfa čestice je 6,644 656 × 10 kg, što odgovara anihilacijskoj energiji od 3,72738 GeV. Polumjer gibanja se dobije po jednadžbi:

gdje je: "m" - masa čestice, "B" - magnetska indukcija, "q" - električni naboj čestice, "v" - brzina čestice. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Pri razbijanju litija protonom imaju izbačene dvije alfa-čestice zajedno masu za 0,018 54 od zbroja masa litija i protona. Pošto je masa atomske jezgre metala puno veća od mase alfa-čestice, pretpostavka je da je atomska jezgra metala nepokretna. Za omjer najvećih brzina protona i dušikovih jezgri dobiva se prema:

gdje je: "x" - masa neutrona. Za omjer najvećih brzina protona i dušikovih jezgri dobiva se prema:

gdje je: "x" - masa neutrona. Prema tome bi atomska jezgra helijeva atoma morala biti jednaka zbroju masa od dvaju protona i dva neutrona, to jest: 2 atomske mase protona + 2 atomske mase neutrona = 2∙1,00813 + 2∙1,00894 = 4,03414, dok je međutim atomska masa He jezgre = 4,00386. Helijeva jezgra građena je od dva protona i dva neutrona, pa bismo očekivali da je njena masa 4,04. Masa neutrona "M" plus masa protona "M" minus gubitak mase, prouzrokovan emisijom energije, mora dati stvarnu opažanu masu deuterona:

Odatle proizlazi da je masa neutrona jednaka:

Neutron je teži od protona za 2,5 elektronske mase. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. One su nešto lakše od zbroja masa svih protona i neutrona. Jezgra antialfa-čestice se sastoji od dva antiprotona i dva antineutrona, stabilna je i ne ulazi u radioaktivni raspad, nabijena je nabojem dva elektrona dok joj je masa gotovo četiri puta veća od mase protona. Poznato je da su mase atomskih jezgara manje od onih masa koje bismo dobili tako da jednostavno zbrojimo mase njihovih protona i neutrona. Izračunana pomoću Einsteinove relacije, koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m (Z, N)" - masa jezgre (atomski broj), "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Elektronski omotač tvore električki negativno nabijeni elektroni kojima je masa 1836 (1839) puta manja od mase protona (neutrona). Razlika između zbroja masa protona i neutrona, koji grade neku atomsku jezgru, i same mase te atomske jezgre, naziva se defekt mase. Zbroj masa protona i neutrona naziva se relativna atomska masa, izražen je u jedinici unificirane atomske mase "u" i naznačen je u lijevom gornjem indeksu (na primjer H), dok se zbroj protona i neutrona naziva maseni (nukleonski) broj, a označava se sa "A". Znamo da su alfa-čestica ili jezgra helijevog atoma sastoji od dva protona i dva neutrona. Jaka nuklearna sila pokazuje svojstvo nabojne neovisnosti, to jest iste je jakosti između bilo koja dva nukleona (protona i protona, neutrona i neutrona ili protona i neutrona). Naime, atomska masa helija je 4,003 86, dok je zbroj dviju atomskih masa protona i dviju atomskih masa neutrona 2∙1,008 13 + 2∙1,008 94 = 4,034 14. Kod prodora kozmičkih zraka kroz olovo utvrđeno je da u njima postoje čestice čija je masa veća od mase elektrona, a manja od mase protona. Jaka nuklearna sila ne ovisi o električnome naboju nukleona, to jest iste je jakosti između bilo koja dva nukleona (protona i protona, neutrona i neutrona ili protona i neutrona). Masa jedne čestice kreće se od pikograma do mikrograma. Masa jedne čestice kreće se od pikograma do mikrograma. Iz razlike između zbroja masa sastavnih čestica (protona i neutrona) i stvarne mase atomske jezgre da se zaključiti kolika je energija vezanja atomskih jezgara. Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Helijeva jezgra građena je od dva protona i dva neutrona, pa bismo očekivali da je njena masa 4,04. Prema tome bi atomska jezgra helijeva atoma morala biti jednaka zbroju masa od dvaju protona i dva neutrona, to jest: 2 atomske mase protona + 2 atomske mase neutrona = 2∙1,00813 + 2∙1,00894 = 4,03414, dok je međutim atomska masa He jezgre = 4,00386. Jaka nuklearna sila pokazuje svojstvo nabojne neovisnosti, to jest iste je jakosti između bilo koja dva nukleona (protona i protona, neutrona i neutrona ili protona i neutrona). Alfa čestica s dva protona i dva neutrona je vrlo stabilna konfiguracija nukleona. Alfa čestica s dva protona i dva neutrona je vrlo stabilna konfiguracija nukleona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Na primjer jezgra helija sastoji se od dva protona i dva neutrona. Kao rezultat homolize nastaju dva slobodna radikala. One su nešto lakše od zbroja masa svih protona i neutrona. Jaka nuklearna sila ne ovisi o električnome naboju nukleona, to jest iste je jakosti između bilo koja dva nukleona (protona i protona, neutrona i neutrona ili protona i neutrona). Znamo da su alfa-čestica ili jezgra helijevog atoma sastoji od dva protona i dva neutrona. Masa neutrona "M" plus masa protona "M" minus gubitak mase, prouzrokovan emisijom energije, mora dati stvarnu opažanu masu deuterona:

Odatle proizlazi da je masa neutrona jednaka:

Neutron je teži od protona za 2,5 elektronske mase. Tonko Maroević: "Svijet, dva svijeta"; Slobodna Dalmacija, rujan 1994. Jordan je namjerno fauliran kako bi izveo dva slobodna bacanja. Jezgra antialfa-čestice se sastoji od dva antiprotona i dva antineutrona, stabilna je i ne ulazi u radioaktivni raspad, nabijena je nabojem dva elektrona dok joj je masa gotovo četiri puta veća od mase protona. Naime, atomska masa helija je 4,003 86, dok je zbroj dviju atomskih masa protona i dviju atomskih masa neutrona 2∙1,008 13 + 2∙1,008 94 = 4,034 14. Za omjer najvećih brzina protona i dušikovih jezgri dobiva se prema:

gdje je: "x" - masa neutrona. Za omjer najvećih brzina protona i dušikovih jezgri dobiva se prema:

gdje je: "x" - masa neutrona. Izračunana pomoću Einsteinove relacije, koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m (Z, N)" - masa jezgre (atomski broj), "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase.