Koji je događaj navijestio kraj hladnoga rata?
osnivanje Zajednice nezavisnih država rušenje berlinskoga zida osnivanje pokreta nesvrstanih praško proljeće
A B C D
i službeno je objavio raspad Sovjetskog Saveza i osnivanje nove Zajednice Nezavisnih Država sa sjedištem u Minsku. Jedna je od osnivača Zajednice Nezavisnih Država (ZND). Bjelorusija je također jedna od glavnih osnivača Zajednice Nezavisnih Država, a Minsk je sjedište zajednice. Također, FC Sheriff postao je prvi moldavski klub koji je osvojio kup Zajednice nezavisnih država 2003. godine. Na Olimpijskim igrama u Barceloni 1992., Bjelorusija se natjecala kao dio Zajednice nezavisnih država. Danas služi kao tranzitni grad na putu između Europske unije i Zajednice Nezavisnih Država. Boqiev redovito sudjeluje na mnogim turnirima u rodnom Tadžikistanu i zemljama Zajednice nezavisnih država. Mnogo država današnjeg "zapada" je za vrijeme Hladnoga rata pripadalo zapadnom bloku, a danas je u NATO savezu. Zbog istaknute uloge SADa tijekom hladnoga rata, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država često je zaključio da je "vođa slobodnog svijeta". Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. Tijekom Hladnoga rata je bila dom zrakoplovne baze Valga. Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Od 1952. do 1988. armenski športaši sudjelovali su pod zastavom SSSR-a a 1992. u timu Zajednice Nezavisnih Država. Od 1952. do 1988. azerbajdžanski športaši sudjelovali su pod zastavom SSSR-a a 1992. u timu Zajednice Nezavisnih Država. Od 1952. do 1988. armenski športaši sudjelovali su pod zastavom SSSR-a a 1992. u timu Zajednice Nezavisnih Država. Šuškevič je zajedno s tadašnjim novim predsjednikom Rusije Borisom Jeljcinom i Ukrajine Leonidom Kravčukom na sastanku u prosincu 1991. i službeno objavio raspad Sovjetskog Saveza i osnivanje nove Zajednice Nezavisnih Država sa sjedištem u Minsku. Osnivanje ove zajednice je uvelike potaknulo osnivanje Europske Unije. Nakon raspada Sovjetskog saveza od 1991. g. "Ruski svemirski program", nastavio je s lansiranjima iz "Bajkonura" pod formalnom upravom Zajednice Nezavisnih Država. hladnoga rata koji se odvijao na prostorima država Vijetnama, Laosa i Kambodže u razdoblju od 1. studenog 1955. pa sve do pada Sajgona 30. travnja 1975. godine. Najznačajniji događaj tog vremena bilo je spajanje Stranke nezavisnih socijaldemokrata i Demokratske scoijalističke partije 1. ožujka 2002. kada nastaje Savez nezavisnih socijaldemokrata. Gradišće je – posebno zbog nepovoljnoga položaja tijekom hladnoga rata - ostalo najnerazvijenijom austrijskom pokrajinom. Ovaj događaj je definirao kraj Svete Alijanse. Taj je događaj označio kraj vladavine SKJ. Taj je događaj označio kraj carske Kine. Treći značajan događaj bio je rušenje kortine - zida između bastiona Grimani i bastiona Moro, tj. Od Velikoga rata do pada Berlinskoga zida Jakovina je izdvojio upravo događaje i osobe koji su obilježili političku povijest tog vremena. u svome osvrtu daje poseban značaj događajima nakon pada Berlinskoga zida 1989. godine. Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. O 25. obljetnici pada zida, njemačka savezna kancelarka Angela Merkel nazvala je rušenje zida "epskim udarcem tiraniji. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. Tijekom Hladnoga rata je bila dom zrakoplovne baze Valga. Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Ova odluka se smatra preludijem za rušenje Berlinskog zida 9. studenog 1989. Gradišće je – posebno zbog nepovoljnoga položaja tijekom hladnoga rata - ostalo najnerazvijenijom austrijskom pokrajinom. Ovaj događaj je definirao kraj Svete Alijanse. Taj je događaj označio kraj vladavine SKJ. Taj je događaj označio kraj carske Kine. Taj događaj označava kraj Drugog doba. Godine 1953. promjena u političkom vodstvu na obje strane promijenila je dinamiku Hladnoga rata. Nakon Berlinskoga kongresa 1878. Neposredno poslije Drugog svjetskog rata teretni avioni ostvarili su važnu ulogu u razvoju prijevoza posebice tijekom "hladnoga rata". Poslije pada zida 1989. godine , pjevač Roger Waters organizirao je spektakularni koncert grupe The Wall 21. srpnja 1990. godine, kako bi obilježio ujedinjenje Njemačke i rušenje Berlinskog zida. Tijekom Hladnoga rata 10 km istočno od Paidea se nalazila sovjetska zračna baza Koigi. Neorealisti su imali znatan utjecaj na oblikovanje vanjske politike Zapadnog bloka tijekom Hladnoga rata. Incident kraj Fobosa

Incident kraj Fobosa (engleski Phobos Incident), pojam je za neobjašnjiv događaj koji se dogodio 1989. kraj Marsova mjeseca Fobosa koji je fotografijom zabilježila sovjetska svemirska sonda Fobos 2. "Annuntiatio") katolička je svetkovina u spomen na događaj, kada je arkanđeo Gabrijel navijestio Blaženoj Djevici Mariji, da će začeti Isusa po Duhu Svetom. Svojim harmonijama navijestio je impresionizam. Taj događaj je obilježio kraj diktature obitelji Somoza u Nikaragvi. Prvi koncert nakon Drugoga svjetskog rata održan je već 26. svibnja 1945. u preuređenoj dvorani berlinskoga kina Titania. U jedanaest poglavlja knjiga obuhvaća sva ključna zbivanja Pokreta nesvrstanih u vremenu Hladnog rata od početka nastanka Pokreta nesvrtstanih do danas. (konkurentno je obnašao i dužnost Glavnog tajnika Pokreta nesvrstanih). Godine 1961., Jugoslavija je bila prvi domaćin Pokreta nesvrstanih. Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. ), indonezijski političar i državnik, jedan od osnivača Pokreta nesvrstanih. Obično se konferencije Pokreta nesvrstanih odvijaju svako tri godine. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. Bio je tajnik prvoga Afričko-azijskog sastanka na vrhu 1955. koji je doveo do nastanka Pokreta nesvrstanih. Tijekom Hladnoga rata je bila dom zrakoplovne baze Valga. Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Generalnog tajnika Pokreta nesvrstanih koju je obnašao od 1964. do 1970. godine. U polovici 1950-ih Jugoslavija je bila među osnivačima pokreta nesvrstanih, koji se suprotstavljao dominaciji velesila u međunarodnim odnosima (prva konferencija 25 nesvrstanih država bila je održana 1.–6. U polovici 1950-ih Jugoslavija je bila među osnivačima pokreta nesvrstanih, koji se suprotstavljao dominaciji velesila u međunarodnim odnosima (prva konferencija 25 nesvrstanih država bila je održana 1.–6. 1979. godine održana je konferencija nesvrstanih u Havani, u kojoj je Tito sudjelovao i odano mu je priznanje kao glavnom partagonistu pokreta nesvrstanih. 1989. godine bio je glasnogovornik "sastanka na vrhu" Pokreta nesvrstanih zemalja u Beogradu. Formalno je bio pristaša pokreta nesvrstanih, iako je politiku mijenjao kako mu je odgovaralo. i jedna od vodećih ličnosti Pokreta nesvrstanih, čija je kontroverzna politička karijera završila atentatom koji su izveli Sikijski zavjernici. Jedan je od sazivača Bandunške konferencije 1955. godine i suosnivač pokreta nesvrstanih 1961. godine. Godine 1979. izabran je za vođu Pokreta nesvrstanih, poziciju koja mu je dala međunarodni ugled. Zemlja je 1980. službeno prihvatila politiku neutralnosti, te je do 2004. bila članica Pokreta nesvrstanih. Zemlja je 1980. službeno prihvatila politiku neutralnosti, te je do 2004. bila članica Pokreta nesvrstanih. Također, dolazi do neviđenog angažmana zemlje u međunarodnoj politici, poglavito preko Pokreta nesvrstanih. Također, dolazi do neviđenog angažmana zemlje u međunarodnoj politici, poglavito preko Pokreta nesvrstanih. Bjelorusija je članica Pokreta nesvrstanih od 1998. te Organizacije za Europsku sigurnost i suradnju (OESS). Naser se smatra jednom od ključnih osoba moderne arapske povijesti, kao i pokreta nesvrstanih. Time je počelo takozvano praško proljeće. Primjeri takvih konferencija su: "Islam u Europi" (2007) ili "Praško proljeće: kraj jedne iluzije" (2008). Naziv "Praško proljeće" skovali su zapadni mediji pošto je događaj postao opće poznat, pa su ga usvojili i u Čehoslovačkoj. Za praško stanovništvo, tenk je bio podsjetnik na sovjetsku invaziju kojom je završilo Praško proljeće 1968. Bio je aktivan sudionik pokreta Praško proljeće 1968. godine. čime je završeno Praško proljeće koje je vodio Aleksandar Dubček. Glavne vođe revolucije su Vaclav Havel i Aleksandar Dubček, koji je vodio Praško proljeće 1968. godine. Godine 1968., rastuće nezadovoljstvo režimom kulminiralo je reformskim pokretom znanim kao Praško proljeće, koji je završio sovjetskom invazijom. Desetljeće kasnije, Praško proljeće je pozajmilo svoje ime jednom sličnom periodu kineske političke liberizacije poznatom kao Pekinško proljeće. Prag je bio centar protukomunističkih pokreta (Praško proljeće 1968. i Baršunasta revolucija 1989.). Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. Tijekom Hladnoga rata je bila dom zrakoplovne baze Valga. Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Postojanje Socijalističke republike najviše je obilježilo Praško proljeće 1968. godine i njegovo gušenje od strane Varšavskog pakta. Doktrina je poslužila opravdanju invazije na Čehoslovačku koja je okončala Praško proljeće 1968. i sovjetsku invaziju na Afganistan 1979. Praško proljeće

Praško proljeće (češki: "Pražské jaro", slovački: "Pražská jar") bilo je razdoblje političke liberalizacije u Čehoslovačkoj koje je počelo 5. siječnja 1968., a trajalo do 21. kolovoza iste godine kada je Sovjetski Savez sa svojim saveznicima iz Varšavskog pakta (izuzev Rumunjske) okupirao zemlju. Nakon ulaska Čehoslovačke u Varšavski pakt, što je uzrokovalo Praško proljeće, odlazi iz rodne zemlje i imigrira u Austriju. Alexander Dubček, glavni tajnik Komunističke partije Čehoslovačke, tražio je reforme države kako bi uveo "socijalizam sa ljudskim licem", pokret koji je 1968. prerastao u "Praško proljeće". Gradišće je – posebno zbog nepovoljnoga položaja tijekom hladnoga rata - ostalo najnerazvijenijom austrijskom pokrajinom. Ovaj događaj je definirao kraj Svete Alijanse. Taj je događaj označio kraj vladavine SKJ. Taj je događaj označio kraj carske Kine. Otvoren u proljeće 1957. godine, sajam je veliki događaj za grad. Taj događaj označava kraj Drugog doba.