Koja je od navedenih vrsta drveća karakteristična za plavljena i vlažna staništa u nizinskome pojasu sjeverne Hrvatske i Slavonije?
bukva lipa pitomi kesten hrast lužnjak
A B C D
Dominantna vrsta drveća je bukva. Značajna je šumska vrsta koja naseljava plodnija i umjereno vlažna staništa, u kojima se rijetko javlja sušni period. Višegodišnja je biljka uspravne stabljike i žutog cvijeta koja voli vlažna staništa. U sloju drveća dominantna je bukva. "), crnogorična vrsta drveća umjerenih predjela sjeverne polutke, treća najrasprostranjenija šumska vrsta drveća u Hrvatskoj, poslije bukve i hrasta lužnjaka. Od vrsta vrste izrazito svojstvenih za ova staništa tu je pješčarski gušter, slijepo kuče ili vidra, vrste vezane za vlažna staništa, a ovdje opstaju i postoje zahvaljujući protoku rječice Kireša. Vlažna staništa su osobito bitna za raznolikost kukaca i vodozemaca. Tropska i vlažna klima karakteristična je neznatnim kolebanjima temperature. Najčešće vrste drveća su bukva, hrast i javor. U privatnim šumama kontinentalne Hrvatske je jedna od najraširenijih vrsta drveća. Osnovne šumske vrste drveća su jela, smreka i bukva. Voli vlažna staništa, kao poplavljena područja i sjenovite šume. Preferira vlažna staništa s bujnom vegetacijom. Najčešća vrsta drveća je bukva, koja raste u šumskim zajednicama brdske bukove šume s mrtvom koprivom ("Lamio orvale-Fagetum") i bukve s bijelim šašem ("Carici albae-Fagetum"). Glavne vrste drveća su: bukva, hrast, smreka, bor i breza. Vrste ovog roda vole vlažna staništa, plitke vode i močvare. Staništa gnijezda najčešće su drveća, grmovi i špilje. Za svaku od navedenih kvaliteta razlučivosti karakteristična je pripadajuća: 


Crno je iskorištenje rezolucije CCD-a u megapikselima. Ovome rodu pripada oko 18 vrsta brijestova, koji žive u umjerenom pojasu sjeverne polutke. Pensilvanijski jasen voli vlažna staništa, pa je čest u močvarama i na obalama rijeka. Crni daždevnjak ne zahtijeva vodeno stanište za razvoj, a preferiraju hladna i vlažna planinska staništa. Bazilike je karakteristična što se sastoji od dvije crkve, sjeverne i južne. "Scrophularia nodosa") je zeljasta biljka koja raste u umjerenom klimatskom pojasu sjeverne hemisfere, s izuzećem Sjeverne Amerike. Socijaldemokratska stranka Hrvatske i Slavonije

Socijaldemokratska stranka Hrvatske i Slavonije bila je socijaldemokratska politička stranka koja je osnovana u Hrvatskoj 1894. godine. U sloju drveća dominira bukva, a čest je gorski javor ("Acer pseudoplatanus"). Značajna je šumska vrsta koja naseljava plodnija i umjereno vlažna staništa, u kojima se rijetko javlja sušni period. Višegodišnja je biljka uspravne stabljike i žutog cvijeta koja voli vlažna staništa. "), crnogorična vrsta drveća umjerenih predjela sjeverne polutke, treća najrasprostranjenija šumska vrsta drveća u Hrvatskoj, poslije bukve i hrasta lužnjaka. Od vrsta vrste izrazito svojstvenih za ova staništa tu je pješčarski gušter, slijepo kuče ili vidra, vrste vezane za vlažna staništa, a ovdje opstaju i postoje zahvaljujući protoku rječice Kireša. Vlažna staništa su osobito bitna za raznolikost kukaca i vodozemaca. Tropska i vlažna klima karakteristična je neznatnim kolebanjima temperature. U privatnim šumama kontinentalne Hrvatske je jedna od najraširenijih vrsta drveća. Strogo zaštićena vrsta, simbol Velebita i Hrvatske, nalazi se na kovanici od 50 lipa. Voli vlažna staništa, kao poplavljena područja i sjenovite šume. Preferira vlažna staništa s bujnom vegetacijom. Vrste ovog roda vole vlažna staništa, plitke vode i močvare. Staništa gnijezda najčešće su drveća, grmovi i špilje. Za svaku od navedenih kvaliteta razlučivosti karakteristična je pripadajuća: 


Crno je iskorištenje rezolucije CCD-a u megapikselima. Ovome rodu pripada oko 18 vrsta brijestova, koji žive u umjerenom pojasu sjeverne polutke. Pensilvanijski jasen voli vlažna staništa, pa je čest u močvarama i na obalama rijeka. Crni daždevnjak ne zahtijeva vodeno stanište za razvoj, a preferiraju hladna i vlažna planinska staništa. Bazilike je karakteristična što se sastoji od dvije crkve, sjeverne i južne. "Scrophularia nodosa") je zeljasta biljka koja raste u umjerenom klimatskom pojasu sjeverne hemisfere, s izuzećem Sjeverne Amerike. Socijaldemokratska stranka Hrvatske i Slavonije

Socijaldemokratska stranka Hrvatske i Slavonije bila je socijaldemokratska politička stranka koja je osnovana u Hrvatskoj 1894. godine. Mnoge vrste vole vlažna staništa i vodu, dok druge nastanjuju suha područja. "Jackfruit") je vrsta drveća, koja je porijeklom iz južne i jugoistočne Azije. Nastanjuju močvare i slična vlažna staništa i hrane se vodozemcima, gmazovima, kukcima i ribama. Premda su izvorna staništa ove vrste duplje drveća u tropskim šumama, vrsta je razvila prilagodbu na umjetna staništa među kojima se posebno ističu gume kao najpogodnije mjesto za polaganje jajašaca. Naseljava kamenita staništa visokih planinskih vrhova, čistine u pojasu bukovih i munikinih šuma, kamene gromade, rubove sipara i slična staništa. U šumama od listopadnog drveća postoje jasen, hrast, kesten, lipa, grab, javor, breza itd. Pitomi kesten

Pitomi kesten (šumski kesten, lat. Pitomi kesten (biljni rod)

Pitomi kesten (pitomi kostanj, domaći kostanj, lat. Planina je dobro pošumljena, bjelogoričnim (pitomi kesten, hrast, bukva, jasen) i crnogoričnim (bor, jela) vrstama drveća. Uz pitomi kesten ("Castanea sativa") i hrast kitnjak, u sloju drveća mogu rasti i obični grab i bukva. Značajna je šumska vrsta koja naseljava plodnija i umjereno vlažna staništa, u kojima se rijetko javlja sušni period. Višegodišnja je biljka uspravne stabljike i žutog cvijeta koja voli vlažna staništa. Divlji kesten

Divlji kesten (Aesculus), biljni rod korisnog i ljekovitog grmlja i drveća iz porodice sapindovki kojemu pripada oko 20 priznatih vrsta, među kojima je najpoznatiji obični divlji kesten ("Aesculus hippocastanum"). "), crnogorična vrsta drveća umjerenih predjela sjeverne polutke, treća najrasprostranjenija šumska vrsta drveća u Hrvatskoj, poslije bukve i hrasta lužnjaka. Od vrsta vrste izrazito svojstvenih za ova staništa tu je pješčarski gušter, slijepo kuče ili vidra, vrste vezane za vlažna staništa, a ovdje opstaju i postoje zahvaljujući protoku rječice Kireša. Pinija

Pinija, pinj ili pitomi bor ("Pinus pinea") je crnogorična vrsta drveća iz porodice Pinaceae. Prevladavaju hrast kitnjak, bukva i pitomi kesten, a u višim dijelovima postoji jela i smreka. Vlažna staništa su osobito bitna za raznolikost kukaca i vodozemaca. Tropska i vlažna klima karakteristična je neznatnim kolebanjima temperature. Pitomi sljez je rijetka biljna vrsta koja daje tri droge:
Pitomi sljez se uzgaja se i u vrtovima kao ukrasna biljka. U privatnim šumama kontinentalne Hrvatske je jedna od najraširenijih vrsta drveća. Voli vlažna staništa, kao poplavljena područja i sjenovite šume. Preferira vlažna staništa s bujnom vegetacijom. Vrste ovog roda vole vlažna staništa, plitke vode i močvare. Šumski pokrov čini bjelogorično drveće pretežno grab, pitomi kesten, breza, bukva i rjeđe hrast kitnjak te cer. U šumama od listopadnog drveća postoje jasen, hrast, kesten, lipa, grab, javor, breza itd. Staništa gnijezda najčešće su drveća, grmovi i špilje. Za svaku od navedenih kvaliteta razlučivosti karakteristična je pripadajuća: 


Crno je iskorištenje rezolucije CCD-a u megapikselima. Od ostalih drvenastih vrsta česti su klen ("Acer campestre"), divlja trešnja ("Prunus avium"), zatim brijest ("Ulmus glabra"), javori ("Acer pseudoplatanus" i "A. platanoides"), te pitomi kesten ("Castanea sativa") i bukva ("Fagus sylvatica"). Ovome rodu pripada oko 18 vrsta brijestova, koji žive u umjerenom pojasu sjeverne polutke. Pensilvanijski jasen voli vlažna staništa, pa je čest u močvarama i na obalama rijeka. Hrast lužnjak zahtijeva duboka, glinovita ili pjeskovita, plodna, pretežno vlažna zemljišta, s visokom razinom podzemnih voda. Hrast lužnjak

Hrast lužnjak ("Quercus robur") je bjelogorično drvo iz roda hrastova porodice Fagaceae. Tamo raste više od 150 vrsta drveća, primjerice hrast i javor. Značajna je šumska vrsta koja naseljava plodnija i umjereno vlažna staništa, u kojima se rijetko javlja sušni period. Narodni nazivi za hrast lužnjak su dub, gnjilec, hrastovina, lužnik, rani hrast, rošnjak. Od tvrdog drveća koje raste na aluvijalnom tlu tu su: poljski jasen ("Fraxinus angustifolia"), koji raste nizvodno od Beča, te brijest i hrast lužnjak. Najpoznatije vrste hrastova u Hrvatskoj su: hrast lužnjak, hrast kitnjak, hrast medunac, hrast crnika, hrast cer, hrast sladun itd. Ophodnja za hrast lužnjak i hrast crniku iznosi 140 godina, dok najmanje iznosi za topole i vrbe 40 godina. Ima manje raskošnu krošnju nego hrast lužnjak. Višegodišnja je biljka uspravne stabljike i žutog cvijeta koja voli vlažna staništa. Uokolo kanala je šuma Karapandža u kojoj prevladava hrast lužnjak. Najčešće vrste drveća u hrvatskim regularnim šumama su: bukva, hrast lužnjak, hrast kitnjak, obični grab, poljski jasen i dr. 

Prirodno pomlađivanje regularnih šuma radi se u tri sijeka: pripremni, naplodni i dovršni sijek. Nasuprot tome, hrast lužnjak dobro podnosi stagnantnu vodu. "), crnogorična vrsta drveća umjerenih predjela sjeverne polutke, treća najrasprostranjenija šumska vrsta drveća u Hrvatskoj, poslije bukve i hrasta lužnjaka. Od vrsta vrste izrazito svojstvenih za ova staništa tu je pješčarski gušter, slijepo kuče ili vidra, vrste vezane za vlažna staništa, a ovdje opstaju i postoje zahvaljujući protoku rječice Kireša. Vlažna staništa su osobito bitna za raznolikost kukaca i vodozemaca. Tropska i vlažna klima karakteristična je neznatnim kolebanjima temperature. Hrast

Hrast ili dub je rod drveća iz porodice bukovki (Fagaceae) kojoj pripada preko 600 priznatih vrsta; sinonim su otpornosti i čvrstoće. Hrast je i omogućio čuvenu gradnju sakralnih i drugih objekata od drva, a stari "turski" hrast lužnjak, nedaleko od Velike Gorice, posebno je zaštićeni objekt - spomenik prirode. Osim toga, nekad se hrast lužnjak, odnosno sastojci iz njegove kore, koristio i za štavljenje kože. U sloju drveća prevladava hrast lužnjak ("Quercus robur"), a zatim poljski jasen ("Fraxinus angustifolia"), nizinski brijest ("Ulmus laevis"), bijela joha ("Populus alba") i crna joha ("Populus nigra"). U privatnim šumama kontinentalne Hrvatske je jedna od najraširenijih vrsta drveća. U vlažnim nizinama, prevladava hrast lužnjak, na ocjeditim dijelovima i prigorjima hrast kitnjak, a u brdskim krajevima bukva, mjestimično s jelom. Nalazi se na staništu gdje se miješa hrast lužnjak, kitnjak i obični grab. U Kostanjevcu se do nedavno nalazio stari hrast lužnjak za kojeg se vjeruje da je tu još iz doba Turaka pa se zato zvao i "turski hrast".