Koju je od navedenih titula nosio Ivan Mažuranić u razdoblju Schmerlingova apsolutizma?
upravitelja Bosne i Hercegovine hrvatskoga bana suca Stola sedmorice hrvatskoga dvorskog kancelara
A B C D
Stilski pripada prijelazu između drugog i trećeg razdoblja suvremene arhitekture Bosne i Hercegovine, sukladno periodizaciji koju je predložio Ivan Štraus u svojoj studiji Arhitektura Bosne i Hercegovine 1945. Ivan Mažuranić

Ivan Mažuranić (Novi Vinodolski, 11. kolovoza 1814. Dinastija je dobila ime po grofoviji Trastamara, titula koju je nosio Henrik II. Ivan Cvitanušić (nogometaš)

Ivan Cvitanušić, hrvatski nogometaš iz Bosne i Hercegovine. Ivan Vladimir Mažuranić

Ivan Vladimir Mažuranić (Karlovac, 7. travnja 1915. Sikirić) u razdoblju od austrougarske okupacije Bosne i Hercegovine 1878. do ratova 1990-ih. Jedan od simbola političkih veza Hrvatske i Bosne je i titula "ban", koju su bosanski vladari nosili od najranijih vremena, a koja je isključivo hrvatska politička titula. Jedan od simbola političkih veza Hrvatske i Bosne je i titula "ban", koju su bosanski vladari nosili od najranijih vremena, a koja je isključivo hrvatska politička titula. Jedan od simbola političkih veza Hrvatske i Bosne je i titula "ban", koju su bosanski vladari nosili od najranijih vremena, a koja je isključivo hrvatska politička titula. Jedan od simbola političkih veza Hrvatske i Bosne je i titula "ban", koju su bosanski vladari nosili od najranijih vremena, a koja je isključivo hrvatska politička titula. Jedan od simbola političkih veza Hrvatske i Bosne je i titula "ban", koju su bosanski vladari nosili od najranijih vremena, a koja je isključivo hrvatska politička titula. Jedan od simbola političkih veza Hrvatske i Bosne je i titula "ban", koju su bosanski vladari nosili od najranijih vremena, a koja je isključivo hrvatska politička titula. Vojska Federacije Bosne i Hercegovine

Vojska Federacije Bosne i Hercegovine je bila oružana snaga Federacije Bosne i Hercegovine, jednog od entiteta Bosne i Hercegovine. Ivan Mažuranić i Jakov Užarević. Jedan od simbola političkih veza Bosne i ostatka Hrvatske je i titula "ban", koju su hrvatski vladari u Bosni nosili od najranijih vremena, a ona je isključivo hrvatska politička titula. )(negdje kao Ivan Mrša) je bio rimokatolički svećenik iz Bosne i Hercegovine. Ivan Mažuranić izabran je za predsjednika. U razdoblju od 2000. do 2002. godine bio je na funkciji predsjedavajućeg Doma naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine. Njegov ga je mještanin i suborac Mustafa Golubić pomogao u uvježbavanju i pripremama za atentat na Oskara Potioreka, upravitelja Bosne i Hercegovine. Vlada Federacije Bosne i Hercegovine

Vlada Federacije Bosne i Hercegovine je izvršno tijelo vlasti Federacije Bosne i Hercegovine, jednog od dva bosanskohercegovačka entiteta. Iliri na tlu Bosne i Hercegovine

Područje današnje Bosne i Hercegovine je naseljeno od doba Neolita. Ustav Federacije Bosne i Hercegovine

Ustav Federacije Bosne i Hercegovine je najviši pravni akt Federacije Bosne i Hercegovine. Parlament Federacije Bosne i Hercegovine

Parlament Federacije Bosne i Hercegovine je najviše zakonodavno tijelo Federacije Bosne i Hercegovine . Ivan Mažuranić rođen je u Novom Vinodolskom 1814. godine. Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine je zakonodavno tijelo Bosne i Hercegovine. Ivan Mažuranić je imenovan za bana 1873. godine. Ivan Mažuranić

Ivan Mažuranić (Novi Vinodolski, 11. kolovoza 1814. Dinastija je dobila ime po grofoviji Trastamara, titula koju je nosio Henrik II. Ivan Vladimir Mažuranić

Ivan Vladimir Mažuranić (Karlovac, 7. travnja 1915. Titula bana postojala je sve do 1918. Ivan Mažuranić izabran je za predsjednika. Prijatelji su mu bili: Jovan Jovanović Zmaj, Ivan Mažuranić, Fran Kurelac, Lavoslav Vukelić, August Šenoa, Franjo Rački, Ivan Trnski, Ivan Perkovac, Isidor Kršnjavi, Károly Khuen-Héderváry, Vladimir Mažuranić (sin bana Ivana Mažuranića, koji je bio vjenčani kum njegovoj kćeri Mini). Ivan Mažuranić i Jakov Užarević. Ivan Mažuranić rođen je u Novom Vinodolskom 1814. godine. Pod zapovjedništvom hrvatskoga Bana Derenčina. Narodna stranka i Stranka prava odnose pobjedu, a za bana izabran je prvi „ban pučanin“, Ivan Mažuranić - dakle najviđeniji protivnik Hrvatsko-ugarske nagodbe. Nosio je naslov bana Hrvatske, Slavonije i Dalmacije. Ivan Mažuranić koji je tada uvidio opasnost od približavanja Mađarima, osniva 1862. Ivan Babonić ujedinjuje sve slavonske posjede i obavlja dužnost bana čitave Slavonije u razdoblju 1312 — 1323. godine. U razdoblju od 1312. do 1322. godine obnašao je dužnost bana, od 1304. do 1322. bio je bosanski ban ("banus Bosniensis"), a između 1312-1322. nosio je naslov "Gospodar Bosne". Sveučilište je 19. listopada 1874. otvorio ban Ivan Mažuranić. Banom postaje Ivan Mažuranić koji provodi modernizaciju zemlje. U razdoblju od 1423. i 1435. bio je ponovno na dužnosti hrvatskog bana. Ban Ivan Mažuranić vratio ga je na istu dužnost u studenome 1873. Djelatni je sudionik u radu Društva "Hrvatski dom" i Kluba "Ivan Mažuranić". Ovo je ime nosio do 1937. te u razdoblju od 1946.-1953. godine. U 19. je stoljeću, u doba Hrvatskoga narodnoga preporoda ili Ilirskoga pokreta, među protagonistima (Ljudevit Gaj, Vjekoslav Babukić, Ivan Mažuranić, Bogoslav Šulek, Ivan Kukuljević Sakcinski, Antun Mažuranić, Dimitrija Demeter...) vladao veliki sveslavenski i južnoslavenski entuzijazam, a i jezični je program “Iliraca” bio svejužnoslavenski — stvoriti jedan jezični model za sve južne Slavene, od Slovenaca do Bugara. Za bana je imenovan političar Ivan Šubašić. Za prvog bana imenovan je Ivan Šubašić. Za prvog bana imenovan je Ivan Šubašić. Sastav Stola sedmorice činili su: i predsjednik Kraljevskog stola sedmorice (1891.) Službuje u Hrvatskome saboru od 1861. godine, a 1862. godine potaknuo je osnivanje Stola sedmorice. Ivan Mažuranić

Ivan Mažuranić (Novi Vinodolski, 11. kolovoza 1814. Dinastija je dobila ime po grofoviji Trastamara, titula koju je nosio Henrik II. Utoke na presude Banskog stola i Kraljevskog sudbenog stola upućivale su se na Stol sedmorice. Funkciju suca tada preuzima igrač van stola. Ivan Vladimir Mažuranić

Ivan Vladimir Mažuranić (Karlovac, 7. travnja 1915. Oženio se plemkinjom Helenom Egersrodfer, kćerkom vijećnika Kraljevskog stola Sedmorice. Postao je veliki župan požeške županije, prisjednik Stola sedmorice, 1772. naslov grofa. 1870. imenovan je prisjednikom stola sedmorice te je kao takav i umro u Zagrebu 1876. Bio je vijećnik Stola sedmorice i umirovljen je dok je bio na tom položaju. Ivan Mažuranić izabran je za predsjednika. Ivan Mažuranić i Jakov Užarević. Otac, dr. Gjerman Gjadrov, bio je vijećnik Stola sedmorice (Vrhovni sudac) u Zagrebu, te viši državni tužitelj. Ivan Mažuranić rođen je u Novom Vinodolskom 1814. godine. Ivan Mažuranić koji je tada uvidio opasnost od približavanja Mađarima, osniva 1862. Ivan Mažuranić je imenovan za bana 1873. godine. Od 1936. do 1941. radio je kao član takozvanog "Stola sedmorice", prizivnog suda koji je imao jurisdikciju na svim bivšim austrougarskim dijelovima Jugoslavije. Sveučilište je 19. listopada 1874. otvorio ban Ivan Mažuranić. Otac Josip Tomašić, odvjetnik i septemvir (sudac Stola sedmorice), i majka Emilija Šufflay umrli su rano (1876.) U razdoblju od 1930-ih do 1950-ih godina, astma je bila poznata kao jedan od “svete sedmorice” psihosomatskih bolesti. Banom postaje Ivan Mažuranić koji provodi modernizaciju zemlje. U međuvremenu su se vlasti u Kraljevini SHS pobrinule da, prema spisu Kraljevinskog stola sedmorice od 21. svibnja 1920. godine, se Franku “utrne pravo odvjetovanja”. Ban Ivan Mažuranić vratio ga je na istu dužnost u studenome 1873. započelo je razdoblje francuskog dvorskog apsolutizma. Kako je karakter Dikasterija bio privremen, to je tijelo već naredne godine zamijenjeno "Kraljevskom dvorskom kancelarijom za Kraljevine Dalmaciju, Hrvatsku i Slavoniju" ili "Kraljevskom dalmatinsko-hrvatsko-slavonskom dvorskom kancelarijom", a za dvorskog kancelara imenovan je Ivan Mažuranić. Ivan Mažuranić

Ivan Mažuranić (Novi Vinodolski, 11. kolovoza 1814. Dinastija je dobila ime po grofoviji Trastamara, titula koju je nosio Henrik II. Ivan Vladimir Mažuranić

Ivan Vladimir Mažuranić (Karlovac, 7. travnja 1915. Goebbels je znao da je titula kancelara bila samo titula, te da nije imala nikakvog značenja. Jean Bodin, francuski pisac i mislilac 16. stoljeća, bio je glavni teoretičar dvorskog apsolutizma. Führer

Führer je titula koju je Adolf Hitler uzeo za sebe u kojoj je bila ujedinjena funkcija kancelara i predsjednika Trećeg Reicha. Ipak, vladari dvorskog apsolutizma morali su poštivati određene pravne odnose prema plemstvu (kao npr. Ivan Mažuranić izabran je za predsjednika. Ivan Mažuranić i Jakov Užarević. Ivan Mažuranić rođen je u Novom Vinodolskom 1814. godine. Odlukom velikog kancelara Hrvatskoga katoličkog sveučilišta uzoritog kardinala Bozanića od srpnja 2016. vlč. Ivan Mažuranić koji je tada uvidio opasnost od približavanja Mađarima, osniva 1862. Ivan Mažuranić je imenovan za bana 1873. godine. Sveučilište je 19. listopada 1874. otvorio ban Ivan Mažuranić. iznesen je politički program: ujedinjenje svih hrvatskih zemalja, uvođenje hrvatskog jezika u javne poslove, ostvarivanje hrvatskog dvorskog ureda u Beču, imenovanje dvorskog kancelara koji će kralju predložiti sedam velikih župana za Hrvatsku. Banom postaje Ivan Mažuranić koji provodi modernizaciju zemlje. Njegove nacrte pak odbacuje Peter von Nobile, bečki arhitekt, koji je nosio naslov dvorskog savjetnika. Ban Ivan Mažuranić vratio ga je na istu dužnost u studenome 1873. Djelatni je sudionik u radu Društva "Hrvatski dom" i Kluba "Ivan Mažuranić". Ovo je ime nosio do 1937. te u razdoblju od 1946.-1953. godine. U 19. je stoljeću, u doba Hrvatskoga narodnoga preporoda ili Ilirskoga pokreta, među protagonistima (Ljudevit Gaj, Vjekoslav Babukić, Ivan Mažuranić, Bogoslav Šulek, Ivan Kukuljević Sakcinski, Antun Mažuranić, Dimitrija Demeter...) vladao veliki sveslavenski i južnoslavenski entuzijazam, a i jezični je program “Iliraca” bio svejužnoslavenski — stvoriti jedan jezični model za sve južne Slavene, od Slovenaca do Bugara. Rusku Superligu su čak 15 puta osvojili, od toga 8 uzastopnih titula u razdoblju od 1992. do 2000. i 6 uzatopnih titula od 2003. do danas. Ova titula je do danas među pripadnicima navedenih religija zadržala vrlo značajno mjesto u mjeri vrijednosti.