Kad nastaje slana?
Kada temperatura zraka dostigne rosište. Kada se zrak ohladi i para koju sadrži se izluči. Kada površina koja je ohlađena isijavanjem ohladi donje slojeve zraka i kondenzirana para se na površinskim predmetima izdvaja u obliku sitnih kapi. Kada se iz zasićenog zraka, u vedro i vrijeme bez vjetra, u temperaturi ispod 0ºC izlučuje para na predmetima u blizini površine. Kada iznad ohlađene površine pristigne topliji, parom bogatiji zrak.
A B C D E
Rosište

Rosište je temperatura do koje se vlažan zrak mora hladiti (100% relativne vlage zraka), kod konstantnog tlaka, da počne kondenzacija vode. Smuđ se razmnožava između travnja i svibnja, kada temperatura vode dostigne 12°C. Kad se dostigne likvidus temperatura, započinje skrućivanje, odnosno fazna pretvorba iz tekućeg u kruto stanje. Som se razmnožava između svibnja i srpnja kada temperatura vode dostigne otprilike 20 stupnjeva. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Ljudi naviknuti na kontinentalnu klimu često se osjećaju neugodno kada temperatura rosišta dostigne 15 do 20 °C. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Piroliza alkana nastaje kada zagrijavamo alkane bez prisustva zraka. Pod tim uvjetima pokusa jakost kozmičkih zraka pada kad temperatura raste. Pod tim uvjetima pokusa jakost kozmičkih zraka pada kad temperatura raste. Pod tim uvjetima pokusa jakost kozmičkih zraka pada kad temperatura raste. Pod tim uvjetima pokusa jakost kozmičkih zraka pada kad temperatura raste. Toplinska iscrpljenost često nastaje i kod starosjedilaca, kao posljedica visokih temperatura i visoke vlage zraka. Magla nastaje kondenzacijom (vodena magla) ili depozicijom (ledena magla) vodene pare u prizemnome zraku kada se zrak ohladi ispod temperature rosišta. Kad se klip naglo povuče prema dolje, uslijed adijabatskog širenja u komori, zrak se ohladi. Kad se izluči, tad se pridoda postojećoj matrici. Kad se zimi zrak nad kontinentom ohladi, tone prema tlu te se u smjeru juga spušta prema moru. Kad dosegne određenu visinu, ohladi se. Kondenzacija u atmosferi nastaje kad zrak postane zasićen vodenom parom, pa vodena para prelazi iz plinovitog u tekuće stanje. Kondenzacija u atmosferi nastaje kad zrak postane zasićen vodenom parom, pa vodena para prelazi iz plinovitog u tekuće stanje. Primjenjuju se u slučajevima kada para sadrži velik udio nekondenzirajućih plinova. Primjenjuju se u slučajevima kada para sadrži velik udio nekondenzirajućih plinova. Primjenjuju se u slučajevima kada para sadrži velik udio nekondenzirajućih plinova. Kad se folija ohladi napuni se kalupnik pijeskom. Proces se ponavlja dok se zrak ne ohladi dovoljno da se ukaplji (-200°C). Trag se stvara kad se vodena para koju ispušta zrakopolov smrzava u ledene kristaliće. Trag se stvara kad se vodena para koju ispušta zrakopolov smrzava u ledene kristaliće. Kad se lijevani metal ohladi do skrućivanja, kalup se uklanja. Zagrijani zrak i plinovita vodena para se dižu sa zemlje. Tako će zrak pri stalnom atmosferskom tlaku prijeći iz plinovitog u kapljevito agregatno stanje kada ga se ohladi na –194 °C. Tako će zrak pri stalnom atmosferskom tlaku prijeći iz plinovitog u kapljevito agregatno stanje kada ga se ohladi na –194 °C. Tako će zrak pri stalnom atmosferskom tlaku prijeći iz plinovitog u kapljevito agregatno stanje kada ga se ohladi na –194 °C. Kada se bijeli patuljak ohladi onda se zove crni patuljak. To nastaje kad se ciklona približi veoma zagrijanom kopnu, ili se u nju uvuče vrlo hladni zrak na kontinentu. To nastaje kad se ciklona približi veoma zagrijanom kopnu, ili se u nju uvuče vrlo hladni zrak na kontinentu. Para nastaje isparavanjem. Destiliranjem nastaje para. Omjer između apsolutne vlage "a", koju sadrži zrak, i maksimalne vlage "a", koju bi zrak mogao primiti kod određene temperature da bi bio zasićen naziva se relativna vlažnost "φ". Površina koja se prva ohladi puca u obliku četverokuta, peterokuta ili šesterokuta. Zrcaljenje prema gore ili gornji miraž nastaje kod vrlo velikog porasta temperature s visinom (barem 11,2 °C/100 m), prije svega zimi kad se Zemljina površina i sloj zraka uz nju vrlo jako ohladi. Zbog toga se umjesto listića ferita i cementita stvaraju samo listići ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica. Kondenzirana voda u obliku magle može se odgovarajućim postupcima izdvojiti. U obliku je kapi koja je vrhom spojena na Rocheovu šupljinu druge zvijezde. U obliku je kapi koja je vrhom spojena na Rocheovu šupljinu druge zvijezde. Refrakcija u atmosferi nastaje zbog prolaza svjetlosti kroz slojeve zraka različite gustoće, pa se svjetlosna zraka pri prijelazu iz jednoga sloja zraka u drugi lomi. Sjeveroistočni obronci visokih planina često dobivaju dosta kiše, a jugozapadne padine ne, to je zbog toga jer je taj dio otoka viši - pa se na tim visinama kondenzirana para ohladi i padne kao kiša ili rosa. Refrakcija u Zemljinoj atmosferi nastaje zbog prolaza svjetlosti kroz slojeve zraka različite gustoće, pa se svjetlosna zraka pri prijelazu iz jednoga sloja zraka u drugi lomi. Rosa je oborina u obliku vodenih kapljica koje nastaju izravno iz vodene pare, na ohlađenu tlu i predmetima blizu tla, kada temperatura zraka padne ispod rosišta. Nastaje u predvečerje i noću, za vedra i mirna vremena, kada tlo isijavanjem gubi toplinu, a nestaje nakon izlaska Sunca. Preporuča se konzumacija kada je boca ohlađena na 8 °C. Obuhvaća stratosferu, mezosferu i donje slojeve termosfere. Postoji jednosmjerno gibanje zraka zbog konvekcijske struje koja nastaje kad gaza zagrijava zrak. Zbog toga se umjesto lamela ferita i cementita stvaraju samo lamele ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica vidljivih samo pomoću elektronskog mikroskopa. Zbog toga se umjesto lamela ferita i cementita stvaraju samo lamele ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica vidljivih samo pomoću elektronskog mikroskopa. Zbog toga se umjesto lamela ferita i cementita stvaraju samo lamele ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica vidljivih samo pomoću elektronskog mikroskopa. Zbog toga se umjesto lamela ferita i cementita stvaraju samo lamele ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica vidljivih samo pomoću elektronskog mikroskopa. Zbog toga se umjesto lamela ferita i cementita stvaraju samo lamele ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica vidljivih samo pomoću elektronskog mikroskopa. Zbog toga se umjesto lamela ferita i cementita stvaraju samo lamele ferita na čijim granicama se izdvaja cementit u obliku sitnih, kuglastih čestica vidljivih samo pomoću elektronskog mikroskopa. Atmosferska refrakcija ili refrakcija u atmosferi nastaje zbog prolaza svjetlosti kroz slojeve zraka različite gustoće, pa se svjetlosna zraka pri prijelazu iz jednoga sloja zraka u drugi lomi. Kad dosegne određenu visinu, ohladi se. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. Mraz

Mraz je oborina koja nastaje kada se vlaga iz vodenom parom zasićenog zraka desublimira na čvrstim površinama čija temperatura je manja i od temperature rosišta i od 0 °C. 5 mjeseci godišnje minimalna temperatura se spušta ispod 0ºC. Piroliza alkana nastaje kada zagrijavamo alkane bez prisustva zraka. Rosa je oborina u obliku vodenih kapljica koje nastaju izravno iz vodene pare, na ohlađenu tlu i predmetima blizu tla, kada temperatura zraka padne ispod rosišta. Već na šest metara ispod Zemljine površine je temperatura konstantna, te je po iznosu jednaka prosječnoj godišnjoj temperaturi zraka. Već na šest metara ispod Zemljine površine je temperatura konstantna, te je po iznosu jednaka prosječnoj godišnjoj temperaturi zraka. Nosivost helikoptera dizalice na niskim temperaturama (u blizini točke smrzavanja) i za povoljnog vjetra (brzine od 5 do 10 m/s) dva puta je veća nego za mirnog vjetra (bez vjetra) i na temperaturi od + 20 °C. Vlažnost zasićenog zraka označit će se oznakom "x' ". Formira se na temperaturi oplate krila ispod 0°C bez obzira na temperaturu zraka (i do +15° C), kada su velike količine hladnog goriva preostale u krilnim rezervoarima tijekom tranzitnog zadržavanja zrakoplova na zemlji i prisutnosti velike vlage u zraku. Većina toleoiita stvara se na oko 50-100 kilometara ispod površine, a alkalijski bazalt nastaje vjerojatno na 150-200 kilometara ispod površine. Snaga vjetra obično se određuje po jedinici površine sljedećim izrazom: 
gdje su: "P" – snaga vjetra po jedinici površine (W/m), "ρ" – gustoća zraka i "v" – brzina vjetra. Mraz su kristalići leda koji se u obliku ljusaka, iglica, pera ili lepeza hvataju na izloženim površinama za vedrih noći bez vjetra pri temperaturi zraka nižoj od 0 °C. Prije svega se tu radi o vlažnosti zraka, temperaturi, ultra ljubičastim zracima, te eventualnoj blizini mora, ali i zagađenosti zraka i u blizini spomenika prisutnim životinjskim i biljnim svijetom. Urea nastaje razgradnjom bjelančevina u jetri, a izlučuje se bubrezima. Kada se igraju ruke bez para (tj. Kondenzacija u atmosferi nastaje kad zrak postane zasićen vodenom parom, pa vodena para prelazi iz plinovitog u tekuće stanje. Kondenzacija u atmosferi nastaje kad zrak postane zasićen vodenom parom, pa vodena para prelazi iz plinovitog u tekuće stanje. Na toj temperaturi je nastala voda, koja potisnuta strujom zraka napušta članak, djelomično u tekućem stanju a djelomično kao para. Logor Slana na Pagu

Logor Slana na Pagu je bio Ustaški koncentracijski logor u blizini sela Metajna na otoku Pagu. Aceton nastaje spontanom dekarboksilacijom iz acetoacetata, ne može se rekovertirati u acetil-CoA, izlučuje se iz tijela urinom i izdisanjem. Dobiva se duljim grijanjem bijelog fosfora na temperaturi iznad 260 °C, bez nazočnosti zraka. U dodiru s predmetima na tlu ledena se kiša trenutačno smrzava i nastaje poledica. U dodiru s predmetima na tlu ledena se kiša trenutačno smrzava i nastaje poledica. Kao rezultat kondenzacije ili sublimacije vodene pare u blizini Zemljine površine nastaje magla i sumaglica. Kao rezultat kondenzacije ili sublimacije vodene pare u blizini Zemljine površine nastaje magla i sumaglica. Također vrijedi da je zrak gušći kada je hladniji nego kad je topliji. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. Struji li zrak zasićen vodenom parom iznad hladnije podloge, nastaje advektivna magla, a hladi li se zračenjem, radijacijska magla. Kondenzacija u atmosferi nastaje kad zrak postane zasićen vodenom parom, pa vodena para prelazi iz plinovitog u tekuće stanje. Kondenzacija u atmosferi nastaje kad zrak postane zasićen vodenom parom, pa vodena para prelazi iz plinovitog u tekuće stanje. Tamo hladni zrak susreće topliji mediteranski zrak. zrak je topliji nakon kompresije. zrak je topliji nakon kompresije. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa tople fronte nastaje kad hladna fronta dostigne toplu frontu pri tlu, a hladni je zrak iza hladne fronte topliji od hladnog zraka ispred tople fronte. Što je zrak topliji to više vodenih molekula može primiti. Zrak izdahnut iz usta je topliji od onog iz nosa. pokazao je 1781. da kada vodik izgara u zrak nastaje voda. Zrak ispod diska je topliji i kutija drži da tako ostane. Topla fronta je atmosferska fronta između dviju različitih zračnih masa u kojoj se topliji zrak premješta tako da potiskuje hladni zrak, podižući se iznad njega u obliku blago položenoga klina. Postoji jednosmjerno gibanje zraka zbog konvekcijske struje koja nastaje kad gaza zagrijava zrak. Zato se odvojeno razmatra suhi zrak i vlažni zrak koji je zasićen vodenom parom. Zato se odvojeno razmatra suhi zrak i vlažni zrak koji je zasićen vodenom parom. Zato se odvojeno razmatra suhi zrak i vlažni zrak koji je zasićen vodenom parom. Topla fronta

Topla fronta je atmosferska fronta između dviju različitih zračnih masa u kojoj se topliji zrak premješta tako da potiskuje hladni zrak, podižući se iznad njega u obliku blago položenoga klina.