Koja je žena prva pjevala budnicu Još Hrvatska ni propala?
Sidonija Erdödy Rubido Dragojla Jarnević Sofija Kramberger Milka Trnina
A B C D
Sidonija Erdödy Rubido, prva hrvatska koncertna pjevačica i prva hrvatska operna primadona, rođena je u Zagrebu 7. veljače 1819. U 19. stoljeću djelovala je prva hrvatska operna pjevačica grofica Sidonija Erdődy Rubido. Sidonija Erdődy Rubido

Sidonija Erdődy Rubido (Zagreb, 7. veljače 1819. U crkvi su nadgrobne ploče Sidonije Erdödy Rubido koja je bila prva hrvatska operna pjevačica, njene obitelji i Ivana pl. Tu budnicu u svom salonu na glazbenom sijelu otpjeva grofica Sidonija Erdődy Rubido, što predstavlja Lisinskijev prvi proboj do publike. Još Hrvatska ni propala

"Još Hrvatska ni propala" je hrvatska domoljubna budnica koju je napisao Ljudevit Gaj i uglazbio Ferdo Livadić 1833. godine. Nakon toga, Erdödy Rubido nije više javno nastupala, a u povijesti je ostala zabilježena kao prva hrvatska operna pjevačica. U salonu Vancaševih Lisinski je skladao i prvi put slušao izvođenje svojih arija iz Ljubavi i zlobe (pjevala ih je Sidonija Rubido Erdödy), a mnogi je ovdje recitirao svoje literarne prvence pokazujući tako pripadnost ilirskom pokretu. Dvorac Erdödy-Rubido u Gornjoj Rijeci

Dvorac Erdödy-Rubido u Gornjoj Rijeci - kasnorenesansni dvorac u Gornjoj Rijeci kod Križevaca. Rođena kao grofica Sidonija Erdődy de Monyorókerék et Monoszló, udana Sidonija von Rubido de Zagorje. Rubido, rođena grofica Erdödy koja je nadarena ljepotom i divnim glasom, zanesena plemenitim namjerama domoljuba nije marila zbog svog plemićkog staleža, već je dobrovoljno pjevala ulogu Ljubice. Usporedi početne stihove ove pjesme s hrvatskom budnicom Još Hrvatska ni propala. On je u svome domu jedne zimske večeri 1833. godine skladao glazbu za prvu i najslavniju hrvatsku budnicu Još Hrvatska ni propala na tekst svoga prijatelja i vođe Ilirskoga pokreta Ljudevita Gaja. Kasnije je dvorac u vlasništvu obitelji Chamaré pa Sidonije Erdödy Rubido, prve hrvatske operne pjevačice, koja je navodno u lijevoj kuli dvorca prvi put pjevala hrvatsku himnu "Lijepa naša". Hrvatske budnice po uzoru na prvu, Gajevu budnicu "Još Hrvatska ni propala" pjevaju o slavnoj narodnoj prošlosti, tužnoj sadašnjosti, ali izražavaju uvjerenje da je slabost Hrvatske kratkotrajna i da će mladi ilirski naraštaj učiniti domovinu opet velikom i snažnom. 1903. godine prilikom demonstracija protiv mađarske prevlasti u Zagrebu, kada je sveučilišna mladež stajala okupljena u vrtu pred Sveučilištem u Zagrebu, domobranska pukovnija na čelu sa podmaršalom Šintićem je prolazeći onuda s vježbe upravo u tom trenutku zasvirala budnicu Još Hrvatska ni propala. Autobiografsko djelo „Još Hrvatska ni propala“ bio je motiv Nevenu Hitrecu prema kojem je snimio višestruko nagrađeni film Snivaj, zlato moje. Pokušalo se nešto digniteta dati ulozi Sidonije Erdödy-Rubido, koju je glumila i pjevala prvakinja hrvatske opere Srebrenka Jurinac, ali je njezina uloga bila nedovoljno velika i nedovoljno učestala na filmskom platnu. Prva dva su propala, a treći preko luke Valparaiso nije ni poduzet. U dobi od 14 godina, u ožujku 1833., na koncertu Filharmonijskog glazbenog društva (kasnije Hrvatskoga glazbenog zavoda), u Streljani pjevala je popijevku Ferde Livadića te na kraju dodala i Gajevu budnicu, za koju je glazbu napisao Livadić, "Horvatov sloga" (poznatija po prvim stihovima: "Još Hrvatska ni propala") na hrvatskome jeziku što je tada bilo neuobičajeno jer su se sve kazališne i kulturne priredbe izvodile na njemačkome jeziku. češka i ugarsko-hrvatska kraljica, austrijska nadvojvotkinja, prva i jedina žena koja je vladala Habsburškom Monarhijom. Djela: "Horvatska domovina" Antuna Mihanovića, "Horvatov sloga i sjedinjenje" Ljudevita Gaja, "Prosto zrakom ptica leti" Dimitrija Demetra, "Još Hrvatska ni propala" Ferde Livadića. Prva hrvatska novinarka koja se borila za ravnopravnost žena u radu i životu bila je Marija Jurić Zagorka. postala je prva žena koja je vladala Gruzijom. Sidonija Rubido ovom je prilikom jasno pokazala da je hvale vrijedna potomkinja one slavne i sjajne hrvatske obitelji kojoj nikakva žrtva za domovinu nije bila prevelika. Dragojla Jarnević

Dragojla Jarnević (Karlovac, 4. siječnja 1812. Godine 1843. na Okić se strmom južnom stranom bosa popela prva žena, Dragojla Jarnević. Još Hrvatska ni propala

"Još Hrvatska ni propala" je hrvatska domoljubna budnica koju je napisao Ljudevit Gaj i uglazbio Ferdo Livadić 1833. godine. Među ženama posebno se isticala književnica Dragojla Jarnević koja je 1843. godine objavila knjigu pripovijesti "Domorodne poviesti". Usporedi početne stihove ove pjesme s hrvatskom budnicom Još Hrvatska ni propala. On je u svome domu jedne zimske večeri 1833. godine skladao glazbu za prvu i najslavniju hrvatsku budnicu Još Hrvatska ni propala na tekst svoga prijatelja i vođe Ilirskoga pokreta Ljudevita Gaja. Hrvatske budnice po uzoru na prvu, Gajevu budnicu "Još Hrvatska ni propala" pjevaju o slavnoj narodnoj prošlosti, tužnoj sadašnjosti, ali izražavaju uvjerenje da je slabost Hrvatske kratkotrajna i da će mladi ilirski naraštaj učiniti domovinu opet velikom i snažnom. 1903. godine prilikom demonstracija protiv mađarske prevlasti u Zagrebu, kada je sveučilišna mladež stajala okupljena u vrtu pred Sveučilištem u Zagrebu, domobranska pukovnija na čelu sa podmaršalom Šintićem je prolazeći onuda s vježbe upravo u tom trenutku zasvirala budnicu Još Hrvatska ni propala. Autobiografsko djelo „Još Hrvatska ni propala“ bio je motiv Nevenu Hitrecu prema kojem je snimio višestruko nagrađeni film Snivaj, zlato moje. Prva dva su propala, a treći preko luke Valparaiso nije ni poduzet. U dobi od 14 godina, u ožujku 1833., na koncertu Filharmonijskog glazbenog društva (kasnije Hrvatskoga glazbenog zavoda), u Streljani pjevala je popijevku Ferde Livadića te na kraju dodala i Gajevu budnicu, za koju je glazbu napisao Livadić, "Horvatov sloga" (poznatija po prvim stihovima: "Još Hrvatska ni propala") na hrvatskome jeziku što je tada bilo neuobičajeno jer su se sve kazališne i kulturne priredbe izvodile na njemačkome jeziku. Uz druge uglednike najčešće su dolazili Ljudevit Vukotinović i Ivan Trnski, a česta je gošća na tim okupljanjima bila i karlovačka književnica Dragojla Jarnević. češka i ugarsko-hrvatska kraljica, austrijska nadvojvotkinja, prva i jedina žena koja je vladala Habsburškom Monarhijom. Djela: "Horvatska domovina" Antuna Mihanovića, "Horvatov sloga i sjedinjenje" Ljudevita Gaja, "Prosto zrakom ptica leti" Dimitrija Demetra, "Još Hrvatska ni propala" Ferde Livadića. Prva hrvatska novinarka koja se borila za ravnopravnost žena u radu i životu bila je Marija Jurić Zagorka. postala je prva žena koja je vladala Gruzijom. Dragojla je mogla birati između mnogo muškaraca u svoje vrijeme jer je bila vrlo lijepa i privlačna žena, k tomu još obrazovana, spisateljica te pjesnikinja. Budnica ""Još Horvatska ni propala"", napisana još 1833. godine, bila je najpopularnija pjesma u ono doba, a pjeva se često još i danas. Izvorno je napisana pod naslovom "Horvatov sloga i zjedinjenje", a nastala potkraj 1832..

<poem>
",Još Hrvatska ni propala dok mi živimo,
"visoko se bude stala kad ju zbudimo. "“

Inspirirana djelom ilirske mamice Josipe Vancaš, „ženom rijetke vrijednosti“, kako ju je nazvala njezina suvremenica Dragojla Jarnević, Zaklada Zamah iz Zagreba pokrenula je inicijativu za dodjelu nagrade za dobrotvorku godine. Prva je žena koja je osvojila dva Oscara i prva osoba koja je osvojila dva Oscara zaredom. Bila je prva žena koja je nosila naslov Kraljevine Engleske. Prva je žena iz Afrike koja je dobila Nobelovu nagradu. Prva je žena u povijesti koja je postala premijerkom Islanda. Zna se da je dosta čitala i da je jedina žena toga vremena koja je pjevala u crkvi. Još Hrvatska ni propala

"Još Hrvatska ni propala" je hrvatska domoljubna budnica koju je napisao Ljudevit Gaj i uglazbio Ferdo Livadić 1833. godine. Usporedi početne stihove ove pjesme s hrvatskom budnicom Još Hrvatska ni propala. On je u svome domu jedne zimske večeri 1833. godine skladao glazbu za prvu i najslavniju hrvatsku budnicu Još Hrvatska ni propala na tekst svoga prijatelja i vođe Ilirskoga pokreta Ljudevita Gaja. Hrvatske budnice po uzoru na prvu, Gajevu budnicu "Još Hrvatska ni propala" pjevaju o slavnoj narodnoj prošlosti, tužnoj sadašnjosti, ali izražavaju uvjerenje da je slabost Hrvatske kratkotrajna i da će mladi ilirski naraštaj učiniti domovinu opet velikom i snažnom. U kazalištu se po prvi put čuo hrvatski jezik u međučinu jedne njemačke predstave s Gajevom budnicom "Još Hrvatska ni propala" na kazališnoj pozornici, a 10. lipnja 1840. godine izvedena je prva predstava na hrvatskom jeziku "Juran i Sofija ili Turci kod Siska" Ivana pl. 1903. godine prilikom demonstracija protiv mađarske prevlasti u Zagrebu, kada je sveučilišna mladež stajala okupljena u vrtu pred Sveučilištem u Zagrebu, domobranska pukovnija na čelu sa podmaršalom Šintićem je prolazeći onuda s vježbe upravo u tom trenutku zasvirala budnicu Još Hrvatska ni propala. Autobiografsko djelo „Još Hrvatska ni propala“ bio je motiv Nevenu Hitrecu prema kojem je snimio višestruko nagrađeni film Snivaj, zlato moje. Prva dva su propala, a treći preko luke Valparaiso nije ni poduzet. U dobi od 14 godina, u ožujku 1833., na koncertu Filharmonijskog glazbenog društva (kasnije Hrvatskoga glazbenog zavoda), u Streljani pjevala je popijevku Ferde Livadića te na kraju dodala i Gajevu budnicu, za koju je glazbu napisao Livadić, "Horvatov sloga" (poznatija po prvim stihovima: "Još Hrvatska ni propala") na hrvatskome jeziku što je tada bilo neuobičajeno jer su se sve kazališne i kulturne priredbe izvodile na njemačkome jeziku. češka i ugarsko-hrvatska kraljica, austrijska nadvojvotkinja, prva i jedina žena koja je vladala Habsburškom Monarhijom. Djela: "Horvatska domovina" Antuna Mihanovića, "Horvatov sloga i sjedinjenje" Ljudevita Gaja, "Prosto zrakom ptica leti" Dimitrija Demetra, "Još Hrvatska ni propala" Ferde Livadića. i njegova supruga Sofija, koja je imala još dvojicu muževa. Prva hrvatska novinarka koja se borila za ravnopravnost žena u radu i životu bila je Marija Jurić Zagorka. postala je prva žena koja je vladala Gruzijom. Budnica ""Još Horvatska ni propala"", napisana još 1833. godine, bila je najpopularnija pjesma u ono doba, a pjeva se često još i danas. Izvorno je napisana pod naslovom "Horvatov sloga i zjedinjenje", a nastala potkraj 1832..

<poem>
",Još Hrvatska ni propala dok mi živimo,
"visoko se bude stala kad ju zbudimo. Prva osoba koja je obnovila svoju kuću i vratila se u svoj Bukovac je Sofija Bošnjak. Prva je žena koja je osvojila dva Oscara i prva osoba koja je osvojila dva Oscara zaredom. Bila je prva žena koja je nosila naslov Kraljevine Engleske. Prva je žena iz Afrike koja je dobila Nobelovu nagradu. Prva je žena u povijesti koja je postala premijerkom Islanda. Zna se da je dosta čitala i da je jedina žena toga vremena koja je pjevala u crkvi. Prva je i jedina žena koja je bila predsjednik Nikaragve, a također je i prva izabrana žena predsjednik neke latinoameričke zemlje. Dragutin Gorjanović-Kramberger

Dragutin Gorjanović-Kramberger (Zagreb, 25. listopada 1856. Prva žena koja je tu doktorirala bila je Srpkinja Milica pl. Još Hrvatska ni propala

"Još Hrvatska ni propala" je hrvatska domoljubna budnica koju je napisao Ljudevit Gaj i uglazbio Ferdo Livadić 1833. godine. Dobitnik je Nagrade »Milka Trnina«. Milka Trnina

Milka Trnina (Vezišće u Općini Križ pokraj Ivanić-Grada, 19. prosinca 1863. ), Nagrada Milka Trnina (1959. i 1972. Nagrada Milka Trnina

Nagrada Milka Trnina ustanovljena je 1957. godine i nosi ime velike hrvatske pjevačice Milke Trnine (1863. Diploma Milka Trnina

Diploma Milka Trnina dodjeljuje se od 1964. godine i nosi ime velike hrvatske pjevačice Milke Trnine (1863. Usporedi početne stihove ove pjesme s hrvatskom budnicom Još Hrvatska ni propala. On je u svome domu jedne zimske večeri 1833. godine skladao glazbu za prvu i najslavniju hrvatsku budnicu Još Hrvatska ni propala na tekst svoga prijatelja i vođe Ilirskoga pokreta Ljudevita Gaja. Antiphonus je dobitnik nagrada Milka Trnina i splitske Judite. ), a "Čarobna frula" te "La Boheme" diplomom "Milka Trnina". Hrvatske budnice po uzoru na prvu, Gajevu budnicu "Još Hrvatska ni propala" pjevaju o slavnoj narodnoj prošlosti, tužnoj sadašnjosti, ali izražavaju uvjerenje da je slabost Hrvatske kratkotrajna i da će mladi ilirski naraštaj učiniti domovinu opet velikom i snažnom. Milka Veinović

Milka Veinović je bivša hrvatska rukometašica. 1903. godine prilikom demonstracija protiv mađarske prevlasti u Zagrebu, kada je sveučilišna mladež stajala okupljena u vrtu pred Sveučilištem u Zagrebu, domobranska pukovnija na čelu sa podmaršalom Šintićem je prolazeći onuda s vježbe upravo u tom trenutku zasvirala budnicu Još Hrvatska ni propala. Autobiografsko djelo „Još Hrvatska ni propala“ bio je motiv Nevenu Hitrecu prema kojem je snimio višestruko nagrađeni film Snivaj, zlato moje. Prva dva su propala, a treći preko luke Valparaiso nije ni poduzet. ), bila je hrvatska operna umjetnica, članica državne opere u Münchenu, prva Tosca londonskoga Covent Gardena i Metropolitan Opera Housea 

Katarina Milka Trnina rođena je u Vezišću kao drugo dijete u obitelji Tone i Franjice Trnine. Zajca dodijeljeno i prestižno priznanje, Diploma "Milka Trnina" za 2008. godinu Hrvatskog društva glazbenih umjetnika. Milka Trnina, nastupila je u Moskvi na koncertu pred ruskim kraljevskim parom prigodom krunidbe cara Nikolaja II. U dobi od 14 godina, u ožujku 1833., na koncertu Filharmonijskog glazbenog društva (kasnije Hrvatskoga glazbenog zavoda), u Streljani pjevala je popijevku Ferde Livadića te na kraju dodala i Gajevu budnicu, za koju je glazbu napisao Livadić, "Horvatov sloga" (poznatija po prvim stihovima: "Još Hrvatska ni propala") na hrvatskome jeziku što je tada bilo neuobičajeno jer su se sve kazališne i kulturne priredbe izvodile na njemačkome jeziku. Matačić (za životno djelo), Nagradu Darko Lukić, Diplomu Milka Trnina, Plaketu HDGU i priznanje Zlatno zvono. Obitelj je osobito voljela glazbu, pa su prijateljice njihovih kćeri bile pjavačica Milka Trnina i skladateljica Dora Pejačević. češka i ugarsko-hrvatska kraljica, austrijska nadvojvotkinja, prva i jedina žena koja je vladala Habsburškom Monarhijom. Djela: "Horvatska domovina" Antuna Mihanovića, "Horvatov sloga i sjedinjenje" Ljudevita Gaja, "Prosto zrakom ptica leti" Dimitrija Demetra, "Još Hrvatska ni propala" Ferde Livadića. Danas u Križu djeluju osnovna škola "Milka Trnina" i podružnica opće gimnazije "Ivan Švear" iz Ivanić Grada. Tijekom godina uspješnoga djelovanja, Društvo je utemeljilo i dodjeljuje nekoliko nagrada i priznanja: Nagradu Milka Trnina, Nagradu Lovro pl.