Kako se može povećati maksimalna kinetička energija izbačenih elektrona pri fotoelektričnome efektu?
povećavanjem intenziteta upadnoga zračenja povećavanjem valne duljine upadnoga zračenja smanjivanjem frekvencije upadnoga zračenja povećavanjem frekvencije upadnoga zračenja
A B C D
Ako povećavamo jakost (intenzitet) energije ulazne svjetlosti, povećat će se i broj izbačenih elektrona, ali se neće povećati energija pojedinog elektrona. Spektar je toga zračenja kontinuiran, s povećavanjem energije elektrona pomiče se prema višim frekvencijama i jačeg je intenziteta. Spektar je toga zračenja kontinuiran, s povećavanjem energije elektrona pomiče se prema višim frekvencijama i jačeg je intenziteta. Tom se tehnikom vrlo precizno mjere valna duljina elektromagnetskoga zračenja ili veličine proporcionalne energiji zračenja (valni broj, frekvencija) te kinetička energija izbačenih ili preostalih nabijenih čestica. Pri padu se tijelu umanjuje potencijalna energija, ali se povećava kinetička energija. Energija primarnog elektrona razdijeli se posredstvom zakočnog zračenja na energije sekundarnih elektrona. Ako je "m" masa elektrona i "v" je maksimalna brzina izbačenih elektrona, onda vrijedi:

Gornja jednadžba pokazuje da maksimalna brzina emitiranih elektrona ne ovisi o intenzitetu ulazne svjetlosti. Povećavanjem magnetskoga polja povećava se i energija elektrona, a polumjer elektronske staze ostaje približno stalan. Povećavanjem magnetskoga polja povećava se i energija elektrona, a polumjer elektronske staze ostaje približno stalan. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Maksimalna energija emitiranih beta-elektrona svojstvena je za pojedinu jezgru. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. Tada on skreće s putanje pri čemu mu se kinetička energija smanji. Tada on skreće s putanje pri čemu mu se kinetička energija smanji. Suprotno valnoj teoriji energija izbačenih elektrona bila je neovisna o svjetlosnoj jakosti, a razmjerna frekvenciji svjetlosti. Kinetička energija izbačenog elektrona je jednaka razlici energije fotona (odnosno gama-kvanta) i energije veze tog elektrona u atomu. To znači, da energija izbačenih elektrona ne ovisi o jakosti svjetlosti, već samo o frekvenciji ulaznih fotona. Ali pri rubu oblaka je električno polje zbog zasjenjenja mnogo manje i kinetička energija može prevladati elektrostatski potencijal. Stoga, da bi se dobila maksimalna kinetička energija od motora, paljenje se mora dogoditi na periapsisu, kad letjelica ima najveću brzinu. Kinetička energija (prema grč. Energija je pohranjena kao kinetička energija diska. Ako povećavamo jakost (intenzitet) energije ulazne svjetlosti, povećat će se i broj izbačenih elektrona, ali se neće povećati energija pojedinog elektrona. Energija spektroskopskog prijelaza se određuje razlikom energija iz Stokesove ili antistokesove vrpce i valne duljine upadnog, monokromatskog zračenja. Promjena:

gdje je:

Izvorno je taj porast valne duljine otkriven pri raspršenju rendgenskoga zračenja na atomima elemenata male atomske mase, kod kojih je energija vezanja elektrona zanemariva u odnosu na energije kvanta zračenja. Promjena:

gdje je:

Izvorno je taj porast valne duljine otkriven pri raspršenju rendgenskoga zračenja na atomima elemenata male atomske mase, kod kojih je energija vezanja elektrona zanemariva u odnosu na energije kvanta zračenja. Tom se tehnikom vrlo precizno mjere valna duljina elektromagnetskoga zračenja ili veličine proporcionalne energiji zračenja (valni broj, frekvencija) te kinetička energija izbačenih ili preostalih nabijenih čestica. Vrijedi izraz:

gdje je:

Izvorno je taj porast valne duljine otkriven pri raspršenju rendgenskoga zračenja na atomima kemijskih elemenata male atomske mase, kod kojih je energija vezanja elektrona zanemariva u odnosu na energiju kvanta zračenja. Pokusima se može izmjeriti energija, koja pada na valne duljine između "λ" i "λ + Δλ". Pri padu se tijelu umanjuje potencijalna energija, ali se povećava kinetička energija. Otkrio kako se može postići emisija gama-zračenja bez uzmaka atomskih jezgara i gama-zračenje precizno određene valne duljine (rezonantna adsorpcija). Najmanja čestica koja se može vidjeti mikroskopom ne može biti manja od jedne trećine valne duljine upotrijebljenoga zračenja. Upotrebom svjetlosti male valne duljine, doduše, možemo točno odrediti položaj elektrona na pravcu, ali tom svjetlošću male valne duljine znatno mijenjamo impuls elektrona. Upotrebom svjetlosti male valne duljine, doduše, možemo točno odrediti položaj elektrona na pravcu, ali tom svjetlošću male valne duljine znatno mijenjamo impuls elektrona. Energija primarnog elektrona razdijeli se posredstvom zakočnog zračenja na energije sekundarnih elektrona. Ako je "m" masa elektrona i "v" je maksimalna brzina izbačenih elektrona, onda vrijedi:

Gornja jednadžba pokazuje da maksimalna brzina emitiranih elektrona ne ovisi o intenzitetu ulazne svjetlosti. Povećavanjem magnetskoga polja povećava se i energija elektrona, a polumjer elektronske staze ostaje približno stalan. Povećavanjem magnetskoga polja povećava se i energija elektrona, a polumjer elektronske staze ostaje približno stalan. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Pri tom treba misliti na slijedeće: frekvencija "ν" se može izračunati iz valne duljine "λ" prema poznatom odnosu:

No brzina svjetlosti "c" nije tako točno izmjerena kako su točna mjerenja valne duljine. Maksimalna energija emitiranih beta-elektrona svojstvena je za pojedinu jezgru. Ako povećavamo jakost (intenzitet) energije ulazne svjetlosti, povećat će se i broj izbačenih elektrona, ali se neće povećati energija pojedinog elektrona. Tom se tehnikom vrlo precizno mjere valna duljina elektromagnetskoga zračenja ili veličine proporcionalne energiji zračenja (valni broj, frekvencija) te kinetička energija izbačenih ili preostalih nabijenih čestica. Pri padu se tijelu umanjuje potencijalna energija, ali se povećava kinetička energija. Energija primarnog elektrona razdijeli se posredstvom zakočnog zračenja na energije sekundarnih elektrona. Ako je "m" masa elektrona i "v" je maksimalna brzina izbačenih elektrona, onda vrijedi:

Gornja jednadžba pokazuje da maksimalna brzina emitiranih elektrona ne ovisi o intenzitetu ulazne svjetlosti. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Maksimalna energija emitiranih beta-elektrona svojstvena je za pojedinu jezgru. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. Budući da kinetička energija elektrona mora biti pozitivna, to znači da i frekvencija ulazne svjetlosti, mora biti veća od granične frekvencije "f", da bi se fotoefekt uopće pojavio. Tada on skreće s putanje pri čemu mu se kinetička energija smanji. Tada on skreće s putanje pri čemu mu se kinetička energija smanji. Suprotno valnoj teoriji energija izbačenih elektrona bila je neovisna o svjetlosnoj jakosti, a razmjerna frekvenciji svjetlosti. Kinetička energija izbačenog elektrona je jednaka razlici energije fotona (odnosno gama-kvanta) i energije veze tog elektrona u atomu. To znači, da energija izbačenih elektrona ne ovisi o jakosti svjetlosti, već samo o frekvenciji ulaznih fotona. Ali pri rubu oblaka je električno polje zbog zasjenjenja mnogo manje i kinetička energija može prevladati elektrostatski potencijal. Stoga, da bi se dobila maksimalna kinetička energija od motora, paljenje se mora dogoditi na periapsisu, kad letjelica ima najveću brzinu. Kinetička energija (prema grč. Energija je pohranjena kao kinetička energija diska. Energija je pohranjena kao kinetička energija diska. Pri fotoelektričnom efektu samo dio fotona može izazvati fotoelektrični efekt. Maksimalna moguća energija koja se može dobiti iz neke kemijske reakcije, tzv. Ako povećavamo jakost (intenzitet) energije ulazne svjetlosti, povećat će se i broj izbačenih elektrona, ali se neće povećati energija pojedinog elektrona. Tom se tehnikom vrlo precizno mjere valna duljina elektromagnetskoga zračenja ili veličine proporcionalne energiji zračenja (valni broj, frekvencija) te kinetička energija izbačenih ili preostalih nabijenih čestica. Pri padu se tijelu umanjuje potencijalna energija, ali se povećava kinetička energija. Energija primarnog elektrona razdijeli se posredstvom zakočnog zračenja na energije sekundarnih elektrona. Ako je "m" masa elektrona i "v" je maksimalna brzina izbačenih elektrona, onda vrijedi:

Gornja jednadžba pokazuje da maksimalna brzina emitiranih elektrona ne ovisi o intenzitetu ulazne svjetlosti. Povećavanjem magnetskoga polja povećava se i energija elektrona, a polumjer elektronske staze ostaje približno stalan. Povećavanjem magnetskoga polja povećava se i energija elektrona, a polumjer elektronske staze ostaje približno stalan. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Maksimalna energija emitiranih beta-elektrona svojstvena je za pojedinu jezgru. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. No rotacijska energija mogla se pri tom umanjiti ili povećati. Budući da kinetička energija elektrona mora biti pozitivna, to znači da i frekvencija ulazne svjetlosti, mora biti veća od granične frekvencije "f", da bi se fotoefekt uopće pojavio. Tada on skreće s putanje pri čemu mu se kinetička energija smanji. Tada on skreće s putanje pri čemu mu se kinetička energija smanji. Spektar je toga zračenja kontinuiran, s povećavanjem energije elektrona pomiče se prema višim frekvencijama i jačeg je intenziteta. Spektar je toga zračenja kontinuiran, s povećavanjem energije elektrona pomiče se prema višim frekvencijama i jačeg je intenziteta. Suprotno valnoj teoriji energija izbačenih elektrona bila je neovisna o svjetlosnoj jakosti, a razmjerna frekvenciji svjetlosti. Kinetička energija izbačenog elektrona je jednaka razlici energije fotona (odnosno gama-kvanta) i energije veze tog elektrona u atomu. To znači, da energija izbačenih elektrona ne ovisi o jakosti svjetlosti, već samo o frekvenciji ulaznih fotona. Ali pri rubu oblaka je električno polje zbog zasjenjenja mnogo manje i kinetička energija može prevladati elektrostatski potencijal. Stoga, da bi se dobila maksimalna kinetička energija od motora, paljenje se mora dogoditi na periapsisu, kad letjelica ima najveću brzinu. Kinetička energija (prema grč.