U kojoj se hipsometrijskoj kategoriji u Republici Hrvatskoj najviše uzgajaju žitarice?
201 – 400 m n. v. 401 – 600 m n. v. 601 – 800 m n. v. 0 – 200 m n. v.
A B C D
Najviše se uzgajaju žitarice, voće i vino. Nadmorska visina mjesta varira od 400-450 m n/v. U oazama se uzgajaju žitarice i datulje. Benevento je danas trgovački centar poljoprivrednog kraja u kojemu se najviše uzgajaju žitarice, masline, grožđe i povrće. njhovih uzvisina: Brižine (373 m n/v), u vijencu Klinića brda (650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Još se uzgajaju žitarice i voće. Još se uzgajaju žitarice, voće i povrće. Uzgajaju se pamuk, žitarice i vinova loza. Za domaću potrošnju najviše se uzgajaju: pšenica i kukuruz (u umjerenom pojasu), manioka, žitarice, grah i kikiriki za ulje. Žitarice se u Uskoplju uzgajaju do 920 metara nadmorske visine. Mnoge se žitarice koje vole hladno vrijeme uzgajaju u tropima. U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". 3 najvažnije formule za množinu su: n=m/M , n=N/L , n= V/Vm. Uzgajaju se pamuk i žitarice te domaće životinje. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori na prosječno 450 m n/v u podnožju brda Moseća (najviši vrh Movran u selu Postinje Gornje 843 metara n/v) i nedaleko od planine Svilaje (1508 m n/v). Među autorima članaka bili su poznati sovjetski znanstvenici i političari N. N. Baranskij, A. N. Bah, G. I. Brojdo, A. S. Bubnov, N. I. Buharin, N. N. Burdenko, V. G. Fesenkov, P. A. Florenskij, M. V. Frunze, I. E. Grabar, I. M. Gubkin, L. N. Kricman, G. M. Kržižanovskij, V. V. Kujbišev, N. A. Kun, J. Larin, A. V. Lunačarskij, N. L. Meščerjakov, V. P. Miljutin, M. F. Nesturh, N. M. Nikoljskij, V. V. Obolenskij, V. A. Obručev, M. N. Pokrovskij, E. A. Preobraženskij, K. B. Radek, N. A. Semaško, I. I. Skvorcov-Stepanov, V. R. Viljams, K. E. Vorošilov, itd. Naselje je smješteno na Večićkom polju, između istočne uzvisine zvane Brižine (373 m n/v, u vijencu Klinića brda, 650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Uzgajaju se žitarice, vinova loza, masline i voće, te se uzgajaju i goveda i svinje. Danas se najviše uzgajaju u Slavoniji. Nekoliko njegovih sastavnih potočića izviru u kompleksu uzvisina Guzovina – Vis (1003 m), zapadno od sela Kovačevići: Tocil na 1000 m n/v, Duboki potok na 900 m n/v i bezimeni potok na 940 m n/v. Na početku polja Boljunčica je na 50 m n/v a na kraju polja na 22 m n/v. Na polju se također uzgajaju krumpir, smilje, pšenica i razne žitarice. Uz Demićku je išla do pod Dunića stijena (825 m n/v), a uz Crkvenicu do Griča (823 m n/v). Razlomak "n"="N"/"V" je gustoća čestica plina (gustoća mase iznosi "ρ"="n m"). Najviše se uzgajaju žitarice, voće i vino. U oazama se uzgajaju žitarice i datulje. Benevento je danas trgovački centar poljoprivrednog kraja u kojemu se najviše uzgajaju žitarice, masline, grožđe i povrće. njhovih uzvisina: Brižine (373 m n/v), u vijencu Klinića brda (650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Još se uzgajaju žitarice i voće. Iznad 350 m n. v. na otocima i 600 u priobalju alepski bor zamjenjuje dalmatinski crni bor. Još se uzgajaju žitarice, voće i povrće. Uzgajaju se pamuk, žitarice i vinova loza. Za domaću potrošnju najviše se uzgajaju: pšenica i kukuruz (u umjerenom pojasu), manioka, žitarice, grah i kikiriki za ulje. Žitarice se u Uskoplju uzgajaju do 920 metara nadmorske visine. Mnoge se žitarice koje vole hladno vrijeme uzgajaju u tropima. U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". 3 najvažnije formule za množinu su: n=m/M , n=N/L , n= V/Vm. Uzgajaju se pamuk i žitarice te domaće životinje. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori na prosječno 450 m n/v u podnožju brda Moseća (najviši vrh Movran u selu Postinje Gornje 843 metara n/v) i nedaleko od planine Svilaje (1508 m n/v). Među autorima članaka bili su poznati sovjetski znanstvenici i političari N. N. Baranskij, A. N. Bah, G. I. Brojdo, A. S. Bubnov, N. I. Buharin, N. N. Burdenko, V. G. Fesenkov, P. A. Florenskij, M. V. Frunze, I. E. Grabar, I. M. Gubkin, L. N. Kricman, G. M. Kržižanovskij, V. V. Kujbišev, N. A. Kun, J. Larin, A. V. Lunačarskij, N. L. Meščerjakov, V. P. Miljutin, M. F. Nesturh, N. M. Nikoljskij, V. V. Obolenskij, V. A. Obručev, M. N. Pokrovskij, E. A. Preobraženskij, K. B. Radek, N. A. Semaško, I. I. Skvorcov-Stepanov, V. R. Viljams, K. E. Vorošilov, itd. Naselje je smješteno na Večićkom polju, između istočne uzvisine zvane Brižine (373 m n/v, u vijencu Klinića brda, 650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Uzgajaju se žitarice, vinova loza, masline i voće, te se uzgajaju i goveda i svinje. Danas se najviše uzgajaju u Slavoniji. Nekoliko njegovih sastavnih potočića izviru u kompleksu uzvisina Guzovina – Vis (1003 m), zapadno od sela Kovačevići: Tocil na 1000 m n/v, Duboki potok na 900 m n/v i bezimeni potok na 940 m n/v. Velike površine u Parku do 600 m n. v. zauzimaju šume crnog graba koje su u središnjim područjima Parka odvojene prostranstvima bukovih šuma. Na početku polja Boljunčica je na 50 m n/v a na kraju polja na 22 m n/v. Na polju se također uzgajaju krumpir, smilje, pšenica i razne žitarice. Uz Demićku je išla do pod Dunića stijena (825 m n/v), a uz Crkvenicu do Griča (823 m n/v). Najviše se uzgajaju žitarice, voće i vino. U oazama se uzgajaju žitarice i datulje. Benevento je danas trgovački centar poljoprivrednog kraja u kojemu se najviše uzgajaju žitarice, masline, grožđe i povrće. njhovih uzvisina: Brižine (373 m n/v), u vijencu Klinića brda (650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Još se uzgajaju žitarice i voće. Još se uzgajaju žitarice, voće i povrće. Uzgajaju se pamuk, žitarice i vinova loza. Za domaću potrošnju najviše se uzgajaju: pšenica i kukuruz (u umjerenom pojasu), manioka, žitarice, grah i kikiriki za ulje. Žitarice se u Uskoplju uzgajaju do 920 metara nadmorske visine. Mnoge se žitarice koje vole hladno vrijeme uzgajaju u tropima. U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". 3 najvažnije formule za množinu su: n=m/M , n=N/L , n= V/Vm. Uzgajaju se pamuk i žitarice te domaće životinje. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori na prosječno 450 m n/v u podnožju brda Moseća (najviši vrh Movran u selu Postinje Gornje 843 metara n/v) i nedaleko od planine Svilaje (1508 m n/v). Među autorima članaka bili su poznati sovjetski znanstvenici i političari N. N. Baranskij, A. N. Bah, G. I. Brojdo, A. S. Bubnov, N. I. Buharin, N. N. Burdenko, V. G. Fesenkov, P. A. Florenskij, M. V. Frunze, I. E. Grabar, I. M. Gubkin, L. N. Kricman, G. M. Kržižanovskij, V. V. Kujbišev, N. A. Kun, J. Larin, A. V. Lunačarskij, N. L. Meščerjakov, V. P. Miljutin, M. F. Nesturh, N. M. Nikoljskij, V. V. Obolenskij, V. A. Obručev, M. N. Pokrovskij, E. A. Preobraženskij, K. B. Radek, N. A. Semaško, I. I. Skvorcov-Stepanov, V. R. Viljams, K. E. Vorošilov, itd. Naselje je smješteno na Večićkom polju, između istočne uzvisine zvane Brižine (373 m n/v, u vijencu Klinića brda, 650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. 1967. je proizvedena nadograđena raketna inačica Volna-M (SA-N-1B) koja je koristila rakete V-601 (4K91) dometa od 4 do 22 km. Uzgajaju se žitarice, vinova loza, masline i voće, te se uzgajaju i goveda i svinje. Ljeti žive na visinama između 2.700 i 4.000 m N/m, dok se zimi spuštaju na niža područja, oko 800 m N/m. Danas se najviše uzgajaju u Slavoniji. Nekoliko njegovih sastavnih potočića izviru u kompleksu uzvisina Guzovina – Vis (1003 m), zapadno od sela Kovačevići: Tocil na 1000 m n/v, Duboki potok na 900 m n/v i bezimeni potok na 940 m n/v. Na početku polja Boljunčica je na 50 m n/v a na kraju polja na 22 m n/v. Na polju se također uzgajaju krumpir, smilje, pšenica i razne žitarice. Uz Demićku je išla do pod Dunića stijena (825 m n/v), a uz Crkvenicu do Griča (823 m n/v). Najviše se uzgajaju žitarice, voće i vino. U oazama se uzgajaju žitarice i datulje. Benevento je danas trgovački centar poljoprivrednog kraja u kojemu se najviše uzgajaju žitarice, masline, grožđe i povrće. njhovih uzvisina: Brižine (373 m n/v), u vijencu Klinića brda (650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Još se uzgajaju žitarice i voće. Još se uzgajaju žitarice, voće i povrće. Uzgajaju se pamuk, žitarice i vinova loza. Za domaću potrošnju najviše se uzgajaju: pšenica i kukuruz (u umjerenom pojasu), manioka, žitarice, grah i kikiriki za ulje. Žitarice se u Uskoplju uzgajaju do 920 metara nadmorske visine. Mnoge se žitarice koje vole hladno vrijeme uzgajaju u tropima. U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". U stupcu dugom "v" s presjekom od 1 m nalazi se "n∙v". 3 najvažnije formule za množinu su: n=m/M , n=N/L , n= V/Vm. Uzgajaju se pamuk i žitarice te domaće životinje. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori na prosječno 450 m n/v u podnožju brda Moseća (najviši vrh Movran u selu Postinje Gornje 843 metara n/v) i nedaleko od planine Svilaje (1508 m n/v). Za realne "m", "n" ≠ 0 i "x", "y" ≥ 0: Među autorima članaka bili su poznati sovjetski znanstvenici i političari N. N. Baranskij, A. N. Bah, G. I. Brojdo, A. S. Bubnov, N. I. Buharin, N. N. Burdenko, V. G. Fesenkov, P. A. Florenskij, M. V. Frunze, I. E. Grabar, I. M. Gubkin, L. N. Kricman, G. M. Kržižanovskij, V. V. Kujbišev, N. A. Kun, J. Larin, A. V. Lunačarskij, N. L. Meščerjakov, V. P. Miljutin, M. F. Nesturh, N. M. Nikoljskij, V. V. Obolenskij, V. A. Obručev, M. N. Pokrovskij, E. A. Preobraženskij, K. B. Radek, N. A. Semaško, I. I. Skvorcov-Stepanov, V. R. Viljams, K. E. Vorošilov, itd. Naselje je smješteno na Večićkom polju, između istočne uzvisine zvane Brižine (373 m n/v, u vijencu Klinića brda, 650 m n/v) i Bajrića brda (460 m n/v) na padini Doca. Uzgajaju se žitarice, vinova loza, masline i voće, te se uzgajaju i goveda i svinje. Rang "m"×"n" matrice je cijeli broj između 0 i min("m","n"). Danas se najviše uzgajaju u Slavoniji. Nekoliko njegovih sastavnih potočića izviru u kompleksu uzvisina Guzovina – Vis (1003 m), zapadno od sela Kovačevići: Tocil na 1000 m n/v, Duboki potok na 900 m n/v i bezimeni potok na 940 m n/v. Na početku polja Boljunčica je na 50 m n/v a na kraju polja na 22 m n/v. Na polju se također uzgajaju krumpir, smilje, pšenica i razne žitarice. Uz Demićku je išla do pod Dunića stijena (825 m n/v), a uz Crkvenicu do Griča (823 m n/v).