Koji se vladari spominju na nadgrobnome natpisu hrvatske kraljice Jelene?
Muncimir (Mutimir) i Tomislav Mihovil (Mihajlo) Krešimir i Stjepan Držislav Petar Krešimir IV. i Dmitar Zvonimir Trpimir i Domagoj
A B C D
Muncimir

Muncimir, ponegdje i Mutimir, bio je knez Primorske Hrvatske od oko 892. do oko 910. Ispravno su navedene samo u natpisu kraljice Jelene iz 976. godine. Oko 890. na vlast dolazi Muncimir (također i Mutimir), koji se u povelji datiranoj 892. godine naziva "Muncimiro, divino munere iuvatus Croatorum dux" (Muncimir, božanskom pomoću knez Hrvata). Primislava, Beloša Vukanovića i Jelene Vukanović, kraljice Mađarske i Hrvatske. Nadgrobni natpis kraljice Jelene

Nadgrobni natpis kraljice Jelene prednji je dio sarkofaga u kojemu je bilo ukopano tijelo hrvatske kraljice Jelene koja je živjela u 10. stoljeću. Imenom kraljice Jelene danas se u Zadru naziva Perivoj kraljice Jelene Madijevke. Na natpisu predromaničke crkve iz Uzdolja kod Knina Muncimir je nazvan "princeps". i kraljice Jelene. i kraljice Jelene Raške. Perivoj kraljice Jelene Madijevke

Perivoj kraljice Jelene Madijevke je prvi javni Gradski perivoj Zadra - današnjeg naziva Perivoj kraljice Jelene Madijevke. Trpimirov sin, Muncimir je na kamenom natpisu tituliran kao "princeps", a u dokumentu kao "dux", dok se Stjepan Držislav na jednom kamenom natpisu pojavljuje kao "dux magnus". Na natpisu predromaničke crkve iz Uzdolja kod Knina Muncimir je nazvan "princeps", a njegova je žena u Čedadskom evanđelistaru nazvana "comitissa", pa bi Muncimir bio i ban i knez. Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom

Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom je odlikovanje Republike Hrvatske koje zauzima drugo mjesto po va­žnos­nome slijedu u redoslijedu hrvatskih odlikovanja. Muncimir je koristio kako naslov "dux" ("divino munere Croatorum dux"), tako i naslov "princeps" (na natpisu iz Uzdolja kod Knina). Muncimir je koristio kako naslov "dux" ("divino munere Croatorum dux"), tako i naslov "princeps" (na natpisu iz Uzdolja kod Knina). Nalazi se na Poljani kraljice Jelene bb, blizu Srebrnih vrata Dioklecijanove palače. Između nje i kraljice i banice Jelene bjesnio je sukob koji je slabio kraljevstvo. Na natpisu se spominju funkcionari municipalne administracije Pharosa ("decurio, adlectus"), a datira se u poč. Bio je miljenik talijanske kraljice Jelene Savojske. Mutimir

Mutimir može biti: Nalazi se na Poljani kraljice Jelene 1 i Dioklecijanovoj 7, na Peristilu, središnjem dijelu Dioklecijanove palače. Veleredom kraljice Jelene, za razvoj prijateljskih odnosa BiH i Republike Hrvatske i potporu za potpisivanje Washingtonskog mirovnog sporazuma. U Zagrebu 2011. godine Predsjednik Hrvatske Ivo Josipović odlikovao ju je Veleredom kraljice Jelene s lentom i Danicom. Knez Muncimir (Mutimir) u Uzdolju je dao podići crkvu svetog Ivana, od koje je danas sačuvan kameni ulomak s Muncimirovim imenom i 895. godinom. potvrđuje poveljom darove svoje majke, kraljice Jelene samostanu. Osim toga, otkrivena su tri kraljevska imena (Jelena, Mihajlo Krešimir i Stjepan Držislav), čime su riješena neka nepotpuna mjesta u rodoslovlju hrvatske dinastije Trpimirovića. Ispravno su navedene samo u natpisu kraljice Jelene iz 976. godine. Trpimirov sin, Muncimir je na kamenom natpisu tituliran kao "princeps", a u dokumentu kao "dux", dok se Stjepan Držislav na jednom kamenom natpisu pojavljuje kao "dux magnus". narodna imena hrvatskih knezova, ako su krunjeni za kralja, vrlo rano dopunjuju svetačkim: Mihajlo Krešimir, Stjepan Držislav i dr.

Osobnim imenima, proučavanjem njihovih značenja i podrijetla bavi se lingvistička grana onomastika. Primislava, Beloša Vukanovića i Jelene Vukanović, kraljice Mađarske i Hrvatske. Na ostalima, iz 10. st., spominju se knez Muncimir i kralj Stjepan Držislav, sve do kralja Zvonimira s kraja 11. stoljeća. Nadgrobni natpis kraljice Jelene

Nadgrobni natpis kraljice Jelene prednji je dio sarkofaga u kojemu je bilo ukopano tijelo hrvatske kraljice Jelene koja je živjela u 10. stoljeću. Imenom kraljice Jelene danas se u Zadru naziva Perivoj kraljice Jelene Madijevke. i kraljice Jelene. Stjepan Držislav (969.-997.) Mihajlo Krešimir II. Stjepan Držislav

Stjepan Držislav, hrvatski kralj iz dinastije Trpimirovića, sin kralja Mihajla Krešimira II. Stjepan Držislav postaje prvi hrvatski okrunjeni kralj s titulom "kralj Hrvatske i Dalmacije". i kraljice Jelene Raške. Perivoj kraljice Jelene Madijevke

Perivoj kraljice Jelene Madijevke je prvi javni Gradski perivoj Zadra - današnjeg naziva Perivoj kraljice Jelene Madijevke. Krešimirov nasljednik Stjepan Držislav (969.-997.) Kralj Stjepan Držislav umro je god. na prijestolu ga nasljeđuje njegov sin Stjepan Držislav (969. Mihovil Radnić

Fra Mijo Radnić (Mihajlo, tj. Iako je kralj Mihajlo Krešimir II. Na hrvatsko prijestolje godine 949. dolazi Mihajlo Krešimir II. Nakon Časlavove pogibije oduzeta područja 960. godine u sastav Hrvatske vraća Mihajlo Krešimir II. Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom

Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom je odlikovanje Republike Hrvatske koje zauzima drugo mjesto po va­žnos­nome slijedu u redoslijedu hrvatskih odlikovanja. Stjepan Držislav je hrvatskim banom proglasio župana Godimira. Nakon što je kralj Stjepan Držislav preminuo 997. RTOP-12 "Kralj Dmitar Zvonimir" je u odnosu na RTOP-11 "Kralj Petar Krešimir IV." Kralj Hrvatske i Dalmacije Petar Krešimir IV. i Petar Krešimir IV.). Petar Krešimir IV. Petar Krešimir IV. Petar Krešimir IV. Petar Krešimir IV. Petar Krešimir IV. Petar Krešimir IV. Dmitar Zvonimir

Dmitar Zvonimir (lat. kojom Petar Krešimir IV. Kralj Petar Krešimir IV. Bosnu i Uskoplje u sastav Hrvatske vraća kralj Petar Krešimir IV. Ispravno su navedene samo u natpisu kraljice Jelene iz 976. godine. ), Slavonijom je upravljao slavonski ban Dmitar Zvonimir, suprug ugarske princeze Jelene Lijepe (mađ. Budući da Petar Krešimir IV. 1069. godine Petar Krešimir IV. Hrvatski kralj Petar Krešimir IV. U njoj Petar Krešimir IV. Međutim, jer Petar Krešimir IV. Stjepanov sin Petar Krešimir IV. To stalno jačanje hrvatske države se nastavlja i nakon smrti Stjepana I. Kralj Petar Krešimir IV. Godine 1075. kralj Petar Krešimir IV. Ivana utemeljio je Petar Krešimir IV. RTOP-11 Kralj Petar Krešimir IV. Ispravno su navedene samo u natpisu kraljice Jelene iz 976. godine. Primislava, Beloša Vukanovića i Jelene Vukanović, kraljice Mađarske i Hrvatske. Nadgrobni natpis kraljice Jelene

Nadgrobni natpis kraljice Jelene prednji je dio sarkofaga u kojemu je bilo ukopano tijelo hrvatske kraljice Jelene koja je živjela u 10. stoljeću. Imenom kraljice Jelene danas se u Zadru naziva Perivoj kraljice Jelene Madijevke. i kraljice Jelene. i kraljice Jelene Raške. Perivoj kraljice Jelene Madijevke

Perivoj kraljice Jelene Madijevke je prvi javni Gradski perivoj Zadra - današnjeg naziva Perivoj kraljice Jelene Madijevke. Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom

Velered kraljice Jelene s lentom i Danicom je odlikovanje Republike Hrvatske koje zauzima drugo mjesto po va­žnos­nome slijedu u redoslijedu hrvatskih odlikovanja. Nalazi se na Poljani kraljice Jelene bb, blizu Srebrnih vrata Dioklecijanove palače. Između nje i kraljice i banice Jelene bjesnio je sukob koji je slabio kraljevstvo. Na natpisu se spominju funkcionari municipalne administracije Pharosa ("decurio, adlectus"), a datira se u poč. Bio je miljenik talijanske kraljice Jelene Savojske. Nalazi se na Poljani kraljice Jelene 1 i Dioklecijanovoj 7, na Peristilu, središnjem dijelu Dioklecijanove palače. Veleredom kraljice Jelene, za razvoj prijateljskih odnosa BiH i Republike Hrvatske i potporu za potpisivanje Washingtonskog mirovnog sporazuma. U Zagrebu 2011. godine Predsjednik Hrvatske Ivo Josipović odlikovao ju je Veleredom kraljice Jelene s lentom i Danicom. potvrđuje poveljom darove svoje majke, kraljice Jelene samostanu. i kraljice Jelene, koji je preuzeo prijestolje sa 16 godina u razdoblju velike turske invazije. Iz tog razdoblja datira predromanička trobrodna bazilika u kojoj je Bulić pronašao ostatke sarkofaga hrvatske kraljice Jelene. Društvo Hrvatskog zmaja postavilo je 1929. na zgradu na Trgu hrvatske kraljice Jelene spomen ploču s tekstom: «Ovdje je umro 26.III. Tisućita obljetnica Gospe od Otoka slavila se povodom tisućite obljetnice smrti hrvatske kraljice Jelene, koja je to svetište sagradila u Solinu. Veleredom kraljice Jelene s lentom i Danicom, između ostalih, odlikovani su: i njegove supruge, kraljice Jelene, kraljevne iz mađarske vladarske dinastije Arpadovića. Prema drugoj, Trpimir je imao tri sina, Petra, Zdeslava i Muncimira, a naslijedio ga je Domagoj koji nije bio iz njegove obiteljske loze, dok je drugi Trpimir sa sinovima Krešimirom i Miroslavom vladao nakon Tomislava. U unutarnjoj priprati se nalaze portreti kralja Milutina i kraljice Simonide, kraljice Jelene i obiteljsko stablo dinastije Nemanjića, ali i "Posljednji sud". Od polovice 12. stoljeća spominju se i raški župani kao vladari cijelog područja.