U kojemu su nizu točno kronološki poredana objavljena djela?
Misal po zakonu rimskoga dvora → Hrvojev misal → Machine novae (Novi strojevi) → Adrianskoga mora sirena Hrvojev misal → Misal po zakonu rimskoga dvora → Machine novae (Novi strojevi) → Adrianskoga mora sirena Hrvojev misal → Misal po zakonu rimskoga dvora → Adrianskoga mora sirena → Machine novae (Novi strojevi) Machine novae (Novi strojevi) → Misal po zakonu rimskog dvora → Hrvojev misal → Adrianskoga mora sirena
A B C D
Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Adrianskoga mora sirena

Adrianskoga mora sirena, hrvatski barokni spjev. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. On je opremio i Hrvojev misal. Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Kronološki poredana djela: Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Djela su poredana tematski, a ne kronološki. Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja. Hrvojev misal

Hrvojev misal je glagoljski iluminirani rukopis pisan za velikog vojvodu Hrvoja Vukčića Hrvatinića nakon što je on postao i hercegom splitskim, između 1403. i 1404. godine. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Adrianskoga mora sirena

Adrianskoga mora sirena, hrvatski barokni spjev. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. On je opremio i Hrvojev misal. Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Kronološki poredana djela: Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Djela su poredana tematski, a ne kronološki. Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja. Hrvojev misal

Hrvojev misal je glagoljski iluminirani rukopis pisan za velikog vojvodu Hrvoja Vukčića Hrvatinića nakon što je on postao i hercegom splitskim, između 1403. i 1404. godine. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Adrianskoga mora sirena

Adrianskoga mora sirena, hrvatski barokni spjev. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. On je opremio i Hrvojev misal. Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Kronološki poredana djela: Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (Katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. Nedugo nakon što je izumljen tiskarski stroj u naselju Kosinj u blizini Perušića tiskan je Misal po zakonu rimskoga dvora ili Kosinjski misal (katolička crkvena knjiga), jedna od najstarijih tiskanih knjiga u Hrvatskoj i Europi s mnogobrojnim ilustracijama i uresima. U njoj je tiskana 1483. godine također za crkvene potrebe i prva tiskana knjiga na hrvatskom jeziku, (točnije rečeno crkvenoslavenskom jeziku hrvatske redakcije), "Misal po zakonu rimskoga dvora". "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. i Brevijar po zakonu rimskoga dvora (1493. Djela su poredana tematski, a ne kronološki. Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja. Hrvojev misal

Hrvojev misal je glagoljski iluminirani rukopis pisan za velikog vojvodu Hrvoja Vukčića Hrvatinića nakon što je on postao i hercegom splitskim, između 1403. i 1404. godine. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). Predstavlja drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. Misal po zakonu rimskog dvora

Misal po zakonu rimskog dvora ime je hrvatskoga glagoljskoga prvotiska koji je tiskan 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483. godine, kad je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Adrianskoga mora sirena

Adrianskoga mora sirena, hrvatski barokni spjev. "Misal po zakonu rimskog dvora" tiskan 1483. godine je hrvatski prvotisak otisnut 28 godina nakon Gutenbergove četrdesetdvoredne Biblije i prvi je misal u Europi koji nije tiskan latiničnim slovima. Stare knjige – najstarije hrvatske knjige tiskane glagoljicom: Misal po zakonu rimskoga dvora (1483.) Osim nje, od glagoljičnih tekstova značajni su Vinodolski zakonik, Valunska ploča, Istarski razvod, Misal kneza Novaka, a od tiskanih knjiga značajne su dvije inkunabule, Misal po zakonu rimskoga dvora i Brevijar po zakonu rimskoga dvora. On je opremio i Hrvojev misal. Prva hrvatska tiskana knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora iz 1483. godine, pripravljena je za tisak u Roču (pripravitelj: Juri Žakan). Hrvatski prvotisak, Misal po zakonu rimskog dvora, tiskan je 1483. godine, točnije, 22. veljače 1483., kada je, prema podatcima tiskanje bilo završeno. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Kronološki poredana djela: Istodobno, tu je i Misal po zakonu rimskoga dvora, koji je prva hrvatska knjiga tiskana glagoljicom 1483. Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483., mjesto tiska nepoznato, sačuvano 11 potpunih ili gotovo potpunih primjeraka</br>
2. Analizom kalendara i sanktorala dokazala je da je Misal kneza Novaka iz 1368. bio glavni, no ne i jedini, tekstovni predložak prve hrvatske inkunabule (Misal po zakonu rimskoga dvora, 1483.) Djela su poredana tematski, a ne kronološki. Hrvojev misal je najljepši i najbogatije ilustrirani glagoljski rukopis hrvatskoga srednjovjekovlja. Po njoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, "Misal po zakonu rimskoga dvora", od 22. veljače 1483. godine, tiskana u Kosinju, u Lici. Hrvojev misal

Hrvojev misal je glagoljski iluminirani rukopis pisan za velikog vojvodu Hrvoja Vukčića Hrvatinića nakon što je on postao i hercegom splitskim, između 1403. i 1404. godine. Prva knjiga tiskana tim pismom i na hrvatskom jeziku jest "Misal po zakonu rimskoga dvora" ("Missale Romanum Glagolitice") iz 1483., koji je tiskan u Kosinju u Lici te se popularno naziva i "Kosinjski misal". Senjski glagoljski misal

Rimski misal tiskan u Senju, odnosno Senjski glagoljski misal je četvrta po redu hrvatska inkunabula. Dana 7. kolovoza 1494. on je dovršio prvo djelo senjske tiskare Senjski glagoljski misal, drugo izdanje glagoljskog Misala po zakonu rimskoga dvora. U Hrvatskoj relativno brzo dolazi do prihvaćanja tiskarskog umijeća, ako znamo da je oko 1450. godine nastao izum Johannesa Gutenberga, a godine 1483. objavljena je prva hrvatska knjiga, Misal po zakonu rimskog dvora – otisnuta glagoljskim pismom na staroslavenskom jeziku. Dubrovački misal

Dubrovački misal (lat. "Oba odjeljka kronološki su poredana po godini rođenja"