Kada nastaje rosa?
Kada se vodena para koja se izluči (kondenzira) iz zasićenog zraka u obliku ledenih kristala naslaže na predmetima površine. Kada iznad ohlađene površine stigne topliji, parom bogati zrak. Kada temperatura zraka dostigne svoje rosište. Kada se zrak ohladi. Kada zračenjem ohlađena površina ohladi niži sloj zraka te se izlučena (kondenzirana) vodena para u sitnim kapima izdvaja na predmetima površine.
A B C D E
Oblaci se javljaju kada se vodena para pri naglom hlađenju kondenzira na česticama praha i ledenih jezgara. Kada se vodena para kondenzira, ona donosi i određenu količinu topline, znači da zagrijava površinu na kojoj se kondenzira. Vodena para iz zraka kondenzira na hladnim površinama pri čemu na površini nastaju kapljice- rosu. Mnogo kiše nastaje zbog položaja grada na obali Tihog oceana, ispod planina na kojima se kondenzira vodena para koja dolazi s oceana. Rosa je oborina u obliku vodenih kapljica koje nastaju izravno iz vodene pare, na ohlađenu tlu i predmetima blizu tla, kada temperatura zraka padne ispod rosišta. Vodena para

Vodena para je voda u plinovitom obliku. Mraz

Mraz je oborina koja nastaje kada se vlaga iz vodenom parom zasićenog zraka desublimira na čvrstim površinama čija temperatura je manja i od temperature rosišta i od 0 °C. Vodena para se na metalnoj površini kondenzira, kondenzat otapa masne tvari i otkapljuje u vrelo otapalo. Konvektivni oblaci (kumulus, kumulonimbus i altokumulus castellanus) nastaju kada se okomitim strujanjem podiže topliji vlažni zrak u više i hladnije dijelove atmosfere gdje se vodena para kondenzira. Važno je primijetiti da, kada se jednom naboj odvede sa površine dielektrika, unutar kristala nastaje nova ravnoteža, tj. Kondenzacijske jezgre

Kondenzacijske jezgre su sićušne čestice različita podrijetla na kojima se u atmosferi kondenzira vodena para (aerosoli). Vodena se para u atmosferi hladila i padala na Zemlju u obliku kiše. Nakon posljednjeg stupnja turbine sada već para zasićenog područja odlazi u kondenzator gdje kondenzira predajući pa se napojnom pumpom vraća u utilizator. U dimnim plinovima nalazi se i vodena para koja nastaje izgaranjem goriva koje ima udio vodika. Konvektivni oblaci su kumulusi, kumulonimbusi i altokumulus castellanusi koji nastaju kada se okomitim strujanjem podiže topli vlažni zrak u više i hladnije dijelove atmosfere gdje se vodena para kondenzira (termika). Ledene iglice je oborina koja se sastoji od sitnih nerazgranatih ledenih kristala u obliku iglica, pločica ili štapića. Vodena para nastaje na površini Zemlje hlapljenjem ili isparavanjem. Istom kada pregrijana para ohlađivanjem dođe na temperaturu zasićenja, to jest u stanje suho zasićene pare, daljim se ohlađivanjem kondenzira. Mogu biti pogonjeni plinom ili naftom, a naziv kondenzacijski kotlovi su dobili jer vodena para proizvedena tijekom izgaranja se kondenzira u vodu koja se odvodi. Vodena para se potom hladi i stlačuje pri čemu opet nastaje tekuća voda, koja se ponovno vodi na zagrijavanje nuklearnim gorivom. Vodena se para kondenzira na jezgrama kondenzacije čim se atmosfera ohladi ispod rosišta, što se događa dodirom zraka s hladnijim tijelom, dinamičkim hlađenjem zraka zbog sniženja tlaka, hlađenjem zbog miješanja sa zrakom niže temperature, hlađenjem zbog zračenja. Ledene iglice

Ledene iglice je oborina koja se sastoji od sitnih nerazgranatih ledenih kristala u obliku iglica, pločica ili štapića. Ako se u sustavu zraka ne uračunava vodena para, takva se smjesa zove suhi zrak. Ako se u sustavu zraka ne uračunava vodena para, takva se smjesa zove suhi zrak. Vodena para ima manju gustoću od zraka, a to znači vodena para stvarati uzgon prema gore u zraku. Također vrijedi da je zrak gušći kada je hladniji nego kad je topliji. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. U toploj fronti topliji zrak struji iznad klina hladnijeg zraka. Kada stigne do površine, stvara ogroman vrtlog čija snaga može progutati brodove. Struji li zrak zasićen vodenom parom iznad hladnije podloge, nastaje advektivna magla, a hladi li se zračenjem, radijacijska magla. U nosu i ustima zrak se zagrije i ovlaži vodenom parom, prije nego stigne u pluća. U nosu i ustima zrak se zagrije i ovlaži vodenom parom, prije nego stigne u pluća. Tamo hladni zrak susreće topliji mediteranski zrak. pokazao je 1781. da kada vodik izgara u zrak nastaje voda. zrak je topliji nakon kompresije. zrak je topliji nakon kompresije. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. To može otežati disanje, pogotovo kada je zrak topliji od 35 °C i kada je vlažnost zraka velika, kao u tropskim kišnim šumama ili u prostorijama gdje je slaba ventilacija. Kada klip stigne u GMT započinje radni takt. Smuđ se razmnožava između travnja i svibnja, kada temperatura vode dostigne 12°C. Rosište

Rosište je temperatura do koje se vlažan zrak mora hladiti (100% relativne vlage zraka), kod konstantnog tlaka, da počne kondenzacija vode. Som se razmnožava između svibnja i srpnja kada temperatura vode dostigne otprilike 20 stupnjeva. Piroliza alkana nastaje kada zagrijavamo alkane bez prisustva zraka. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Ljudi naviknuti na kontinentalnu klimu često se osjećaju neugodno kada temperatura rosišta dostigne 15 do 20 °C. Rosa je oborina u obliku vodenih kapljica koje nastaju izravno iz vodene pare, na ohlađenu tlu i predmetima blizu tla, kada temperatura zraka padne ispod rosišta. Predgrijavanje je potrebno kada: zavarivanje izvodimo kod niskih temperatura okolnog zraka (npr. Kada Pokémon dostigne novu razinu, njegove se statistike povise. Klen se razmnožava između travnja i lipnja, kada temperatura vode dostigne 15°C uz kamenite obale s umjerenim do brzim protokom vode. Kada je temperatura zraka visoka, tijelo uslijed toplinske samoregulacije, koristi znojenje da bi se ohladilo. Nastaje kada protok zraka oko jedne komponente tijela zauzima isti prostor kao protok zraka oko druge komponente tijela (npr. Cradilyja se može dobiti razvijanjem Lileepa kada ovaj dostigne 40. razinu. Pri tlu prosječna temperatura zraka na Zemlji iznosi 15 °C, a kada ne bi bilo atmosfere, temperatura bi bila niža za 33 °C. Pri tlu prosječna temperatura zraka na Zemlji iznosi 15 °C, a kada ne bi bilo atmosfere, temperatura bi bila niža za 33 °C. Pri tlu prosječna temperatura zraka na Zemlji iznosi 15 °C, a kada ne bi bilo atmosfere, temperatura bi bila niža za 33 °C. Magla nastaje kondenzacijom (vodena magla) ili depozicijom (ledena magla) vodene pare u prizemnome zraku kada se zrak ohladi ispod temperature rosišta. pokazao je 1781. da kada vodik izgara u zrak nastaje voda. Kada se bijeli patuljak ohladi onda se zove crni patuljak. Tako će zrak pri stalnom atmosferskom tlaku prijeći iz plinovitog u kapljevito agregatno stanje kada ga se ohladi na –194 °C. Tako će zrak pri stalnom atmosferskom tlaku prijeći iz plinovitog u kapljevito agregatno stanje kada ga se ohladi na –194 °C. Tako će zrak pri stalnom atmosferskom tlaku prijeći iz plinovitog u kapljevito agregatno stanje kada ga se ohladi na –194 °C. Pri mirovanju, kada se ležaj ohladi, ulje opet otječe natrag u pore. Kada se glavina nakon montaže ohladi na sobnu temperaturu, skupi se, a zbog preklopa na dodirnim površinama nastaje odgovarajući površinski pritisak za postizanje sile trenja. Kada se ulje ohladi, procijedite ga kroz gazu i koristite do mjesec dana. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. On nastaje kada se čelik austenitne strukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu Ms (temperaturu početka stvaranja martenzita) brzinom hlađenja koja se naziva donja kritična brzina hlađenja. Nastaje kada se čelik austenitne mikrostrukture ohladi na određenu, dovoljno nisku temperaturu (Ms - temperatura početka stvaranja martenzita; Mf - temperatura završetka stvaranja martenzita) donjom kritičnom brzinom hlađenja. Proces se ponavlja dok se zrak ne ohladi dovoljno da se ukaplji (-200°C). Suprotno, po zimi kada se zrak spušta, on se komprimira i tako zagrijava zrak u mezopauzi. Okluzija tipa hladne fronte nastaje kada je zrak na stražnjoj strani hladne fronte hladniji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa hladne fronte nastaje kada je zrak na stražnjoj strani hladne fronte hladniji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa hladne fronte nastaje kada je zrak na stražnjoj strani hladne fronte hladniji od hladnog zraka ispred tople fronte. Okluzija tipa hladne fronte nastaje kada je zrak na stražnjoj strani hladne fronte hladniji od hladnog zraka ispred tople fronte. Zvuk nastaje kada neka materija vibrira. Ovisno o fizikalnim svojstvima zračna masa može biti topla, hladna, suha, vlažna, stabilna (kada je topli zrak nad hladnom podlogom i nema okomitog strujanja), nestabilna (kada je hladni zrak nad toplom podlogom nastaje okomito strujanje) i drugo. Ovisno o fizikalnim svojstvima zračna masa može biti topla, hladna, suha, vlažna, stabilna (kada je topli zrak nad hladnom podlogom i nema okomitog strujanja), nestabilna (kada je hladni zrak nad toplom podlogom nastaje okomito strujanje) i drugo. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Nastaje kada je najniži sloj zraka iznad mora hladniji od zraka nad kopnom. Magla nastaje kondenzacijom (vodena magla) ili depozicijom (ledena magla) vodene pare u prizemnome zraku kada se zrak ohladi ispod temperature rosišta. Vodena para nastaje na površini Zemlje hlapljenjem ili isparavanjem. Pri snižavanju temperature zraka sa zasićenom parom nastaje prezasićena vodena para, povlačenjem klipa i povećanjem obujma u posudi (jednadžba stanja idealnog plina), uslijed čega dolazi do njenog kondenziranja na sitnim česticama, ionima. Kada snijeg, padajući, naiđe na sloj toploga zraka, obično na visini između 800 i 2 000 metara, pahuljice se rastope i postanu kiša koja se u sloju hladnoga zraka neposredno iznad površine tla ohladi na temperaturu nižu od 0 °C, ali se ne smrzne. Kada snijeg, padajući, naiđe na sloj toploga zraka, obično na visini između 800 i 2 000 metara, pahuljice se rastope i postanu kiša koja se u sloju hladnoga zraka neposredno iznad površine tla ohladi na temperaturu nižu od 0 °C, ali se ne smrzne. Sjeveroistočni obronci visokih planina često dobivaju dosta kiše, a jugozapadne padine ne, to je zbog toga jer je taj dio otoka viši - pa se na tim visinama kondenzirana para ohladi i padne kao kiša ili rosa. Vodena para ima manju gustoću od zraka, a to znači vodena para stvarati uzgon prema gore u zraku. Otvara se kada tlak naraste iznad te granice i ispušta prekomjerni fluid (plin, vodena para, kapljevina); kada tlak ponovno padne na dopuštenu razinu, sam se zatvara. Rosa je oborina u obliku vodenih kapljica koje nastaju izravno iz vodene pare, na ohlađenu tlu i predmetima blizu tla, kada temperatura zraka padne ispod rosišta. Oblaci se javljaju kada se vodena para pri naglom hlađenju kondenzira na česticama praha i ledenih jezgara. Atmosferski se tlak smanjuje s nadmorskom visinom, jer se smanjuje sloj zraka iznad te točke, s porastom vlažnosti zraka jer vodena para ima manju gustoću od zraka i porastom temperature jer se zagrijavanjem smanjuje gustoća zraka zbog širenja. Preporuča se konzumacija kada je boca ohlađena na 8 °C. Zrcaljenje prema gore ili gornji miraž nastaje kod vrlo velikog porasta temperature s visinom (barem 11,2 °C/100 m), prije svega zimi kad se Zemljina površina i sloj zraka uz nju vrlo jako ohladi. Vodena se para kondenzira na jezgrama kondenzacije čim se atmosfera ohladi ispod rosišta, što se događa dodirom zraka s hladnijim tijelom, dinamičkim hlađenjem zraka zbog sniženja tlaka, hlađenjem zbog miješanja sa zrakom niže temperature, hlađenjem zbog zračenja. Na taj način sloj prljavštine se u sekundi ohladi.