Koja je od navedenih tvrdnja o topljivosti kisika u vodi s promjenom temperature točna?
Masena koncentracija kisika u vodi raste s porastom temperature. Topljivost kisika u vodi ne ovisi o temperaturi. Maseni udio kisika u vodi ne ovisi o temperaturi. Množinska koncentracija kisika u vodi pada s porastom temperature.
A B C D
U vodi se lako otapa i topljivost mu jako raste s porastom temperature. S porastom temperature raste energija elektrona. S porastom temperature raste energija elektrona. Stoga koncentracija O opada visinom, a koncentracija atomskog kisika (O) raste. Rastvorljivost acetilena u acetonu raste s porastom tlaka, a opada sa porastom temperature. Rastvorljivost acetilena u acetonu raste s porastom tlaka, a opada sa porastom temperature. Indeks prelamanja zraka ovisi o temperaturi, i s porastom temperature, prelamanje raste. Za potpunije odvajanje otopljena kisika iz napojne vode koriste se i kemikalije, kao hidrazin (NH) koji djeluje prema sljedećoj reakciji: 

Topivost plinova u vodi smanjuje se s porastom njene temperature i pada na najmanju vrijednost kod temperature vrelišta. Za potpunije odvajanje otopljena kisika iz napojne vode koriste se i kemikalije, kao hidrazin (NH) koji djeluje prema sljedećoj reakciji: 

Topivost plinova u vodi smanjuje se s porastom njene temperature i pada na najmanju vrijednost kod temperature vrelišta. Apsolutna vlažnost zraka raste s porastom temperature (-> veće isparavanje). Topljivost kisika se smanjuje povišenjem temperature. Omjer škriljevca plina i škriljevca nafte ovisi o retortnoj temperaturi i u pravilu raste s porastom temperature. Na oko 500 m u vodi ponestaje kisika. Uranij je topiv u vodi samo uz prisustvo kisika. S porastom temperature topljivost čvrstih tvari najčešće se povećava, dok plinovi postaju slabije topljivi u vodi, ali bolje topljivi u organskim otapalima. razmatra smanjivanje temperature atmosfere s porastom visine. U barama je rijetka zbog osjetljivosti na manjak kisika u vodi. U pravilu, gustoća svih tvari opada s porastom temperature. Kod čistih metala (bakar, aluminij, zlato, srebro, i tako dalje) otpor raste s porastom temperature. Promjena viskoznosti s promjenom temperature označuje se indeksom viskoznosti (ulja većeg indeksa viskoznosti pokazuju manju promjenu viskoznosti s promjenom temperature). Promjena viskoznosti s promjenom temperature označuje se indeksom viskoznosti (ulja većeg indeksa viskoznosti pokazuju manju promjenu viskoznosti s promjenom temperature). Promjena viskoznosti s promjenom temperature označuje se indeksom viskoznosti (ulja većeg indeksa viskoznosti pokazuju manju promjenu viskoznosti s promjenom temperature). Električna vodljivost povećava mu se s porastom temperature. Porastom duljine lanca talište im raste, a topivost u vodi opada. Za život u moru ipak je najvažnija koncentracija kisika koja je veća od prosjeka. Topljivost tvari ovisi o temperaturi. Topljivost kisika se smanjuje povišenjem temperature. Dokaz da aceton ne reagira je taj što ne dolazi do izmjene atoma kisika acetona i vode, kada se aceton otopi u vodi koja sadrži povećanu koncentraciju teškog izotopa kisika (O). Voda je najčešće otapalo, no topljivost tvari u vodi nije jednaka, već ovisi o građi tvari. Brzina razvoja ličinki ovisi o temperaturi i količini hranjivih tvari u vodi. Hidroksidi se razlikuju po topljivosti, a topljivost slabije topljivih hidroksida ovisi o pH otopine. Na oko 500 m u vodi ponestaje kisika. Uranij je topiv u vodi samo uz prisustvo kisika. U vodi se lako otapa i topljivost mu jako raste s porastom temperature. Kod tipičnog izgaranja ugljikovodika, boja plamena uglavnom ovisi o dovodu kisika i dobrom mješanju kisika i goriva, koje određuje stupanj izgaranja i time koja će se temperature postići. U barama je rijetka zbog osjetljivosti na manjak kisika u vodi. Budući da tijela mogu mijenjati svoja agregatna stanja promjenom temperature, zaključujemo da razmak između molekula ovisi o temperaturi. Tablica topljivosti soli

Tablica topljivosti soli prikazuje koliko su određeni spojevi topljivi u vodi na sobnoj temperaturi pri normalnom tlaku. Indeks prelamanja zraka ovisi o temperaturi, i s porastom temperature, prelamanje raste. Njegova velika topljivost u vodi je nedostatak, koja mu ograničava primjenu. Biljni pokrov ovisi o reljefu, vodi i klimi. Ozon

Ozon (O) je alotrop kisika čija se molekula sastoji od 3 atoma kisika. Korozija u sustavu napojne vode može nastati kao posljedica niske pH vrijednosti, te otopljena kisika (O) i ugljikova dioksida (CO) u vodi. Jakost veze O-H ovisi o gustoći elektronskog oblaka oko atoma kisika na koji je vezan vodik. Čisto je željezo postojano u suhom zraku i u vodi u kojoj nema otopljena kisika. U toploj vodi topljivost joj se povećava. Redukcija kisika je složena, višestruka reakcija, čiji mehanizam ovisi i o naravi elektrodne površine. Smatra se da je točna tvrdnja filologa Gorana Vukovića da ime Goražde vodi korijen od slavenske riječi Gorazd. Količina dodane željezove rude ovisi o drugim izvorima kisika, a kreće se od 0% do 25%. Omjer škriljevca plina i škriljevca nafte ovisi o retortnoj temperaturi i u pravilu raste s porastom temperature. Što je viši maseni udio ugljika, to je veća količina CO, odnosno manji maseni udio preostalog kisika. Dokaz da aceton ne reagira je taj što ne dolazi do izmjene atoma kisika acetona i vode, kada se aceton otopi u vodi koja sadrži povećanu koncentraciju teškog izotopa kisika (O). Brzina razvoja ličinki ovisi o temperaturi i količini hranjivih tvari u vodi. Na oko 500 m u vodi ponestaje kisika. Uranij je topiv u vodi samo uz prisustvo kisika. Kod tipičnog izgaranja ugljikovodika, boja plamena uglavnom ovisi o dovodu kisika i dobrom mješanju kisika i goriva, koje određuje stupanj izgaranja i time koja će se temperature postići. U barama je rijetka zbog osjetljivosti na manjak kisika u vodi. Budući da tijela mogu mijenjati svoja agregatna stanja promjenom temperature, zaključujemo da razmak između molekula ovisi o temperaturi. Tablica topljivosti soli

Tablica topljivosti soli prikazuje koliko su određeni spojevi topljivi u vodi na sobnoj temperaturi pri normalnom tlaku. Indeks prelamanja zraka ovisi o temperaturi, i s porastom temperature, prelamanje raste. Biljni pokrov ovisi o reljefu, vodi i klimi. Ozon

Ozon (O) je alotrop kisika čija se molekula sastoji od 3 atoma kisika. Korozija u sustavu napojne vode može nastati kao posljedica niske pH vrijednosti, te otopljena kisika (O) i ugljikova dioksida (CO) u vodi. Jakost veze O-H ovisi o gustoći elektronskog oblaka oko atoma kisika na koji je vezan vodik. Čisto je željezo postojano u suhom zraku i u vodi u kojoj nema otopljena kisika. Redukcija kisika je složena, višestruka reakcija, čiji mehanizam ovisi i o naravi elektrodne površine. Smatra se da je točna tvrdnja filologa Gorana Vukovića da ime Goražde vodi korijen od slavenske riječi Gorazd. Količina dodane željezove rude ovisi o drugim izvorima kisika, a kreće se od 0% do 25%. Omjer škriljevca plina i škriljevca nafte ovisi o retortnoj temperaturi i u pravilu raste s porastom temperature. Danas je volumni udio elementarnog kisika u atmosferi 21%. Učinak tornja ovisi samo o entalpiji zraka, a ne o temperaturi. pH takve otopine je blizu neutralne vrijednosti 7, no točna pH-vrijednost ovisi o temperaturi otopine. Kozmičke zrake u atmosferi ioniziraju molekule dušika i kisika, što vodi do brojnih reakcija. Ako se susretnu molekula ozona i atom kisika, oni u kemijskoj reakciji stvaraju dvije molekule dvoatomnog kisika:

O + O· → 2 O

Ako se susretnu dva atoma kisika, oni stvaraju molekulu dvoatomnog kisika:

2 O· → O

Količina ozona u stratosferi je određena ravnotežom između stvaranja ozona Sunčevim zračenjem i razbijanja molekula ozona. Brzina otapanja također ovisi o miješanju (koje ubrzava otapanje), količini već otopljene tvari (približavanjem koncentracije maksimalnoj topljivosti otapanje se usporava) i temperaturi, koja uz povećanje maksimalne topljivosti povećava i brzinu otapanja. Za potpunije odvajanje otopljena kisika iz napojne vode koriste se i kemikalije, kao hidrazin (NH) koji djeluje prema sljedećoj reakciji: 

Topivost plinova u vodi smanjuje se s porastom njene temperature i pada na najmanju vrijednost kod temperature vrelišta. Za potpunije odvajanje otopljena kisika iz napojne vode koriste se i kemikalije, kao hidrazin (NH) koji djeluje prema sljedećoj reakciji: 

Topivost plinova u vodi smanjuje se s porastom njene temperature i pada na najmanju vrijednost kod temperature vrelišta. U vodi se lako otapa i topljivost mu jako raste s porastom temperature. Najpoznatije odstupanje od uobičajenog pada gustoće s porastom temperature je anomalija vode. Topljivost kisika se smanjuje povišenjem temperature. Na oko 500 m u vodi ponestaje kisika. Uranij je topiv u vodi samo uz prisustvo kisika. S porastom temperature raste energija elektrona. S porastom temperature raste energija elektrona. S porastom temperature topljivost čvrstih tvari najčešće se povećava, dok plinovi postaju slabije topljivi u vodi, ali bolje topljivi u organskim otapalima. Stoga koncentracija O opada visinom, a koncentracija atomskog kisika (O) raste. razmatra smanjivanje temperature atmosfere s porastom visine. U barama je rijetka zbog osjetljivosti na manjak kisika u vodi. U pravilu, gustoća svih tvari opada s porastom temperature. Rastvorljivost acetilena u acetonu raste s porastom tlaka, a opada sa porastom temperature. Rastvorljivost acetilena u acetonu raste s porastom tlaka, a opada sa porastom temperature. Promjena viskoznosti s promjenom temperature označuje se indeksom viskoznosti (ulja većeg indeksa viskoznosti pokazuju manju promjenu viskoznosti s promjenom temperature). Promjena viskoznosti s promjenom temperature označuje se indeksom viskoznosti (ulja većeg indeksa viskoznosti pokazuju manju promjenu viskoznosti s promjenom temperature). Promjena viskoznosti s promjenom temperature označuje se indeksom viskoznosti (ulja većeg indeksa viskoznosti pokazuju manju promjenu viskoznosti s promjenom temperature). Indeks prelamanja zraka ovisi o temperaturi, i s porastom temperature, prelamanje raste. Električna vodljivost povećava mu se s porastom temperature. Za život u moru ipak je najvažnija koncentracija kisika koja je veća od prosjeka. Termometri s termistorima kojima električni otpor brzo pada s porastom temperature mogu točno mjeriti vrlo male temperaturne razlike. Naročito se u zrakoplovstvu od fluida zahtijeva približna postojanost svojstava s porastom temperature. Kod tipičnog izgaranja ugljikovodika, boja plamena uglavnom ovisi o dovodu kisika i dobrom mješanju kisika i goriva, koje određuje stupanj izgaranja i time koja će se temperature postići.