Jedan se vozač skejtborda, kreće se na vodoravnom tlu stalnom brzinom prema jednoj uzbrdici na koju se otkotrlja i sa koje se vrati nazad. Za vrijeme njegovog kretanja dinamičko trenje i otpor sredine možemo zanemariti. Što možemo reći o impulsu i mehaničkoj energiji uslijed gibanja?
Za vrijeme gibanja mehanička energija je stalna. Za vrijeme gibanja impuls je stalan. Za vrijeme gibanja obje količine su stalne.
A B C
K tome se računa i startno trenje u početku gibanja i trenje zaustavljanja na kraju gibanja. K tome se računa i startno trenje u početku gibanja i trenje zaustavljanja na kraju gibanja. Razlikuju se trenje mirovanja (statičko trenje) i trenje gibanja (kinematičko trenje), koje može biti trenje klizanja, trenje kotrljanja i otpor fluida gibanju čvrstih tijela (viskoznost). Spojke koje rade pomoću veze silom mogu se ukapčati i za vrijeme gibanja. Trenje mirovanja otpor je početku gibanja tijela. Prema tome, navedeni izraz u matematičkom obliku kazuje poučak o impulsu sile koji glasi: "Impuls sile za neko vrijeme "t" jednak je prirastu količine gibanja za to vrijeme". Coulombov zakon trenja glasi: "Trenje gibanja, trenje klizanja ili kinematičko trenje je neovisno o brzini gibanja". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Stoga je uvjet ravnoteže, ako se ne uzme u obzir trenje:

a odatle slijedi:

Prema tome možemo reći da je na nepomičnoj koloturi sila jednaka teretu ako se zanemari trenje. Ako je ubrzanje stalno, put "s" prevaljen u smjeru ubrzanja za vrijeme "t" jednak je:

Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Možemo dakle reći da se Bela igra na dosta i na prolaz! Kinematičke parove možemo razlikovati na 4 načina: prema obliku mjesta dodira, prema načinu ostvarivanja neprekidnoga dodira, prema mogućnostima relativnoga gibanja u prostoru i prema svojstvu obratnosti gibanja. Promatrajući gibanja mehaničkih sistema u vlaku koji se kreće jednolikom (konstantnom) brzinom, nalazimo iste fizikalne zakone kao i na zemlji. Promatrajući gibanja mehaničkih sistema u vlaku koji se kreće jednolikom (konstantnom) brzinom, nalazimo iste fizikalne zakone kao i na zemlji. Tijelo izvan djelovanja sila kreće se sa stalnom brzinom po pravcu. Tijelo izvan djelovanja sila kreće se sa stalnom brzinom po pravcu. Gnijezdi se na tlu za vrijeme kišne sezone. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Prema tome, navedeni izraz u matematičkom obliku kazuje poučak o impulsu sile koji glasi: "Impuls sile za neko vrijeme "t" jednak je prirastu količine gibanja za to vrijeme". K tome se računa i startno trenje u početku gibanja i trenje zaustavljanja na kraju gibanja. K tome se računa i startno trenje u početku gibanja i trenje zaustavljanja na kraju gibanja. Razlikuju se trenje mirovanja (statičko trenje) i trenje gibanja (kinematičko trenje), koje može biti trenje klizanja, trenje kotrljanja i otpor fluida gibanju čvrstih tijela (viskoznost). Drugim riječima, impuls sile uzrokuje promjenu stanja gibanja baš kao što to možemo ustvrditi i za silu konstantnog intenziteta. Spojke koje rade pomoću veze silom mogu se ukapčati i za vrijeme gibanja. Trenje mirovanja otpor je početku gibanja tijela. Zato Newton i zove impuls veličinom gibanja; on je mjera za neuništivost gibanja. Coulombov zakon trenja glasi: "Trenje gibanja, trenje klizanja ili kinematičko trenje je neovisno o brzini gibanja". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Stoga je uvjet ravnoteže, ako se ne uzme u obzir trenje:

a odatle slijedi:

Prema tome možemo reći da je na nepomičnoj koloturi sila jednaka teretu ako se zanemari trenje. Ako je ubrzanje stalno, put "s" prevaljen u smjeru ubrzanja za vrijeme "t" jednak je:

Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Možemo dakle reći da se Bela igra na dosta i na prolaz! Kinematičke parove možemo razlikovati na 4 načina: prema obliku mjesta dodira, prema načinu ostvarivanja neprekidnoga dodira, prema mogućnostima relativnoga gibanja u prostoru i prema svojstvu obratnosti gibanja. Promatrajući gibanja mehaničkih sistema u vlaku koji se kreće jednolikom (konstantnom) brzinom, nalazimo iste fizikalne zakone kao i na zemlji. Promatrajući gibanja mehaničkih sistema u vlaku koji se kreće jednolikom (konstantnom) brzinom, nalazimo iste fizikalne zakone kao i na zemlji. Tijelo izvan djelovanja sila kreće se sa stalnom brzinom po pravcu. Tijelo izvan djelovanja sila kreće se sa stalnom brzinom po pravcu. Gnijezdi se na tlu za vrijeme kišne sezone. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Isaac Newton je shvatio da je kružno gibanje sastavljeno od dviju komponenti, od gibanja stalnom brzinom po pravcu i od jednoliko ubrzanog gibanja sa smjerom prema središtu kruženja. Prema tome, navedeni izraz u matematičkom obliku kazuje poučak o impulsu sile koji glasi: "Impuls sile za neko vrijeme "t" jednak je prirastu količine gibanja za to vrijeme". K tome se računa i startno trenje u početku gibanja i trenje zaustavljanja na kraju gibanja. K tome se računa i startno trenje u početku gibanja i trenje zaustavljanja na kraju gibanja. Razlikuju se trenje mirovanja (statičko trenje) i trenje gibanja (kinematičko trenje), koje može biti trenje klizanja, trenje kotrljanja i otpor fluida gibanju čvrstih tijela (viskoznost). Spojke koje rade pomoću veze silom mogu se ukapčati i za vrijeme gibanja. Trenje mirovanja otpor je početku gibanja tijela. Za vrijeme stezanja Sunca i stezanja cijele maglice, a zbog sačuvanja kutne količine gibanja, Sunce i maglica se vrte sve brže. Za vrijeme stezanja Sunca i stezanja cijele maglice, a zbog sačuvanja kutne količine gibanja, Sunce i maglica se vrte sve brže. Za vrijeme stezanja Sunca i stezanja cijele maglice, a zbog sačuvanja kutne količine gibanja, Sunce i maglica se vrte sve brže. Prvo takvo načelo uvedeo je 1927. njemački fizičar Werner Heisenberg, a formuliran je za fizikalne veličine položaja i količine gibanja: što točnije poznajemo položaj, manje točno možemo poznavati količinu gibanja - i obrnuto. Dinamika se bavi djelovanjem sila na tijelo kao uzrokom gibanja; postavlja jednadžbe gibanja i opće zakone dinamike, kao što su zakon kinetičke energije, zakon količine gibanja, kinetičkoga momenta i slično. Dinamika se bavi djelovanjem sila na tijelo kao uzrokom gibanja; postavlja jednadžbe gibanja i opće zakone dinamike, kao što su zakon kinetičke energije, zakon količine gibanja, kinetičkoga momenta i slično. Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Prema tome možemo zanemariti član sa "ω" i član sa "ω∙H". Njena važnost se može izreći zakonom o očuvanju količine gibanja, što je jedan od temeljnih zakona mehanike. Njena važnost se može izreći zakonom o očuvanju količine gibanja, što je jedan od temeljnih zakona mehanike. Coulombov zakon trenja glasi: "Trenje gibanja, trenje klizanja ili kinematičko trenje je neovisno o brzini gibanja". Možemo dakle reći da se Bela igra na dosta i na prolaz! Osim toga formulirao je zakon o promjeni količine gibanja i momenta količine gibanja u primjeni na tekućine i plinske kontinuume. Kinematičke parove možemo razlikovati na 4 načina: prema obliku mjesta dodira, prema načinu ostvarivanja neprekidnoga dodira, prema mogućnostima relativnoga gibanja u prostoru i prema svojstvu obratnosti gibanja. Promatrajući gibanja mehaničkih sistema u vlaku koji se kreće jednolikom (konstantnom) brzinom, nalazimo iste fizikalne zakone kao i na zemlji. Promatrajući gibanja mehaničkih sistema u vlaku koji se kreće jednolikom (konstantnom) brzinom, nalazimo iste fizikalne zakone kao i na zemlji. Tijelo izvan djelovanja sila kreće se sa stalnom brzinom po pravcu. Tijelo izvan djelovanja sila kreće se sa stalnom brzinom po pravcu.