Koja je od navedenih tvrdnja točna za β + raspad nekoga radioaktivnog elementa ?
Maseni broj A poveća se za 1. Redni broj Z poveća se za 1. Redni broj Z smanji se za 1. Maseni broj A smanji se za 1.
A B C D
Pritom se maseni broj ne mijenja, a atomski broj elementa promijeni se za jedan. Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. Tada se ne mijenjaju više atomski ni maseni broj elementa. Ta tvrdnja nije točna. Tvrdnja da se piše "gradski", a izgovara "gracki" nije skroz točna. Prilikom umjetno izazvane radioaktivnosti može doći i do beta-plus-raspada, to jest emisije pozitrona i neutrina; maseni broj elementa ostaje isti, a atomski se broj smanji za jedan. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. U beta-minus raspadu atomski broj poveća se za jedan, a u beta-plus raspadu atomski broj smanji se za jedan. Ako se količina ugljičnog dioksida poveća za 10 % u atmosferi, količina otopljenog ugljika u oceanima se poveća za 1 %. Izbacivanjem beta-čestica iz atomske jezgre maseni broj atoma ne mijenja se, a atomski broj promijeni se za jedan. Općenito je brojem protona u atomskoj jezgri nekoga kemijskoga elementa određen njegov atomski broj. Orbita se uobičajeno poveća za jedan ili dva kilometra na način da se poveća orbitalna brzina za 1 m/s. Beta raspad

Beta raspad je vrsta radioaktivnog raspada atomskih jezgara izazvana utjecajem slabe nuklearne sile, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, i ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan, a to znači da atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Broj stanovnika se za vrijeme ljeta poveća za 200% zbog vikendaša i turista. Je li, stoga, točna tvrdnja da se radi o "najrjeđoj" atmosferskoj pojavi? Ljeti se broj stanovnika zbog razvijenoga turizma poveća za nekoliko puta. Halidi

Halidi su binarni kemijski spojevi halogenoga elementa u oksidacijskom stanju (-1) i nekoga drugoga elementa (s različitom elektronegativnošću). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). "Z" je redni broj elementa. "Z" je redni broj elementa. "Z" je redni broj elementa. Atomski broj

Atomski broj, protonski broj, redni broj elementa (oznaka "Z") je broj protona u atomskoj jezgri. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Ustanovljeno je da broj protona u jezgri određuje svojstva atoma, odnosno atomski ili redni broj elementa ("Z"). Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid

Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. [D] je redni broj dana u tjednu, od 1 za ponedjeljak do 7 za nedjelju. Ta tvrdnja nije točna. Atomski broj Z od kojeg je osnovna anoda mora biti manji od najmanjeg atomskog broja elementa slitine koja se ispituje. Beta raspad

Beta raspad je vrsta radioaktivnog raspada atomskih jezgara izazvana utjecajem slabe nuklearne sile, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, i ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan, a to znači da atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. "Z" je redni broj elementa. "Z" je redni broj elementa. "Z" je redni broj elementa. Atomski broj

Atomski broj, protonski broj, redni broj elementa (oznaka "Z") je broj protona u atomskoj jezgri. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Ustanovljeno je da broj protona u jezgri određuje svojstva atoma, odnosno atomski ili redni broj elementa ("Z"). U zakonu raspadanja možemo mjesto konstante "λ" uzeti njenu obrnutu (recipročnu) vrijednost:

gdje je: "t" - vrijeme u kojem se smanji količina radioaktivnog elementa za faktor 1/"e". U zakonu raspadanja možemo mjesto konstante "λ" uzeti njenu obrnutu (recipročnu) vrijednost:

gdje je: "t" - vrijeme u kojem se smanji količina radioaktivnog elementa za faktor 1/"e". Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. Nuklid

Nuklid je atom kemijskog elementa za koji je točno poznat ne samo redni ili atomski broj "Z", već i ukupan broj nukleona (protona i neutrona) u atomskoj jezgri. [D] je redni broj dana u tjednu, od 1 za ponedjeljak do 7 za nedjelju. Ta tvrdnja nije točna. Atomski broj Z od kojeg je osnovna anoda mora biti manji od najmanjeg atomskog broja elementa slitine koja se ispituje. Beta raspad

Beta raspad je vrsta radioaktivnog raspada atomskih jezgara izazvana utjecajem slabe nuklearne sile, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, i ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan, a to znači da atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Gornji broj uz kemijski simbol elementa znači relativnu atomsku masu tog elementa, a donji - broj protona u jezgri tog elementa, odnosno njegov redni broj. Pritom se maseni broj ne mijenja, a atomski broj elementa promijeni se za jedan. Prilikom umjetno izazvane radioaktivnosti može doći i do beta-plus-raspada, to jest emisije pozitrona i neutrina; maseni broj elementa ostaje isti, a atomski se broj smanji za jedan. Alfa raspad promjena je atomske jezgre pri kojoj jezgra emitira alfa-česticu, maseni broj A se smanjuje za 4, a atomski broj Z za 2. U zakonu raspadanja možemo mjesto konstante "λ" uzeti njenu obrnutu (recipročnu) vrijednost:

gdje je: "t" - vrijeme u kojem se smanji količina radioaktivnog elementa za faktor 1/"e". U zakonu raspadanja možemo mjesto konstante "λ" uzeti njenu obrnutu (recipročnu) vrijednost:

gdje je: "t" - vrijeme u kojem se smanji količina radioaktivnog elementa za faktor 1/"e". Tada se ne mijenjaju više atomski ni maseni broj elementa. Ta tvrdnja nije točna. Tvrdnja da se piše "gradski", a izgovara "gracki" nije skroz točna. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. Broj protona "P" i neutrona "N" u jezgri određuje atomsku masu "A" određenog elementa, to jest:

i zove se maseni broj atoma. U beta-minus raspadu atomski broj poveća se za jedan, a u beta-plus raspadu atomski broj smanji se za jedan. Izbacivanjem beta-čestica iz atomske jezgre maseni broj atoma ne mijenja se, a atomski broj promijeni se za jedan. Općenito je brojem protona u atomskoj jezgri nekoga kemijskoga elementa određen njegov atomski broj. Beta raspad

Beta raspad je vrsta radioaktivnog raspada atomskih jezgara izazvana utjecajem slabe nuklearne sile, pri kojem atomska jezgra zrači elektron ili pozitron, i ne dolazi do promjene atomske mase, već se samo atomski broj poveća ili smanji za jedan, a to znači da atomska jezgra se pretvori (transmutira) u novi kemijski element, koji je sljedeći ili prethodni redni broj u periodnom sustavu elemenata. Je li, stoga, točna tvrdnja da se radi o "najrjeđoj" atmosferskoj pojavi? Halidi

Halidi su binarni kemijski spojevi halogenoga elementa u oksidacijskom stanju (-1) i nekoga drugoga elementa (s različitom elektronegativnošću). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Valencija nekog kemijskog elementa je broj atoma vodika s kojim se može spojiti 1 atom nekog elementa: