Predmet se nalazi na udaljenosti x od tjemena konvergentne leće žarišne daljine Slika predmeta uvećana je i realna. Što je od navedenoga točno za udaljenost
x = f x = 2 f x < f f < x < 2 f
A B C D
Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Tada je slika obrnuta, uvećana i stvarna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. U slučaju da je kada je predmet unutar žarišne daljine, slika je uspravna, uvećana ali prividna jer se nalazi izvan zrcala. Pomoću objektiva dobiva se od predmeta stvarna (realna), obrnuta i uvećana slika. "Slika" funkcije "f" je skup "f"("X") definiran s {"f"("x") : "x" ∈ "X"}. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Predmet promatranja nalazi se na udaljenosti većoj od 2 žarišta objektiva, te je slika koju stvara objektiv umanjena, realna i preokrenuta. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Objektiv se prema predmetu namjesti tako da se predmet nalazi izvan žarišne daljine. Slika funkcije "f" je skup svih stvarnih izlaza {"f"("x") : "x" je u domeni}. Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Pri tom je LM = AC = "y" = veličina predmeta, MN = A’C’ = "y’" = veličina slike, MC = "a" = udaljenost predmeta od tjemena zrcala, MC’ = "b" = udaljenost slike od tjemena zrcala. Na taj se način dobiva funkcija "g"  "f": "X" → "Z" definirana sa ("g"  "f")("x") = "g"("f"("x")) za svaki "x" u "X". Imamo slučaj kada je predmet izvan dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Tada je slika obrnuta, uvećana i stvarna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. U slučaju da je kada je predmet unutar žarišne daljine, slika je uspravna, uvećana ali prividna jer se nalazi izvan zrcala. Pomoću objektiva dobiva se od predmeta stvarna (realna), obrnuta i uvećana slika. Predmet promatranja nalazi se na udaljenosti većoj od 2 žarišta objektiva, te je slika koju stvara objektiv umanjena, realna i preokrenuta. "Slika" funkcije "f" je skup "f"("X") definiran s {"f"("x") : "x" ∈ "X"}. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Objektiv se prema predmetu namjesti tako da se predmet nalazi izvan žarišne daljine. Slika funkcije "f" je skup svih stvarnih izlaza {"f"("x") : "x" je u domeni}. Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Pri tom je LM = AC = "y" = veličina predmeta, MN = A’C’ = "y’" = veličina slike, MC = "a" = udaljenost predmeta od tjemena zrcala, MC’ = "b" = udaljenost slike od tjemena zrcala. Na taj se način dobiva funkcija "g"  "f": "X" → "Z" definirana sa ("g"  "f")("x") = "g"("f"("x")) za svaki "x" u "X". Imamo slučaj kada je predmet izvan dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Tada je slika obrnuta, uvećana i stvarna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. U slučaju da je kada je predmet unutar žarišne daljine, slika je uspravna, uvećana ali prividna jer se nalazi izvan zrcala. Pomoću objektiva dobiva se od predmeta stvarna (realna), obrnuta i uvećana slika. "Slika" funkcije "f" je skup "f"("X") definiran s {"f"("x") : "x" ∈ "X"}. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Predmet promatranja nalazi se na udaljenosti većoj od 2 žarišta objektiva, te je slika koju stvara objektiv umanjena, realna i preokrenuta. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Što je udaljenost predmeta od leće manja, veće je povećanje slike. Objektiv se prema predmetu namjesti tako da se predmet nalazi izvan žarišne daljine. Slika funkcije "f" je skup svih stvarnih izlaza {"f"("x") : "x" je u domeni}. Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Pri tom je LM = AC = "y" = veličina predmeta, MN = A’C’ = "y’" = veličina slike, MC = "a" = udaljenost predmeta od tjemena zrcala, MC’ = "b" = udaljenost slike od tjemena zrcala. Na taj se način dobiva funkcija "g"  "f": "X" → "Z" definirana sa ("g"  "f")("x") = "g"("f"("x")) za svaki "x" u "X". Imamo slučaj kada je predmet izvan dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Prema tome možemo reći: Nalazi li se predmet izvan dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika predmeta je obrnuta, umanjena i realna, a nalazi se između žarišta i dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. Ako je predmet između žarišta i dvostruke žarišne daljine sabirne leće, slika je povećana, obrnuta i realna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. "Slika" funkcije "f" je skup "f"("X") definiran s {"f"("x") : "x" ∈ "X"}. Tada je slika obrnuta, uvećana i stvarna, a nalazi se izvan dvostruke žarišne daljine. U slučaju da je kada je predmet unutar žarišne daljine, slika je uspravna, uvećana ali prividna jer se nalazi izvan zrcala. Slika funkcije "f" je skup svih stvarnih izlaza {"f"("x") : "x" je u domeni}. Pomoću objektiva dobiva se od predmeta stvarna (realna), obrnuta i uvećana slika. Na taj se način dobiva funkcija "g"  "f": "X" → "Z" definirana sa ("g"  "f")("x") = "g"("f"("x")) za svaki "x" u "X". Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Udaljenost žarišta od tjemena zrcala zove se žarišna daljina "f". Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Svojstva leće iskazuje jednadžba:

gdje je: "S" - udaljenost predmeta od leće, "S" - udaljenost slike od leće, a "f" - žarišna duljina, pozitivna za sabirne, a negativna za rastresne leće. Pritom se funkcija promijeni sa "f(x)" na "f(x+h)", pa njezina promjena iznosi "f(x+h)-f(x)", kako je navedeno u brojniku. "f" "x"  i  "f"  kadgod se "x" ne pojavljuje slobodno u "f". Predmet promatranja nalazi se na udaljenosti većoj od 2 žarišta objektiva, te je slika koju stvara objektiv umanjena, realna i preokrenuta. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Ako je "a" = ∞, to jest izvor svjetlosti nalazi se u neizmjernoj daljini, onda je 1/a = 0, pa je "b = f", a gornja jednadžba prelazi u:

gdje je:

Zbroj recipročnih udaljenosti predmeta i slike od leće jednak je recipročnoj vrijednosti žarišne daljine. Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). Za tanke je leće jednaka recipročnoj vrijednosti žarišne daljine "f": 

Mjerna jedinica jakosti leće je recipročni metar ili dioptrija (1/m ili m). "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". "f" "x"  ==  "f";  tj. "f" "x" == λ "x". vrijedi ako su F(x) i G(x) dvije antiderivacije funkcije f(x) da je tada F(x) = G(x) + C, gdje je "C" neki realan broj.