Kojom se većinom prema Ustavu Republike Hrvatske odlučuje na referendumu?
većinom birača koji su pristupili referendumu većinom svih birača koji su na biračkome popisu dvotrećinskom većinom birača koji su pristupili referendumu
A B C
Odluka o udruživanju Republike Hrvatske donosi se na referendumu većinom glasova birača koji su pristupili referendumu (ovom odredbom unesenom u Ustav promjenama 2010.g. Na referendumu 2010., slovenski glasači izjasnili su se tijesnom većinom potvrdno za arbitražu. Predsjednik Republike bira se većinom svih birača koji su glasovali. Od 72,5% glasača koji su pristupili referendumu za članstvo u EU, u rujnu 2003. O odgovornosti predsjednika Republike odlučuje Ustavni sud Republike Hrvatske dvotrećinskom većinom svih sudaca. Na tom su referendumu građani Republike Hrvatske odlučivali o budućnosti Hrvatske odgovarajući na dva ponuđena pitanja. Umjesto dotadašnje natpolovične većine svih upisanih birača, ubuduće će biti dovoljna većina birača koji pristupe referendumu. Biraju ga građani na referendumu apsolutnom većinom za razdoblje od 7 godina, bez ograničenja broja mandata. Temeljno je načelo da se predsjednik Republike bira apsolutnom većinom glasova svih birača koji su glasovali. O udruživanju Republike Hrvatske prethodno odlučuje Hrvatski sabor dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika. Tim su zakonom bile proširene ovlasti homoseksualne populacije, a slovenski su ga birači odbili tijesnom većinom na referendumu 2012. godine. Referendumu je pristupilo 1.436.835 građana, odnosno 37,90 % birača registriranih za izlazak na referendum. Sukladno Ustavu Republike Hrvatske, predsjednik Republike prije preuzimanja dužnosti pred predsjednikom Ustavnog suda Republike Hrvatske polaže svečanu prisegu kojom se obvezuje na vjernost Ustavu. Na referendumu je, od 206 731 registriranih birača, biračko pravo iskoristilo njih 181 067. Na novom raspisanom referendumu, održanom 8. studenog, gradnju nove dovrane podržalo je 66% birača. Na referendumu je, od 206 731 registriranih birača, biračko pravo iskoristilo njih 181 067. Na referendumu 1994. Na referendumu 2006. Iskaz naroda na održanom referendumu (plebiscitu) predstavlja temelj samostalnosti i nezavisnosti Republike Hrvatske u političkom smislu. Predsjednik Republike, bez obzira da li na izborima sudjeluje jedan ili više kandidata, bira se većinom glasova svih birača koji su glasovali. Na referendumu, održanom 19. svibnja 1991. godine, 93,94% birača izjasnilo se za suverenu i nezavisnu Republiku Hrvatsku. Na referendumu 1995. god. 1992.<br>
- Na Referendumu za suverenu i nezavisnu Bosnu i Hercegovinu glasalo više od polovice birača. Stranka temelji svoje djelovanje na činjenici da su se hrvatski državljani 19.05.1991. ne referendumu velikom većinom izjasnili o samostalnosti te ustavno-pravno razdraživanju od bivših republika. Umjesto zahtijevanja većine svih birača na referendumu, prag su spustili na to da je za prolazak referenduma dovoljna većina birača koji su glasovali u RH uz uvjet da je glasovala većina od ukupnog broja birača. Odluka o udruživanju Republike Hrvatske donosi se na referendumu većinom glasova birača koji su pristupili referendumu (ovom odredbom unesenom u Ustav promjenama 2010.g. Predsjednik Republike bira se većinom svih birača koji su glasovali. O odgovornosti predsjednika Republike odlučuje Ustavni sud Republike Hrvatske dvotrećinskom većinom svih sudaca. O udruživanju Republike Hrvatske prethodno odlučuje Hrvatski sabor dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika. Temeljno je načelo da se predsjednik Republike bira apsolutnom većinom glasova svih birača koji su glasovali. Predsjednik Republike, bez obzira da li na izborima sudjeluje jedan ili više kandidata, bira se većinom glasova svih birača koji su glasovali. Sukladno Ustavu Republike Hrvatske, predsjednik Republike prije preuzimanja dužnosti pred predsjednikom Ustavnog suda Republike Hrvatske polaže svečanu prisegu kojom se obvezuje na vjernost Ustavu. Vlada odlučuje natpolovičnom većinom glasova svih članova Vlade. Uži kabinet odlučuje većinom glasova svih članova Užeg kabineta. Na referendumu 2010., slovenski glasači izjasnili su se tijesnom većinom potvrdno za arbitražu. Župana je birala županijska skupština većinom glasova svih članova, dok je izbor župana potvrđivao Predsjednik Republike Hrvatske na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Povjerenstvo pravovaljano odlučuje i odluke donosi većinom glasova svih članova Povjerenstva. Umjesto dotadašnje natpolovične većine svih upisanih birača, ubuduće će biti dovoljna većina birača koji pristupe referendumu. Važeći Ustava Republike Hrvatske propisuje: ""Prije preuzimanja dužnosti, Predsjednik Republike pred predsjednikom Ustavnog suda Republike Hrvatske polaže svečanu prisegu kojom se obvezuje na vjernost Ustavu."" Umjesto zahtijevanja većine svih birača na referendumu, prag su spustili na to da je za prolazak referenduma dovoljna većina birača koji su glasovali u RH uz uvjet da je glasovala većina od ukupnog broja birača. Prije preuzimanja dužnosti, Predsjednik Republike pred predsjednikom i sucima Ustavnog suda Republike Hrvatske polaže svečanu prisegu kojom se obvezuje na vjernost Ustavu. U tom slučaju Zastupnički dom o donošenju zakona odlučuje natpolovičnom većinom svih zastupnika, osim kada Zastupnički dom zakone donosi dvotrećinskom većinom. Na birališta je izašlo 52,59% birača Republike Hrvatske. Na birališta je izašlo 52,59% birača Republike Hrvatske. Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga Republike Hrvatske

Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga Republike Hrvatske je prema Ustavu Republike Hrvatske Predsjednik Republike Hrvatske. Na tom su referendumu građani Republike Hrvatske odlučivali o budućnosti Hrvatske odgovarajući na dva ponuđena pitanja. Sukladno Ustavu Republike Srpske, na prijedlog najmanje 30 zastupnika Narodna skupština može dvotrećinskom većinom glasova od ukupnog broja zastupnika skratiti mandat. Prema Ustavu Republike Hrvatske Vrhovni sud Republike Hrvatske osigurava jedinstvenu primjenu zakona i ravnopravnost građana. U slučaju nesuglasnosti domova, o prijedlogu zakona odlučuje se dvotrećinskom većinom na zajedničkoj sjednici. Hrvatske općine i gradovi

Općine i gradovi su, prema Ustavu Republike Hrvatske, jedinice lokalne samouprave. Odluka o udruživanju Republike Hrvatske donosi se na referendumu većinom glasova birača koji su pristupili referendumu (ovom odredbom unesenom u Ustav promjenama 2010.g. O odgovornosti predsjednika Republike odlučuje Ustavni sud Republike Hrvatske dvotrećinskom većinom svih sudaca. O udruživanju Republike Hrvatske prethodno odlučuje Hrvatski sabor dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika. Na referendumu 2010., slovenski glasači izjasnili su se tijesnom većinom potvrdno za arbitražu. Predsjednik Republike bira se većinom svih birača koji su glasovali. U slučaju nesuglasnosti domova, o prijedlogu zakona odlučuje se dvotrećinskom većinom na zajedničkoj sjednici. organski zakoni), koji se donose dvotrećinskom većinom. Sukladno Ustavu Republike Srpske, na prijedlog najmanje 30 zastupnika Narodna skupština može dvotrećinskom većinom glasova od ukupnog broja zastupnika skratiti mandat. Od 72,5% glasača koji su pristupili referendumu za članstvo u EU, u rujnu 2003. Na tom su referendumu građani Republike Hrvatske odlučivali o budućnosti Hrvatske odgovarajući na dva ponuđena pitanja. Umjesto dotadašnje natpolovične većine svih upisanih birača, ubuduće će biti dovoljna većina birača koji pristupe referendumu. Biraju ga građani na referendumu apsolutnom većinom za razdoblje od 7 godina, bez ograničenja broja mandata. Temeljno je načelo da se predsjednik Republike bira apsolutnom većinom glasova svih birača koji su glasovali. U tom slučaju Zastupnički dom o donošenju zakona odlučuje natpolovičnom većinom svih zastupnika, osim kada Zastupnički dom zakone donosi dvotrećinskom većinom. Tim su zakonom bile proširene ovlasti homoseksualne populacije, a slovenski su ga birači odbili tijesnom većinom na referendumu 2012. godine. Referendumu je pristupilo 1.436.835 građana, odnosno 37,90 % birača registriranih za izlazak na referendum. Sukladno Ustavu Republike Hrvatske, predsjednik Republike prije preuzimanja dužnosti pred predsjednikom Ustavnog suda Republike Hrvatske polaže svečanu prisegu kojom se obvezuje na vjernost Ustavu. je odlučeno da se novi papa bira dvotrećinskom većinom. odlučeno je da se novi papa bira dvotrećinskom većinom. Na referendumu je, od 206 731 registriranih birača, biračko pravo iskoristilo njih 181 067. Na novom raspisanom referendumu, održanom 8. studenog, gradnju nove dovrane podržalo je 66% birača. Na referendumu je, od 206 731 registriranih birača, biračko pravo iskoristilo njih 181 067. Na referendumu 1994. Na referendumu 2006. Iskaz naroda na održanom referendumu (plebiscitu) predstavlja temelj samostalnosti i nezavisnosti Republike Hrvatske u političkom smislu.