Koja je od navedenih tvrdnja o utjecaju katalizatora na brzinu kemijske reakcije točna?
Mijenjaju mehanizam kemijske reakcije. Povećavaju kinetičku energiju čestica. Povećavaju iskorištenje reakcije. Mijenjaju endotermnu reakciju u egzotermnu.
A B C D
može utjecati na brzinu kemijske reakcije. Kemijske reakcije uz sudjelovanje tvari, koje djeluju na brzinu reakcije i pri tom se ne mijenjaju,
nazivaju se katalitičkim reakcijama. Te se kemijske reakcije zovu anaplerotičke reakcije. Katalitičke pojave mogu biti promjena brzina kemijske reakcije, pokretanje kemijske reakcije općenito (inicijacija) ili usmjeravanje kemijske reakcije određenim putem, kad djeluju samo na određenu reakciju (selektivna kataliza). Zakon (ponegdje princip) očuvanja kemijske energije, Hessov zakon, tvrdi kako je promjena entalpije kemijske reakcije konstantna, neovisno o smjeru reakcije. Koroziona prevlaka rezultat je kemijske reakcije. Primjerice su neke kemijske reakcije npr. endotermne kemijske reakcije; iz tople (npr. U melanocitima se zbivaju kemijske reakcije. Aktivno mjesto kod katalizatora predstavlja određeni dio u strukturi katalizatora koji je direktno odgovoran u katalizi kemijske reakcije u krutoj fazi. Kemijske reakcije koje preferiraju nastajanje samo jednog stereoizomera nazivamo stereospecifične reakcije. Kemijska ravnoteža je stupanj do kojega povratne (reverzibilne) kemijske reakcije napreduju, stanje kada se brzine kemijske reakcije prema naprijed (od reaktanata u produkte) i reakcije unazad (od produkata u reaktante) izjednače. Općenito, metanove kemijske reakcije je vrlo teško kontrolirati. Na ampermetru ćemo primijetiti da tokom kemijske reakcije struja pada. Na taj način se istražuju najbrže kemijske reakcije u prirodi. Suncem potaknute kemijske reakcije možemo podijeliti na termokemijske i fotokemijske. Maksimalna moguća energija koja se može dobiti iz neke kemijske reakcije, tzv. Primarni cilj kemijske termodinamike je da na temelju energijskih promjena definira uvjete koji određuju smjer spontane kemijske reakcije i njezin doseg, jer pretvorba reaktanata u produkte najčešće nije potpuna, pa kemijske reakcije napreduju samo do kemijske ravnoteže, tj. Ne mijenjaju se ni s reaktantima ni s konačnim proizvodima, niti ulaze u konačni proizvod kemijske reakcije. Određene kemijske reakcije mogu proizvesti molekule u pobuđenom stanju. Taj dio kemijske reakcije je vrlo brz, čak oko 100 puta brži nego drugi dio reakcije na katodi. Na ranoj Zemlji postojali su višestruki izvori energije za kemijske reakcije. Reakcija koja oslobađa energiju koristi se za napajanje kemijske reakcije koje zahtijeva energiju. Promjena Gibbsove slobodne energije, Δ"G, određuje smjer kemijske reakcije. Sunčeve kemijske reakcije upotrebljavaju sunčevu svjetlost za održavanje kemijskih reakcija. može utjecati na brzinu kemijske reakcije. Čestica koja uzrokuje ionizaciju postupno, svakim sudarom, gubi kinetičku energiju. Reakcija koja oslobađa energiju koristi se za napajanje kemijske reakcije koje zahtijeva energiju. No teža čestica ima za istu brzinu veću kinetičku energiju pa, ionizirajući jednako kao i lakša čestica, polaganije se usporuje. No teža čestica ima za istu brzinu veću kinetičku energiju pa, ionizirajući jednako kao i lakša čestica, polaganije se usporuje. Vršeći rad tijela gube brzinu pa dakle i kinetičku energiju. Padajući u nizinu, kamen umanjuje svoju potencijalnu energiju, ali povećava brzinu i kinetičku energiju. Aktivno mjesto kod katalizatora predstavlja određeni dio u strukturi katalizatora koji je direktno odgovoran u katalizi kemijske reakcije u krutoj fazi. Energija fotona troši se na masu para čestica-antičestica i na njihovu kinetičku energiju. Ta tvrdnja nije točna. Otvaranjem brane voda struji i dobiva brzinu i, prema tome, kinetičku energiju koja tjera vodnu turbinu hidroelektrane. Otvaranjem brane voda struji i dobiva brzinu i, prema tome, kinetičku energiju koja tjera vodnu turbinu hidroelektrane. Povećanjem broja sudara čestica reaktanata, povećava i brzina kemijske reakcije. Međutim, ako jedna od čestica, ili obe, ima dovoljno veliku kinetičku energiju može doći do nastanka i težih čestica. Karakteristika homogene katalize je ovisnost brzine reakcije o koncentraciji katalizatora. Na taj način dobiva se iz ciklotrona snažan mlaz čestica koje imaju veliku kinetičku energiju. Na taj način dobiva se iz ciklotrona snažan mlaz čestica koje imaju veliku kinetičku energiju. Je li, stoga, točna tvrdnja da se radi o "najrjeđoj" atmosferskoj pojavi? Kemijske reakcije podliježu zakonima termodinamike:

Svaka tvar ima određenu unutarnju energiju, U, koja je funkcija stanja (tlaka, temperature). Kemijske reakcije uz sudjelovanje tvari, koje djeluju na brzinu reakcije i pri tom se ne mijenjaju,
nazivaju se katalitičkim reakcijama. Sila koja leži na pravcu gibanja čestice (kaže se: tangencijalna sila) vrši pozitivan rad ako je u smjeru gibanja jer povećava brzinu a time i kinetičku energiju čestice, odnosno negativan rad ako je u suprotnom smjeru od gibanja jer umanjuje kinetičku energiju. Mlazovi koji imaju veliku brzinu posjeduju značajnu kinetičku energiju koju lopatice na rotoru pretvaraju u rotacijsko gibanje. Kada dva slabo adsorbirana reaktanta na reagiraju na površini katalizatora, brzina reakcije će biti:

formula_27

Povišenje temperature brzinu gotovo svih reakcija. Na taj način, kemijska energija koja se oslobađa kada O i O reagiraju, pretvara se u kinetičku energiju molekularnog kretanja. Na taj način, kemijska energija koja se oslobađa kada O i O reagiraju, pretvara se u kinetičku energiju molekularnog kretanja. može utjecati na brzinu kemijske reakcije. Karakteristika homogene katalize je ovisnost brzine reakcije o koncentraciji katalizatora. Te se kemijske reakcije zovu anaplerotičke reakcije. Kemijske reakcije uz sudjelovanje tvari, koje djeluju na brzinu reakcije i pri tom se ne mijenjaju,
nazivaju se katalitičkim reakcijama. Aktivno mjesto kod katalizatora predstavlja određeni dio u strukturi katalizatora koji je direktno odgovoran u katalizi kemijske reakcije u krutoj fazi. Zakon (ponegdje princip) očuvanja kemijske energije, Hessov zakon, tvrdi kako je promjena entalpije kemijske reakcije konstantna, neovisno o smjeru reakcije. Katalitičke pojave mogu biti promjena brzina kemijske reakcije, pokretanje kemijske reakcije općenito (inicijacija) ili usmjeravanje kemijske reakcije određenim putem, kad djeluju samo na određenu reakciju (selektivna kataliza). Koroziona prevlaka rezultat je kemijske reakcije. Kemijske reakcije koje preferiraju nastajanje samo jednog stereoizomera nazivamo stereospecifične reakcije. S obzirom na brzinu reakcije i njeno iskorištenje, najpogodniji su uvjeti proizvodnje amonijaka temperatura 550 °C i tlak 150-400 bara. Kemijska ravnoteža je stupanj do kojega povratne (reverzibilne) kemijske reakcije napreduju, stanje kada se brzine kemijske reakcije prema naprijed (od reaktanata u produkte) i reakcije unazad (od produkata u reaktante) izjednače. Kada dva slabo adsorbirana reaktanta na reagiraju na površini katalizatora, brzina reakcije će biti:

formula_27

Povišenje temperature brzinu gotovo svih reakcija. Primjerice su neke kemijske reakcije npr. endotermne kemijske reakcije; iz tople (npr. U melanocitima se zbivaju kemijske reakcije. Ove reakcije su cesto katalizirane dodavanjem kiseline ili baznih katalizatora. Taj dio kemijske reakcije je vrlo brz, čak oko 100 puta brži nego drugi dio reakcije na katodi. Za razliku od linearnih te harmoničkih i intermodulacionih izobličenja koja se smanjuju praktički proporcionalno jačini negativne reakcije, tranzijentna nelinearna izobličenja se povećavaju jačinom negativne reakcije. Općenito, metanove kemijske reakcije je vrlo teško kontrolirati. Maksimalna moguća energija koja se može dobiti iz neke kemijske reakcije, tzv. U metodi integracije za određivanje reda reakcije primjenjuju se integrirani izrazi za brzinu reakcije. Na ampermetru ćemo primijetiti da tokom kemijske reakcije struja pada. Na taj način se istražuju najbrže kemijske reakcije u prirodi. Suncem potaknute kemijske reakcije možemo podijeliti na termokemijske i fotokemijske. Izbor katalizatora ovisi o najsporijem elementarnom stupnju ukupne reakcije, koji treba ubrzati ili mu smanjiti otpor. može utjecati na brzinu kemijske reakcije. Kemijske reakcije uz sudjelovanje tvari, koje djeluju na brzinu reakcije i pri tom se ne mijenjaju,
nazivaju se katalitičkim reakcijama. Katalitičke pojave mogu biti promjena brzina kemijske reakcije, pokretanje kemijske reakcije općenito (inicijacija) ili usmjeravanje kemijske reakcije određenim putem, kad djeluju samo na određenu reakciju (selektivna kataliza). Aktivno mjesto kod katalizatora predstavlja određeni dio u strukturi katalizatora koji je direktno odgovoran u katalizi kemijske reakcije u krutoj fazi. Enzimi nikad ne mijenjaju reakcije u kojima sudjeluju, već samo brzinu koja dovodi do uspostavljanja ravnoteže. Ta tvrdnja nije točna. Karakteristika homogene katalize je ovisnost brzine reakcije o koncentraciji katalizatora. Je li, stoga, točna tvrdnja da se radi o "najrjeđoj" atmosferskoj pojavi? Kada dva slabo adsorbirana reaktanta na reagiraju na površini katalizatora, brzina reakcije će biti:

formula_27

Povišenje temperature brzinu gotovo svih reakcija. Zakon (ponegdje princip) očuvanja kemijske energije, Hessov zakon, tvrdi kako je promjena entalpije kemijske reakcije konstantna, neovisno o smjeru reakcije. Ne mijenjaju se ni s reaktantima ni s konačnim proizvodima, niti ulaze u konačni proizvod kemijske reakcije. Te se kemijske reakcije zovu anaplerotičke reakcije. Sve kemijske reakcije teku određenom brzinom, koja je u prvom redu ovisna o temperaturi i koncentraciji tvari
koje reagiraju. Aminokiseline u sastavu aktivnog mjesta nikad ne mijenjaju kemijsku reakciju u kojoj sudjeluju, nego samo povećavaju njenu brzinu (smanjuju energiju aktivacije). Kemijska ravnoteža je stupanj do kojega povratne (reverzibilne) kemijske reakcije napreduju, stanje kada se brzine kemijske reakcije prema naprijed (od reaktanata u produkte) i reakcije unazad (od produkata u reaktante) izjednače. Ako je ta tvrdnja točna, onda je to rijedak primjer matronimika u nas. Kemijska su vrsta koja daje elektronski par elektrofilu radi stvaranja kemijske veze u odnosu na kemijsku reakciju. U melanocitima se zbivaju kemijske reakcije. Međutim, moderni povjesničari dokazali su da ova tvrdnja nije točna. Koroziona prevlaka rezultat je kemijske reakcije. Izbor katalizatora ovisi o najsporijem elementarnom stupnju ukupne reakcije, koji treba ubrzati ili mu smanjiti otpor. Mario Petrić smatra da «ova tvrdnja Dedijerova» nije točna (2005:588). Tvrdnja da se piše "gradski", a izgovara "gracki" nije skroz točna. Na taj način se istražuju najbrže kemijske reakcije u prirodi. Maksimalna moguća energija koja se može dobiti iz neke kemijske reakcije, tzv.