Brzina kemijske reakcije A + B → AB određena je pri 25 °C. Do kojih promjena dolazi ako se reakcijskoj smjesi doda katalizator i ako se istodobno temperatura povisi na 45 °C?
Povećava se prosječna brzina čestica, reakcija se događa drukčijim mehanizmom. Smanjuje se prosječna brzina čestica, reakcija se događa drukčijim mehanizmom. Povećava se prosječna brzina čestica, reakcija se događa istim mehanizmom. Smanjuje se prosječna brzina čestica, reakcija se događa istim mehanizmom.
A B C D
U homogenim reakcijama brzina se povećava 2 do 3 puta
ako se temperatura povisi za 10°C. Povećanjem broja sudara čestica reaktanata, povećava i brzina kemijske reakcije. Ako se temperatura povisi na 40,0 do 42,0 °C, može nastati toplinski udar, a ako se snizi na približno 25,0 °C (na primjer pri boravku u ledenoj vodi), čovjek obično umire zbog srčanoga zastoja. Ako temperatura prelazi 25°C, mriještenje se prekida. Uz katalizator kobaltov acetat-bakreni acetat na 50°C brzina oksidacije se povećava, a ako se za polinjanje reakcije dodaje još neko sredstvo kao etilacetat, moguće je dvije trećine aldehida pretvoriti u acetanhidrid, dok se jedna trećina pretvara u octenu kiselinu. Ako platina može katalizirati kemijske reakcije koje se bez nje odvijaju pri temperaturi od 1000 °C, može li paladij katalizirati nuklearne reakcije koje se zbivaju pri 10 000 000 °C. Brzina kemijske reakcije često je određena brzinom difuzije reagirajućih čestica, posebno u reakcijama čvrstih tvari. Na najjednostavnijem primjeru:

formula_1

brzina formiranja produkta C je:

formula_2

gdje je:

formula_3 - brzina kemijske reakcije

formula_4 - koeficijent proporcionalnosti

formula_5 - koncentrаcije reаktanata A i B

Pošto su koeficijenti ispred reaktanata rijetko 1, opći slučaj bi glasio:

formula_6

formula_7
Primjenjeno na povratne kemijske reakcije:

formula_8

Brzina tijeka reakcije u desno je: formula_9 a u lijevo: formula_10; 
gdje će se C i D formirati kao produkti direktne reakcije i trošiti će se kao reaktanti u povratnoj reakciji. Prosječna temperatura u siječnju kreće se od -12 ° do -14 ° C, a prosječna temperatura u srpnju kreće se od 24 ° do 26 ° C. Prosječna zimska temperatura je 9 °C, a ljetna 25 °C. Prosječna temperatura zraka kreće se od najmanje −7,9°C tijekom siječnja do najviših 25°C u srpnju. Zimska prosječna temperatura je 10°C, a ljetna oko 25°C. Ako je brzina razmnožavanja virusa veća od kapaciteta uništenja virusa od strane retikuloendotelnog sustava, broj virusnih čestica u krvi se povećava i dolazi do sekundarne viremije. Prosječna godišnja temperatura je 15 ° C, ljeti se temperature penju do prosječnih - 18,7 ° C, a a zimi padnu 
do 7,3 ° C . Brzina vrtnje pri kojoj se to događa naziva se torzijska kritična brzina vrtnje. Najjednostavniji primjer su reakcije 1. reda, u kojima reaktant A prelazi u produkte B i C.
formula_2

gdje je za reakciju 

formula_3

"k" specifična brzina osnovne reakcije
formula_4

"k" specifična brzina sporedne reakcije

Brzina ukupne reakcije mora biti jednaka zbroju brzina dviju reakcija:

formula_5

gdje je formula_6 trenutna koncentracija reaktanta. Tako se masa elektrona naglo povećava kad se brzina elektrona "v" približava brzini svjetlosti "c". Tako se masa elektrona naglo povećava kad se brzina elektrona "v" približava brzini svjetlosti "c". Tako se masa elektrona naglo povećava kad se brzina elektrona "v" približava brzini svjetlosti "c". Prosječna temperatura iznosi 28 °C dok se temperatura vode kreće između 26 °C i 29 °C. U prvom slučaju brzina se čestica umanjuje, a u drugom povećava. Uobičajene siječanjske dnevne temperature kreću se između -15 °C i -10.5 °C dok se uobičajena srpanjska dnevna temperatura kreće od 0 °C do 2.2 °C, a prosječna godišnja temperatura iznosi -12.8 °C. Povišenjem temperatureznatno se povećava dio aktiviranih molekula, pa se zbog toga povećava i brzina reakcije. Raspon temperatura na kojima su vršena ispitivanja kretao se od +45 °C do -30 °C. Na primjer, (ab)c se piše kao abc i a|(b(c*)) može biti zapisano kao a|bc*. U homogenim reakcijama brzina se povećava 2 do 3 puta
ako se temperatura povisi za 10°C. Ako se temperatura povisi na 40,0 do 42,0 °C, može nastati toplinski udar, a ako se snizi na približno 25,0 °C (na primjer pri boravku u ledenoj vodi), čovjek obično umire zbog srčanoga zastoja. Ako temperatura prelazi 25°C, mriještenje se prekida. Ako platina može katalizirati kemijske reakcije koje se bez nje odvijaju pri temperaturi od 1000 °C, može li paladij katalizirati nuklearne reakcije koje se zbivaju pri 10 000 000 °C. Brzina kemijske reakcije često je određena brzinom difuzije reagirajućih čestica, posebno u reakcijama čvrstih tvari. Na najjednostavnijem primjeru:

formula_1

brzina formiranja produkta C je:

formula_2

gdje je:

formula_3 - brzina kemijske reakcije

formula_4 - koeficijent proporcionalnosti

formula_5 - koncentrаcije reаktanata A i B

Pošto su koeficijenti ispred reaktanata rijetko 1, opći slučaj bi glasio:

formula_6

formula_7
Primjenjeno na povratne kemijske reakcije:

formula_8

Brzina tijeka reakcije u desno je: formula_9 a u lijevo: formula_10; 
gdje će se C i D formirati kao produkti direktne reakcije i trošiti će se kao reaktanti u povratnoj reakciji. Prosječna temperatura u siječnju kreće se od -12 ° do -14 ° C, a prosječna temperatura u srpnju kreće se od 24 ° do 26 ° C. Prosječna zimska temperatura je 9 °C, a ljetna 25 °C. Prosječna temperatura zraka kreće se od najmanje −7,9°C tijekom siječnja do najviših 25°C u srpnju. Zimska prosječna temperatura je 10°C, a ljetna oko 25°C. Povećanjem broja sudara čestica reaktanata, povećava i brzina kemijske reakcije. Uz katalizator kobaltov acetat-bakreni acetat na 50°C brzina oksidacije se povećava, a ako se za polinjanje reakcije dodaje još neko sredstvo kao etilacetat, moguće je dvije trećine aldehida pretvoriti u acetanhidrid, dok se jedna trećina pretvara u octenu kiselinu. Prosječna godišnja temperatura je 15 ° C, ljeti se temperature penju do prosječnih - 18,7 ° C, a a zimi padnu 
do 7,3 ° C . Brzina vrtnje pri kojoj se to događa naziva se torzijska kritična brzina vrtnje. Najjednostavniji primjer su reakcije 1. reda, u kojima reaktant A prelazi u produkte B i C.
formula_2

gdje je za reakciju 

formula_3

"k" specifična brzina osnovne reakcije
formula_4

"k" specifična brzina sporedne reakcije

Brzina ukupne reakcije mora biti jednaka zbroju brzina dviju reakcija:

formula_5

gdje je formula_6 trenutna koncentracija reaktanta. Prosječna temperatura iznosi 28 °C dok se temperatura vode kreće između 26 °C i 29 °C. Uobičajene siječanjske dnevne temperature kreću se između -15 °C i -10.5 °C dok se uobičajena srpanjska dnevna temperatura kreće od 0 °C do 2.2 °C, a prosječna godišnja temperatura iznosi -12.8 °C. Raspon temperatura na kojima su vršena ispitivanja kretao se od +45 °C do -30 °C. Na primjer, (ab)c se piše kao abc i a|(b(c*)) može biti zapisano kao a|bc*. Prosječna temperatura se kreće od -14 °C u siječnju do 9 °C u srpnju. Ukoliko se temperatura kože povisi iznad 44°C ili snizi ispod 17°C aktiviraju se receptori za bol. Prosječna temperatura u siječnju je -2 °C i 25 °C u srpnju. Prosječna temperatura je 26 °C, a može porasti i do 36 °C. Naziv "djelitelj" dolazi od aritmetičke operacije dijeljenja: ako je "a" : "b" = "c", "a" je djeljenik, "b" je djelitelj, a "c" količnik. Klima je blaga pustinjska, prosječna temperature kreće se između 15 °C do 25 °C . U homogenim reakcijama brzina se povećava 2 do 3 puta
ako se temperatura povisi za 10°C. Povećanjem broja sudara čestica reaktanata, povećava i brzina kemijske reakcije. Ako se temperatura povisi na 40,0 do 42,0 °C, može nastati toplinski udar, a ako se snizi na približno 25,0 °C (na primjer pri boravku u ledenoj vodi), čovjek obično umire zbog srčanoga zastoja. Ako temperatura prelazi 25°C, mriještenje se prekida. Uz katalizator kobaltov acetat-bakreni acetat na 50°C brzina oksidacije se povećava, a ako se za polinjanje reakcije dodaje još neko sredstvo kao etilacetat, moguće je dvije trećine aldehida pretvoriti u acetanhidrid, dok se jedna trećina pretvara u octenu kiselinu. Ako platina može katalizirati kemijske reakcije koje se bez nje odvijaju pri temperaturi od 1000 °C, može li paladij katalizirati nuklearne reakcije koje se zbivaju pri 10 000 000 °C. Brzina kemijske reakcije često je određena brzinom difuzije reagirajućih čestica, posebno u reakcijama čvrstih tvari. Na najjednostavnijem primjeru:

formula_1

brzina formiranja produkta C je:

formula_2

gdje je:

formula_3 - brzina kemijske reakcije

formula_4 - koeficijent proporcionalnosti

formula_5 - koncentrаcije reаktanata A i B

Pošto su koeficijenti ispred reaktanata rijetko 1, opći slučaj bi glasio:

formula_6

formula_7
Primjenjeno na povratne kemijske reakcije:

formula_8

Brzina tijeka reakcije u desno je: formula_9 a u lijevo: formula_10; 
gdje će se C i D formirati kao produkti direktne reakcije i trošiti će se kao reaktanti u povratnoj reakciji. Prosječna temperatura u siječnju kreće se od -12 ° do -14 ° C, a prosječna temperatura u srpnju kreće se od 24 ° do 26 ° C. Prosječna zimska temperatura je 9 °C, a ljetna 25 °C. Prosječna temperatura zraka kreće se od najmanje −7,9°C tijekom siječnja do najviših 25°C u srpnju. Zimska prosječna temperatura je 10°C, a ljetna oko 25°C. Ako je brzina razmnožavanja virusa veća od kapaciteta uništenja virusa od strane retikuloendotelnog sustava, broj virusnih čestica u krvi se povećava i dolazi do sekundarne viremije. Prosječna godišnja temperatura je 15 ° C, ljeti se temperature penju do prosječnih - 18,7 ° C, a a zimi padnu 
do 7,3 ° C . Brzina vrtnje pri kojoj se to događa naziva se torzijska kritična brzina vrtnje. Najjednostavniji primjer su reakcije 1. reda, u kojima reaktant A prelazi u produkte B i C.
formula_2

gdje je za reakciju 

formula_3

"k" specifična brzina osnovne reakcije
formula_4

"k" specifična brzina sporedne reakcije

Brzina ukupne reakcije mora biti jednaka zbroju brzina dviju reakcija:

formula_5

gdje je formula_6 trenutna koncentracija reaktanta. Tako se masa elektrona naglo povećava kad se brzina elektrona "v" približava brzini svjetlosti "c". Tako se masa elektrona naglo povećava kad se brzina elektrona "v" približava brzini svjetlosti "c". Tako se masa elektrona naglo povećava kad se brzina elektrona "v" približava brzini svjetlosti "c". Prosječna temperatura iznosi 28 °C dok se temperatura vode kreće između 26 °C i 29 °C. U prvom slučaju brzina se čestica umanjuje, a u drugom povećava. Uobičajene siječanjske dnevne temperature kreću se između -15 °C i -10.5 °C dok se uobičajena srpanjska dnevna temperatura kreće od 0 °C do 2.2 °C, a prosječna godišnja temperatura iznosi -12.8 °C. Povišenjem temperatureznatno se povećava dio aktiviranih molekula, pa se zbog toga povećava i brzina reakcije. Raspon temperatura na kojima su vršena ispitivanja kretao se od +45 °C do -30 °C. Na primjer, (ab)c se piše kao abc i a|(b(c*)) može biti zapisano kao a|bc*. U homogenim reakcijama brzina se povećava 2 do 3 puta
ako se temperatura povisi za 10°C. Ako se temperatura povisi na 40,0 do 42,0 °C, može nastati toplinski udar, a ako se snizi na približno 25,0 °C (na primjer pri boravku u ledenoj vodi), čovjek obično umire zbog srčanoga zastoja. Ako temperatura prelazi 25°C, mriještenje se prekida. Ako platina može katalizirati kemijske reakcije koje se bez nje odvijaju pri temperaturi od 1000 °C, može li paladij katalizirati nuklearne reakcije koje se zbivaju pri 10 000 000 °C. Brzina kemijske reakcije često je određena brzinom difuzije reagirajućih čestica, posebno u reakcijama čvrstih tvari. Na najjednostavnijem primjeru:

formula_1

brzina formiranja produkta C je:

formula_2

gdje je:

formula_3 - brzina kemijske reakcije

formula_4 - koeficijent proporcionalnosti

formula_5 - koncentrаcije reаktanata A i B

Pošto su koeficijenti ispred reaktanata rijetko 1, opći slučaj bi glasio:

formula_6

formula_7
Primjenjeno na povratne kemijske reakcije:

formula_8

Brzina tijeka reakcije u desno je: formula_9 a u lijevo: formula_10; 
gdje će se C i D formirati kao produkti direktne reakcije i trošiti će se kao reaktanti u povratnoj reakciji. Prosječna temperatura u siječnju kreće se od -12 ° do -14 ° C, a prosječna temperatura u srpnju kreće se od 24 ° do 26 ° C. Prosječna zimska temperatura je 9 °C, a ljetna 25 °C. Prosječna temperatura zraka kreće se od najmanje −7,9°C tijekom siječnja do najviših 25°C u srpnju. Zimska prosječna temperatura je 10°C, a ljetna oko 25°C. Povećanjem broja sudara čestica reaktanata, povećava i brzina kemijske reakcije. Uz katalizator kobaltov acetat-bakreni acetat na 50°C brzina oksidacije se povećava, a ako se za polinjanje reakcije dodaje još neko sredstvo kao etilacetat, moguće je dvije trećine aldehida pretvoriti u acetanhidrid, dok se jedna trećina pretvara u octenu kiselinu. Prosječna godišnja temperatura je 15 ° C, ljeti se temperature penju do prosječnih - 18,7 ° C, a a zimi padnu 
do 7,3 ° C . Brzina vrtnje pri kojoj se to događa naziva se torzijska kritična brzina vrtnje. Najjednostavniji primjer su reakcije 1. reda, u kojima reaktant A prelazi u produkte B i C.
formula_2

gdje je za reakciju 

formula_3

"k" specifična brzina osnovne reakcije
formula_4

"k" specifična brzina sporedne reakcije

Brzina ukupne reakcije mora biti jednaka zbroju brzina dviju reakcija:

formula_5

gdje je formula_6 trenutna koncentracija reaktanta. Prosječna temperatura iznosi 28 °C dok se temperatura vode kreće između 26 °C i 29 °C. Uobičajene siječanjske dnevne temperature kreću se između -15 °C i -10.5 °C dok se uobičajena srpanjska dnevna temperatura kreće od 0 °C do 2.2 °C, a prosječna godišnja temperatura iznosi -12.8 °C. Raspon temperatura na kojima su vršena ispitivanja kretao se od +45 °C do -30 °C. Na primjer, (ab)c se piše kao abc i a|(b(c*)) može biti zapisano kao a|bc*. Prosječna temperatura se kreće od -14 °C u siječnju do 9 °C u srpnju. Ukoliko se temperatura kože povisi iznad 44°C ili snizi ispod 17°C aktiviraju se receptori za bol. Prosječna temperatura u siječnju je -2 °C i 25 °C u srpnju. Prosječna temperatura je 26 °C, a može porasti i do 36 °C. Naziv "djelitelj" dolazi od aritmetičke operacije dijeljenja: ako je "a" : "b" = "c", "a" je djeljenik, "b" je djelitelj, a "c" količnik. Klima je blaga pustinjska, prosječna temperature kreće se između 15 °C do 25 °C .