Koji je od navedenih poreza oblik neizravnoga oporezivanja?
porez na imovinu porez na dodanu vrijednost porez na nasljeđe
A B C
Porez na dohodak

Porez na dohodak je jedan od suvremenih poreza. Porez na dodanu vrijednost

PDV, punim imenom porez na dodanu vrijednost je suvremeni oblik oporezivanja potrošnje i njegovo širenje je započelo šezdesetih godina 20. stoljeća. te zbog [[strah|straha]] od [[porez|oporezivanja]] [[vikendica]] koje oni posjeduju. Unaprijedio je javnu imovinu i poboljšao je metode oporezivanja. Mrtvi teret oporezivanja

Mrtvi teret oporezivanja predstavlja smanjenje ukupnog viška (proizvođačevog i potrošačevog) na tržištu nakon uvođenja poreza. Više o mrtvom teretu oporezivanja


U svijetu svaka država naplaćuje porez prema odredbama i zakonima koji u njima vrijede, i kao takvo porezne stope i vrste poreza različite su od države do države. Zbog protivljenja koalicijskog partnera HNS-a porez na imovinu nije proširen. Porez na dobit

Porez na dobit je mlad porezni oblik koji se počeo primjenjivati poslije 2. svjetskog rata i on je na neki način porez na dohodak poduzeća. Bulgari su plaćali više danaka: godišnji porez ("yushur"), porez po glavi ("dzhizie"), porez na zemlju ("ispench"), ali i više poreza na trgovinu i proizvodnju ("avariz"). Porez na vino bio je manji od poreza na pšenicu, a ušur od vina dvaput je bio veći od ušura za pšenicu. Unaprijeđen je sustav prikupljanja poreza, a smanjen je i zemljišni porez. Dotadašnji sustav estimo je zamijenila sustavom castato, po kojem se porez plaćao na cjelokupnu imovinu. Seljak je plaćao šest vrsta poreza, od kojih su najteži bili: "taille" (neposredni porez), "capitation" (vrsta glavarine), "vingtieme" (porez na prihod), crkveni porez, kao i razna davanja gospodaru u obliku novca, rada, plodina. "pilećeg poreza" iz 1964. godine, u Americi je uveden 25%-tni porez na uvozne automobile. kuna ili imaju zbroj bilance (ako su obveznici poreza na dobit), odnosno dugotrajnu imovinu (ako su obveznici poreza na dohodak) u vrijednosti do 30 mil. Godine 1946., komunistička Poljska uvela je sličan porast osnovice poreza na dohodak, zapravo porez na nerađanje, popularno nazvan "bykowe" na poljskom ("bikov porez", a "bik" kao metonimija za neoženjenoga muškarca). Revolucionarni porez

Revolucionarni porez je glavni oblik financiranja za nasilne nedržavne aktera poput gerilaca ili terorističkih organizacija. Potpisani su dvostrani međunarodni ugovori o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja 2001., o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu 2003., o međunarodnom cestovnom prometu 2005., o suradnji na području turizma 2010. i o gospodarskoj suradnji 2015. Nevjenačne osobe morale su platiti porez na nerađanje, a stopa poreza povećala se za njih 8-10%. Trošarine

Trošarine (akcize) su poseban oblik poreza na promet i jedan od najstarijih poreznih oblika. Problem koji se javlja jest pitanje pravednosti oporezivanja dobiti zbog problema "dvostrukog oporezivanja". Područje poreza na dodanu vrijednost u Europskoj uniji

Područje oporezivanja poreza na dodanu vrijednost u EU je područje u kojem se nalaze sve zemlje članice Europske unije i neke zemlje koje nemaju taj status. Prvi oblik poreza na dohodak uveden je u 18. st. kada je William Pitt mlađi uveo "cedularni" oblik poreza na dohodak jer su mu trebala sredstva zbog ratovanja Velike Britanije s Francuskom. Antipater, Fazael i Herod, koji svoje položaje duguju Cezaru, sada pruža pomoć Kasiju i silom utjeruju porez u Judeji, kršeći Cezarovu odredbu o oslobođenju od poreza. Dogovorom je predviđeno oslobađanje od svih poreza i vojne obveze za one koji bi se dobrovoljno odrekli jugoslavenskog državljanstva i besplatan prijevoz za one koji bi svoju nepokretnu imovinu ostavili državi. Porez na dodanu vrijednost

PDV, punim imenom porez na dodanu vrijednost je suvremeni oblik oporezivanja potrošnje i njegovo širenje je započelo šezdesetih godina 20. stoljeća. Područje poreza na dodanu vrijednost u Europskoj uniji

Područje oporezivanja poreza na dodanu vrijednost u EU je područje u kojem se nalaze sve zemlje članice Europske unije i neke zemlje koje nemaju taj status. Također, bordeli plaćaju porez na promet i dodanu vrijednost. Za njegova mandata uveden je i porez na dodanu vrijednost (PDV). Proučava porez na dodanu vrijednost, poreznu administraciju, porezne zakone i poreznu analitiku. Monarh podliježe posrednim porezima, kao što je porez na dodanu vrijednost, a od 1993. godine Kraljica na svoj osobni prihod dragovoljno plaća i porez na dohodak i porez na kapitalni prihod. Porez na dohodak

Porez na dohodak je jedan od suvremenih poreza. Njemački proračun u 2007. je prvi uravnoteženi proračun u razdoblju od 1969., što se dijelom pripisuje povećanju stope poreza na dodanu vrijednost. Kao rezultat Vlada je preuzela kontrolu nad financijskim poslovanjem, smanjila Porez na dodanu vrijednost (PDV), te smanjila stopu kriminaliteta i sive ekonomije. Podigla je standardni porez na dodanu vrijednost sa 23% na 25% i uvela nove stope PDV-a za robe i usluge koje ranije nisu oporezivane. te zbog [[strah|straha]] od [[porez|oporezivanja]] [[vikendica]] koje oni posjeduju. Mrtvi teret oporezivanja

Mrtvi teret oporezivanja predstavlja smanjenje ukupnog viška (proizvođačevog i potrošačevog) na tržištu nakon uvođenja poreza. Toreficirana biomasa ima dodanu vrijednost za različita tržišta. Više o mrtvom teretu oporezivanja


U svijetu svaka država naplaćuje porez prema odredbama i zakonima koji u njima vrijede, i kao takvo porezne stope i vrste poreza različite su od države do države. Uspješno se borio za radnike koji rade u smjenama, za bolje zdravstveno osiguranje seljaka, protiv nepravde kod slobodnog prijevoza učenika i protiv poreza na dodanu vrijednost na troškove njege u staračkim domovima. Prodaja automobila na njemačkom tržištu smanjena je za devet posto u 2007. na najnižu razinu od povijesnog njemačkog ujedinjenja prije više od 17 godina pod utjecajem rastućih cijena energenata i nepopularnog povećanja poreza na dodanu vrijednost. Porez na dobit

Porez na dobit je mlad porezni oblik koji se počeo primjenjivati poslije 2. svjetskog rata i on je na neki način porez na dohodak poduzeća. Bulgari su plaćali više danaka: godišnji porez ("yushur"), porez po glavi ("dzhizie"), porez na zemlju ("ispench"), ali i više poreza na trgovinu i proizvodnju ("avariz"). klasičnih industrijskih sektora, u kojima umjetna inteligencija može stvoriti dodanu vrijednost. Porez na vino bio je manji od poreza na pšenicu, a ušur od vina dvaput je bio veći od ušura za pšenicu. Unaprijeđen je sustav prikupljanja poreza, a smanjen je i zemljišni porez. Seljak je plaćao šest vrsta poreza, od kojih su najteži bili: "taille" (neposredni porez), "capitation" (vrsta glavarine), "vingtieme" (porez na prihod), crkveni porez, kao i razna davanja gospodaru u obliku novca, rada, plodina. Kako se sponzorstvo u praksi često poistovjećuje s donacijama koje tvrtke mogu odbiti od poreza na dobit (do 2% od prošlogodišnjeg prometa), mnoge udruge i poduzeća se izlažu riziku utaje poreza, jer u trenutku kada se za primljeni novac (prozvod ili uslugu) očekuje protuusluga, primljeni se iznos tretira kao trošak koji podliježe porezu na dodanu vrijednost. Izrael odobrava sve imigracije i iseljavanja iz Gaze preko Izraela, kao i ulazak stranaca preko Izraela, uvoz i izvoz preko Izraela, kao i prikupljanje i povrat poreza na dodanu vrijednost u Izraelu. "pilećeg poreza" iz 1964. godine, u Americi je uveden 25%-tni porez na uvozne automobile. Porez na dohodak

Porez na dohodak je jedan od suvremenih poreza. Porez na dodanu vrijednost

PDV, punim imenom porez na dodanu vrijednost je suvremeni oblik oporezivanja potrošnje i njegovo širenje je započelo šezdesetih godina 20. stoljeća. te zbog [[strah|straha]] od [[porez|oporezivanja]] [[vikendica]] koje oni posjeduju. Mrtvi teret oporezivanja

Mrtvi teret oporezivanja predstavlja smanjenje ukupnog viška (proizvođačevog i potrošačevog) na tržištu nakon uvođenja poreza. Više o mrtvom teretu oporezivanja


U svijetu svaka država naplaćuje porez prema odredbama i zakonima koji u njima vrijede, i kao takvo porezne stope i vrste poreza različite su od države do države. Porez na dobit

Porez na dobit je mlad porezni oblik koji se počeo primjenjivati poslije 2. svjetskog rata i on je na neki način porez na dohodak poduzeća. Bulgari su plaćali više danaka: godišnji porez ("yushur"), porez po glavi ("dzhizie"), porez na zemlju ("ispench"), ali i više poreza na trgovinu i proizvodnju ("avariz"). Porez na vino bio je manji od poreza na pšenicu, a ušur od vina dvaput je bio veći od ušura za pšenicu. Unaprijeđen je sustav prikupljanja poreza, a smanjen je i zemljišni porez. Seljak je plaćao šest vrsta poreza, od kojih su najteži bili: "taille" (neposredni porez), "capitation" (vrsta glavarine), "vingtieme" (porez na prihod), crkveni porez, kao i razna davanja gospodaru u obliku novca, rada, plodina. "pilećeg poreza" iz 1964. godine, u Americi je uveden 25%-tni porez na uvozne automobile. Godine 1946., komunistička Poljska uvela je sličan porast osnovice poreza na dohodak, zapravo porez na nerađanje, popularno nazvan "bykowe" na poljskom ("bikov porez", a "bik" kao metonimija za neoženjenoga muškarca). Revolucionarni porez

Revolucionarni porez je glavni oblik financiranja za nasilne nedržavne aktera poput gerilaca ili terorističkih organizacija. Nevjenačne osobe morale su platiti porez na nerađanje, a stopa poreza povećala se za njih 8-10%. Trošarine

Trošarine (akcize) su poseban oblik poreza na promet i jedan od najstarijih poreznih oblika. Problem koji se javlja jest pitanje pravednosti oporezivanja dobiti zbog problema "dvostrukog oporezivanja". Područje poreza na dodanu vrijednost u Europskoj uniji

Područje oporezivanja poreza na dodanu vrijednost u EU je područje u kojem se nalaze sve zemlje članice Europske unije i neke zemlje koje nemaju taj status. Prvi oblik poreza na dohodak uveden je u 18. st. kada je William Pitt mlađi uveo "cedularni" oblik poreza na dohodak jer su mu trebala sredstva zbog ratovanja Velike Britanije s Francuskom. Antipater, Fazael i Herod, koji svoje položaje duguju Cezaru, sada pruža pomoć Kasiju i silom utjeruju porez u Judeji, kršeći Cezarovu odredbu o oslobođenju od poreza. Porez na nerađanje

Porez na nerađanje (rus. Indikcija je razdoblje od 15 godina koje je uveo rimski car Konstantin 1. siječnja 313. godine, a dijelilo je dva izvanredna ubiranja poreza, porez se na taj način unaprijed određivao. sakupljao je porez koji je odlazio papi. Porez na aranžirano cvijeće je puno veći od nearanžiranog. U Donji dom su birali svi koji su plaćali porez, ali pravo glasa je ovisilo o iznosu plaćenog poreza, pa stoga mnogi nisu mogli ostvariti to pravo. Monarh podliježe posrednim porezima, kao što je porez na dodanu vrijednost, a od 1993. godine Kraljica na svoj osobni prihod dragovoljno plaća i porez na dohodak i porez na kapitalni prihod.