Kakav je odnos između zbira mase slobodnog protona i neutrona, odnosno mase jezgre atoma deuterija ( 2 1 H )?
Masa jezgre atoma deuterija je manja. Dvije su mase točno podjednake. Masa jezgre atoma deuterija je veća.
A B C
Prema tome bi atomska jezgra helijeva atoma morala biti jednaka zbroju masa od dvaju protona i dva neutrona, to jest: 2 atomske mase protona + 2 atomske mase neutrona = 2∙1,00813 + 2∙1,00894 = 4,03414, dok je međutim atomska masa He jezgre = 4,00386. U masi atoma dolazi pored mase atomske jezgre i relativno znatno manja masa okolnih elektrona. Razlika između zbroja masa protona i neutrona, koji grade neku atomsku jezgru, i same mase te atomske jezgre, naziva se defekt mase. Izračunavanje mase nekog atoma (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase atoma "X"):

Izračunavanje mase neke molekule (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase molekule "XY"):

Relativna atomska masa atoma (X) je:

Relativna atomska masa je broj koji kaže koliko puta je masa nekog atoma veća od atomske jedinice mase, odnosno omjer mase atoma i atomske jedinice mase. Jezgre nekih atoma mijenjaju se spontano, bilo prerazmještajem protona i neutrona bilo promjenom broja protona i neutrona. Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Jezgre atoma s neparnim brojem protona i/ili neutrona rotiraju oko svoje osi. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Ta razlika između zbroja masa sastavnih čestica jezgre i stvarne mase atomske jezgre zove se defekt mase. Iz razlike između zbroja masa sastavnih čestica (protona i neutrona) i stvarne mase atomske jezgre da se zaključiti kolika je energija vezanja atomskih jezgara. Spajanjem 4 protona (jezgre atoma vodika) nastaje jedna jezgra atoma helija (2 protona i 2 neutrona), pri čemu se oslobađaju subatomske čestice (neutrino) i energija u obliku gama zračenja. Kod sudara neutrona sa jezgrama atoma deuterija i ugljika gubitak energije neutrona može doseći najviše 88.9% odnosno 28.4%, a kod sudara neutrona sa jezgrom atoma uranija tek 1,7% . Iz defekta mase vidi se da su se prosječno u čitavom sustavu elemenata umanjile mase jezgre atoma za 1%. Tri minute nakon Velikog praska, pri temperaturi od 1•10 K stvaraju se jezgre atoma deuterija - deutroni, nakon čega nastaju jezgre elemenata težih od vodika, uglavnom helija. Iz navedenog proizlazi da su za usporavanje neutrona najefikasnije lake jezgre (ili točnije rečeno jezgre čija je masa najbliža masi neutrona), a posebno jezgre atoma vodika. U kemiji se za jedinicu mase uzima masa najlakšeg atoma, vodikova, ili točnije 1/16 mase kisikova atoma. U kemiji se za jedinicu mase uzima masa najlakšeg atoma, vodikova, ili točnije 1/16 mase kisikova atoma. Izračunana pomoću Einsteinove relacije, koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m (Z, N)" - masa jezgre (atomski broj), "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Mase atoma međusobno je uspoređivao kroz omjere masa reaktanata u kemijskim reakcijama jer se mase atoma odnose kao mase tvari. Prema tome bi atomska jezgra helijeva atoma morala biti jednaka zbroju masa od dvaju protona i dva neutrona, to jest: 2 atomske mase protona + 2 atomske mase neutrona = 2∙1,00813 + 2∙1,00894 = 4,03414, dok je međutim atomska masa He jezgre = 4,00386. Razlika između zbroja masa protona i neutrona, koji grade neku atomsku jezgru, i same mase te atomske jezgre, naziva se defekt mase. Razlika između ukupne mase sastavnih čestica i stvarne mase jezgre zove se defekt mase. Izračunavanje mase nekog atoma (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase atoma "X"):

Izračunavanje mase neke molekule (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase molekule "XY"):

Relativna atomska masa atoma (X) je:

Relativna atomska masa je broj koji kaže koliko puta je masa nekog atoma veća od atomske jedinice mase, odnosno omjer mase atoma i atomske jedinice mase. Iz defekta mase vidi se da su se prosječno u čitavom sustavu elemenata umanjile mase jezgre atoma za 1%. Ta razlika između zbroja masa sastavnih čestica jezgre i stvarne mase atomske jezgre zove se defekt mase. Toliko mase izgubilo se dakle pri stvaranju deuterona iz protona i neutrona. Iz razlike između zbroja masa sastavnih čestica (protona i neutrona) i stvarne mase atomske jezgre da se zaključiti kolika je energija vezanja atomskih jezgara. Poznato je da su mase atomskih jezgara manje od onih masa koje bismo dobili tako da jednostavno zbrojimo mase njihovih protona i neutrona. Broj neutrona kod te jezgre jednak je razlici između mase i naboja, dakle 238 - 92 = 146. Broj neutrona kod te jezgre jednak je razlici između mase i naboja, dakle 238 - 92 = 146. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Masa galaktike je oko 1 bilijun sunčevih masa i time je podjednake mase kao Andromeda ali manje mase od našeg Mliječne staze. U kemiji se za jedinicu mase uzima masa najlakšeg atoma, vodikova, ili točnije 1/16 mase kisikova atoma. U kemiji se za jedinicu mase uzima masa najlakšeg atoma, vodikova, ili točnije 1/16 mase kisikova atoma. ): 

Iako je defekt mase općenita pojava kod svih izmjena energije, tim se pojmom obično označuje manjak mase atoma prema ukupnoj masi u njemu sadržanih nezavisnih protona, neutrona i elektrona; taj manjak potječe od gubitka energije potrebne za međusobno vezanje nukleona u atomskoj jezgri, a iznosi približno do 1% mase atoma. Mase atoma međusobno je uspoređivao kroz omjere masa reaktanata u kemijskim reakcijama jer se mase atoma odnose kao mase tvari. To je broj koji pokazuje koliko je puta prosječna masa atoma nekog elementa veća od 1/12 mase atoma ugljikova izotopa C, to jest to je omjer između prosječne mase atoma nekog kemijskog elementa i unificirane atomske jedinice mase. Prema tome bi atomska jezgra helijeva atoma morala biti jednaka zbroju masa od dvaju protona i dva neutrona, to jest: 2 atomske mase protona + 2 atomske mase neutrona = 2∙1,00813 + 2∙1,00894 = 4,03414, dok je međutim atomska masa He jezgre = 4,00386. Izračunavanje mase nekog atoma (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase atoma "X"):

Izračunavanje mase neke molekule (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase molekule "XY"):

Relativna atomska masa atoma (X) je:

Relativna atomska masa je broj koji kaže koliko puta je masa nekog atoma veća od atomske jedinice mase, odnosno omjer mase atoma i atomske jedinice mase. Razlika između zbroja masa protona i neutrona, koji grade neku atomsku jezgru, i same mase te atomske jezgre, naziva se defekt mase. Jezgre nekih atoma mijenjaju se spontano, bilo prerazmještajem protona i neutrona bilo promjenom broja protona i neutrona. U masi atoma dolazi pored mase atomske jezgre i relativno znatno manja masa okolnih elektrona. Jezgre atoma s neparnim brojem protona i/ili neutrona rotiraju oko svoje osi. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Izračunana pomoću Einsteinove jednakosti (ekvivalencija mase i energije), koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m(Z, N)" - masa atomske jezgre, "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Ta razlika između zbroja masa sastavnih čestica jezgre i stvarne mase atomske jezgre zove se defekt mase. To je broj koji pokazuje koliko je puta prosječna masa atoma nekog elementa veća od 1/12 mase atoma ugljikova izotopa C, to jest to je omjer između prosječne mase atoma nekog kemijskog elementa i unificirane atomske jedinice mase. To je broj koji pokazuje koliko je puta prosječna masa atoma nekog elementa veća od 1/12 mase atoma ugljikova izotopa C, to jest to je omjer između prosječne mase atoma nekog kemijskog elementa i unificirane atomske jedinice mase. Iz razlike između zbroja masa sastavnih čestica (protona i neutrona) i stvarne mase atomske jezgre da se zaključiti kolika je energija vezanja atomskih jezgara. Spajanjem 4 protona (jezgre atoma vodika) nastaje jedna jezgra atoma helija (2 protona i 2 neutrona), pri čemu se oslobađaju subatomske čestice (neutrino) i energija u obliku gama zračenja. Kod sudara neutrona sa jezgrama atoma deuterija i ugljika gubitak energije neutrona može doseći najviše 88.9% odnosno 28.4%, a kod sudara neutrona sa jezgrom atoma uranija tek 1,7% . Iz defekta mase vidi se da su se prosječno u čitavom sustavu elemenata umanjile mase jezgre atoma za 1%. Tri minute nakon Velikog praska, pri temperaturi od 1•10 K stvaraju se jezgre atoma deuterija - deutroni, nakon čega nastaju jezgre elemenata težih od vodika, uglavnom helija. Iz navedenog proizlazi da su za usporavanje neutrona najefikasnije lake jezgre (ili točnije rečeno jezgre čija je masa najbliža masi neutrona), a posebno jezgre atoma vodika. U kemiji se za jedinicu mase uzima masa najlakšeg atoma, vodikova, ili točnije 1/16 mase kisikova atoma. U kemiji se za jedinicu mase uzima masa najlakšeg atoma, vodikova, ili točnije 1/16 mase kisikova atoma. Izračunana pomoću Einsteinove relacije, koja povezuje energiju i masu, nuklearna energija vezanja jezgre od "Z" protona i "N" neutrona iznosi:

gdje je: "m" - masa protona, "m" - masa neutrona, "m (Z, N)" - masa jezgre (atomski broj), "c" - brzina svjetlosti u vakuumu, a "Δm" - defekt mase. Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase). Na površini Zemlje dobivamo danju i noću preko 60 milijardi Sunčevih neutrina po cm u sekundi prema Betheovoj osnovnoj reakciji: 

gdje je masa deuterija formula_3 manja od mase dvaju protona što odgovara energiji vezanja protona i neutrona u deuterij (defekt mase).