Koja od navedenih stanica u životnome ciklusu bora nastaje redukcijskom diobom?
spermalna stanica zigota spora jajna stanica
A B C D
Amebe se razmnožavaju diobom stanica. Papučica se razmnožava diobom stanica. Razmnožava se diobom stanica kao i sve ostale praživotinje. Razmnožava se jednostavnom diobom, a nakon diobe stavaraju nakupine od nekoliko stanica. Mjehurić se sastoji od vanjskog sloja stanica i unutarnje mase stanica - "embrioblasta", iz kojih se intenzivnom diobom razvija zametak čovjeka. Sposobnost fagocitoze ima stanica vezivnog tkiva makrofag koja nastaje od monocita krvi. Stanica koja ima F plazmid jest stanica davateljica, a stanica koja ga nema jest stanica primateljica. Morula

Morula je skup stanica koja nastaje u 1. koraku blastulacije. Bolest nastaje zbog nakupljanja nezrelih stanica koja imaju obilježja promijelocita. Diferencijacijom stanica perihondrija u hondrocite raste apozicijski, a diobom hondrocita mitozom raste intersticijski. Nastaje iz vanjskog sloja zametnih stanica. Pritom nastaje diploidna stanica zigota, koja prolazi kroz mitotičke diobe, ali bez rasta i diferencijacije stanica (proces poznat kao brazdanje). Bolest nastaje zbog nakupljanja nezrelih stanica koja imaju obilježja granulocita i monocita. Dijeljenjem stanica prvo nastaje kuglasta struktura, tzv. Na taj način omogućuje da se odvoje kromosomi između dviju novih stanica nastalih diobom. Kad se spoje raznospolne gamete (oplodnja) nastaje jedna stanica zigota koja ima diploidni, tj. Nakon otprilike 72 sata nastaje "zametni mjehurić" sastavljen od većeg broja stanica. Nakon barem četiri početne diobe nastaje nakupina od šesnaest stanica koju zovemo morula. Unipotentne stanice mogu stvoriti samo jedan tip stanica, ali imaju sposobnost samoobnavljanja koja ih razdvaja od nematičnih stanica. Dendritna stanica

Dendritna stanica (eng. Zigota

Zigota je stanica koja nastaje oplodnjom, ulaskom spermija (muške spolne stanice) u oocitu (žensku spolnu stanicu), spajanjem dviju stanica koje imaju polovičan (haploidan) broj kromosoma u jednu diploidnu stanicu. Po njegovoj teoriji, rak nastaje iz emrionalnih stanica, razbacanih po organizmu. Vegetativan tip razmnožavanja imaju jednostanične zelene alge (diobom stanica, raspadanjem kolonija), dok se neke višestanične alge razmnožavaju fragmentacijom talusa. Endoderm je nastao invaginacijom epiblastičkih stanica koje migriraju do hipoblasta, dok mezoderm nastaje iz stanica koje se razviju između epiblasta i endoderma. Totalna stanica

Totalna stanica, mjerna stanica ili tahimetar je računalna inačica elektroničkog teodolita. Kad se spoje raznospolne gamete (oplodnja) nastaje jedna stanica zigota koja ima diploidni, tj. Zigota

Zigota je stanica koja nastaje oplodnjom, ulaskom spermija (muške spolne stanice) u oocitu (žensku spolnu stanicu), spajanjem dviju stanica koje imaju polovičan (haploidan) broj kromosoma u jednu diploidnu stanicu. Pritom nastaje diploidna stanica zigota, koja prolazi kroz mitotičke diobe, ali bez rasta i diferencijacije stanica (proces poznat kao brazdanje). Haploidna stanica alge, koja sadrži samo jedan primjerak svoje DNK može se stapati s drugom haploidnom stanicom, pa nastaje diploidna zigota. Razvoj embrija počinje kada spermij oplodi jajašce čime nastaje zigota koja prolazi mnogo cijepanja da bi se razvila u kuglu stanica zvanu morula. Amebe se razmnožavaju diobom stanica. Papučica se razmnožava diobom stanica. Spojem muške i ženske gamete nastaje diploidna zigota, koja se razvija u novi sporofit. Oplodnja nastaje kad se jezgre spermija i jajne stanice spoje kako bi nastala diploidna stanica, poznata pod nazivom zigota. Razmnožava se jednostavnom diobom, a nakon diobe stavaraju nakupine od nekoliko stanica. Razmnožava se diobom stanica kao i sve ostale praživotinje. Produkt kopulacije je diploidna zigota koja često postaje trajna stanica ili cistozigota, a klije nakon faze mirovanja. Sposobnost fagocitoze ima stanica vezivnog tkiva makrofag koja nastaje od monocita krvi. Mjehurić se sastoji od vanjskog sloja stanica i unutarnje mase stanica - "embrioblasta", iz kojih se intenzivnom diobom razvija zametak čovjeka. Zigota (koja je velika u usporedbi s bilo kojom drugom stanicom) podliježe daljnjem brazdanju, povećavajući broj stanica, ali bez rasta. Rezultat tih dioba je grozdasta nakupina stanica jednake veličine kao i zigota. ἀγγεῖον: posuda) ili trusnik, nespolni rasplodni organ različitih skupina nižih organizama u kojem se redukcijskom diobom razvijaju haploidne nespolne rasplodne stanice, spore ili truske. Morula

Morula je skup stanica koja nastaje u 1. koraku blastulacije. Diferencijacijom stanica perihondrija u hondrocite raste apozicijski, a diobom hondrocita mitozom raste intersticijski. Kod zigota mnogih vrsta događaju se brzi stanični ciklusi, ali bez rasta stanica. Bolest nastaje zbog nakupljanja nezrelih stanica koja imaju obilježja promijelocita. Kod čovjeka, nakon otprilike tri dana, zigota mitotičkim diobama stvara morulu, čvrstu nakupinu stanica. U njemu redukcijskom diobom nastaju haploidne spore, koje se sazrijevanjem sporofita i pucanjem tobolca otpuštaju te na vlažnom tlu iskliju u posebnu zelenu nitastu strukturu – prokličnicu ili protonemu. Oplođena jajna stanica (zigota) se tada vraća (transferira) u maternicu pacijentice s namjerom da se postigne trudnoća. Tijekom sljedećeg razdoblja, procesa brazdanja, mitotičkim staničnim diobama zigota se transformira u šuplju kuglastu nakupinu stanica, blastulu. Amebe se razmnožavaju diobom stanica. Papučica se razmnožava diobom stanica. Razmnožava se jednostavnom diobom, a nakon diobe stavaraju nakupine od nekoliko stanica. Razmnožava se diobom stanica kao i sve ostale praživotinje. Sposobnost fagocitoze ima stanica vezivnog tkiva makrofag koja nastaje od monocita krvi. Mjehurić se sastoji od vanjskog sloja stanica i unutarnje mase stanica - "embrioblasta", iz kojih se intenzivnom diobom razvija zametak čovjeka. ἀγγεῖον: posuda) ili trusnik, nespolni rasplodni organ različitih skupina nižih organizama u kojem se redukcijskom diobom razvijaju haploidne nespolne rasplodne stanice, spore ili truske. Morula

Morula je skup stanica koja nastaje u 1. koraku blastulacije. Diferencijacijom stanica perihondrija u hondrocite raste apozicijski, a diobom hondrocita mitozom raste intersticijski. Bolest nastaje zbog nakupljanja nezrelih stanica koja imaju obilježja promijelocita. U njemu redukcijskom diobom nastaju haploidne spore, koje se sazrijevanjem sporofita i pucanjem tobolca otpuštaju te na vlažnom tlu iskliju u posebnu zelenu nitastu strukturu – prokličnicu ili protonemu. Crna, zelena ili žuta boja plijesni potječe od njihovih spora (stanica kojima se razmnožavaju). Na taj način omogućuje da se odvoje kromosomi između dviju novih stanica nastalih diobom. Bolest nastaje zbog nakupljanja nezrelih stanica koja imaju obilježja granulocita i monocita. Citrulin nastaje iz aminokiseline ornitin i karbamoil fosfata u jednoj od središnjih reakcija u ciklusu uree. Gotovo ništa nije poznato o njegovu životnome putu. Nastaje iz vanjskog sloja zametnih stanica. Pritom nastaje diploidna stanica zigota, koja prolazi kroz mitotičke diobe, ali bez rasta i diferencijacije stanica (proces poznat kao brazdanje). Kad se spoje raznospolne gamete (oplodnja) nastaje jedna stanica zigota koja ima diploidni, tj. Dijeljenjem stanica prvo nastaje kuglasta struktura, tzv. Nakon otprilike 72 sata nastaje "zametni mjehurić" sastavljen od većeg broja stanica. Mitozom zigote nastaje morula, od koje se daljnjom diobom i rastom razvija blastula (blastocista), zatim gastrula, te se dalje razvija fetus. Nakon barem četiri početne diobe nastaje nakupina od šesnaest stanica koju zovemo morula. Vegetativan tip razmnožavanja imaju jednostanične zelene alge (diobom stanica, raspadanjem kolonija), dok se neke višestanične alge razmnožavaju fragmentacijom talusa. Stanica koja ima F plazmid jest stanica davateljica, a stanica koja ga nema jest stanica primateljica. Jajna je stanica uvijek asimetrična. Jajna stanica

Jajna stanica predstavlja žensku gametu u procesu oogeneze kod životinja i megagametogeneze kod viših biljaka. Amebe se razmnožavaju diobom stanica. Papučica se razmnožava diobom stanica. Usađena jajna stanica naziva se zametak ili embrij. pod utjecajem FSH i LH, počinje sazrijevati jajna stanica. Razmnožava se diobom stanica kao i sve ostale praživotinje. Razmnožava se jednostavnom diobom, a nakon diobe stavaraju nakupine od nekoliko stanica. Oplođena jajna stanica može se implantirati i u atretični rog maternice. Mjehurić se sastoji od vanjskog sloja stanica i unutarnje mase stanica - "embrioblasta", iz kojih se intenzivnom diobom razvija zametak čovjeka. Zrela jajna stanica spremna je za oplodnju unutar 24 sata. Anteridiji imaju kijačast izgled i u njima nastaje velik broj bičastih spermatozoida, dok su arhegoniji nalik boci, a u svakom nastaje po jedna jajna stanica. Zrela jajna stanica je relativno velika u odnosu na prosječne stanice životinja. Prva teorija je "fisija", u kojoj se oplođena jajna stanica djelomično dijeli. Sposobnost fagocitoze ima stanica vezivnog tkiva makrofag koja nastaje od monocita krvi. Kod redovnih menstruacijskih ciklusa iz najvećeg folikula oslobađa se jajna stanica. Jedna zrela jajna stanica spremna je za oplodnju unutar 24 sata. Nakon oplodnje, oplođena jajna stanica stvara oko sebe teški zaštitni omotač. Stanica koja ima F plazmid jest stanica davateljica, a stanica koja ga nema jest stanica primateljica. Morula

Morula je skup stanica koja nastaje u 1. koraku blastulacije. Bolest nastaje zbog nakupljanja nezrelih stanica koja imaju obilježja promijelocita. Kada se jajna stanica oplodi jednom nije moguće da se oplodi ponovo. Nedavna istraživanja su pokazala da jajna stanica nije pasivna tijekom ovog procesa. Diferencijacijom stanica perihondrija u hondrocite raste apozicijski, a diobom hondrocita mitozom raste intersticijski. Nastaje iz vanjskog sloja zametnih stanica.