Koji je hrvatski političar zatvoren radi podrške spaljivanja ugarske zastave 1895. godine?
Ante Starčević Stjepan Radić Josip Juraj Strossmayer Franjo Rački
A B C D
Godine 1895. ponovno je zatvoren zbog javnog spaljivanja mađarske zastave. Političar i publicist Ante Starčević (1823.–96.) Na sudu je branio hrvatske sveučilištarce (Vladimir Vidrić i drugi đaci) optužene zbog prosvjednog spaljivanja mađarske zastave 1895. godine. Iako nije sudjelovao u ustanku, predsjednik Stranke prava Ante Starčević bio je zatvoren. je hrvatski izumitelj, poduzetnik i političar koji je 1895. godine napravio prvu hidroelektranu na svijetu. ), hrvatski političar 

Sinovac Ante Starčevića. Također su navraćali i hrvatski političar Ante Starčević i hrvatski pisac August Harambašić, koji je tada napisao najpoznatiji slogan:
Krajem 19. stoljeća Jamnica je prodana Vilimu Lovrenčiću koji je 1899. godine modernizirao punionicu i organizirao prodaju. Pokrenio ih je hrvatski političar Ante Trumbić. Ante Starčević (kipar)

Ante Starčević (Zagreb, 29. kolovoza 1933. Ante Starčević (Hajduk)

Ante Starčević (Gospić, 25. listopada 1897. Ante Starčević

Ante Starčević (Veliki Žitnik, Gospić, 23. svibnja 1823. Predsjednik mu je bio hrvatski političar Ante Trumbić. Hrčić je bio studentom slavistike u Zagrebu, te je 1895. izbačen sa Sveučilišta u Zagrebu zbog spaljivanja madžarske zastave na Trgu bana Jelačića. Napisao ga je hrvatski političar i književnik Ante Tresić Pavičić. Ante Beljo

Ante Beljo (26. prosinca 1946., Čerin, Čitluk), hrvatski političar, saborski zastupnik. Kao sestrinska stranka Hrvatske stranke prava dr. Ante Starčević nastala je Hrvatska stranka prava dr. Ante Starčević Bosne i Hercegovine, 2010. godine. Ante Starčević rođen je 1823. godine u mjestu Veliki Žitnik. Ante Matijević

Ante Matijević (1895. Područna škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole "Ante Starčević" Viljevo. Područna škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole "Ante Starčević" Viljevo. Hrvatska čista stranka prava poziva se na učenje Stranke prava koju su u mjesecu lipnju 1861. godine utemeljili dr. Ante Starčević, dr. Eugen Kvaternik i Petar Vrdoljak, te kasnije Čiste stranke prava koju su 1895. utemeljili dr Ante Starčević, dr. Josip Frank, Eugen Kumičić i dr. Mile Starčević. Projekt je pokrenula Udruga dr. Ante Starčević. Ante Starčević rođen je 1823. godine u mjestu Veliki Žitnik kod Gospića. Ante Došen

Ante M. Došen (Gospić, 1895. ), pravnik i političar, bio je posljednji hrvatski ban prije raspada Austro-Ugarske Monarhije. Godine 1895. ponovno je zatvoren zbog javnog spaljivanja mađarske zastave. - u Trebarjevu Desnom rođen političar Stjepan Radić

1882. Na sudu je branio hrvatske sveučilištarce (Vladimir Vidrić i drugi đaci) optužene zbog prosvjednog spaljivanja mađarske zastave 1895. godine. je hrvatski izumitelj, poduzetnik i političar koji je 1895. godine napravio prvu hidroelektranu na svijetu. O njemu je pohvalno pisao hrvatski političar Stjepan Radić, opisujući ga kao „neustrašivog branitelja albanske neovisnosti od svačije pohlepe“. Godine 1895. studenti sa sveučilišta među kojima je bio i Stjepan Radić najjasnije su iskazali izraz svog nezadovoljstva. Stjepan Lesny

Stjepan Lesny, hrvatski pravaški političar i saborski zastupnik. Stjepan Radić (pijanist)

Stjepan Radić (Zagreb, 9. studenoga 1928. Hrčić je bio studentom slavistike u Zagrebu, te je 1895. izbačen sa Sveučilišta u Zagrebu zbog spaljivanja madžarske zastave na Trgu bana Jelačića. Stjepan Radić

Stjepan Radić (Desno Trebarjevo pokraj Siska, 11. lipnja 1871. Stjepan Radić", ur. Skupštinu je otvorio Stjepan Radić. HVO brigade ""Stjepan Radić"". U povodu toga ubojstva, hrvatski je političar Stjepan Radić 1. svibnja 1924. skupa sa 70 hrvatskih poslanika tiskao proglas sljedećeg sadržaja (citat iz beogradskog lista "Politika", str. Igralište je svečano otvorio Stjepan Radić 19. listopada 1924. godine. Iste 1908., kada je Cvijić objelodanio svoju studiju, hrvatski političar Stjepan Radić također je, u
povodu aneksije BiH, napisao svoju studiju pod naslovom "Živo hrvatsko pravo na BiH". Stjepan Radić je oštro osudio atentat. Na čelu je bio Stjepan Radić. Osnovna Škola "Stjepan Radić" Oprisavci ), pravnik i političar, bio je posljednji hrvatski ban prije raspada Austro-Ugarske Monarhije. Stjepan Radić umro je 8. kolovoza 1928. godine, od posljedica ranjavanja. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine. Stranku je napustio i Ante Lozančić koji je osnovao HSS Stjepan Radić. Godine 1895. ponovno je zatvoren zbog javnog spaljivanja mađarske zastave. Josip Juraj Strossmayer

Josip Juraj Strossmayer (Osijek, 4. veljače 1815. Pripada MO Josip Juraj Strossmayer. Nagrada „Josip Juraj Strossmayer“ (2006.) Utemeljitelj HAZU bio je Josip Juraj Strossmayer. U Petrovaradinu kapelan je bio Josip Juraj Strossmayer. Josip Juraj Strossmayer ga je zaredio za svećenika. posvetu današnje crkve obavio je biskup Josip Juraj Strossmayer. Veliku je ulogu u tome imao Josip Juraj Strossmayer. Pisac Juraj Kolarić je za Ekumensku trilogiju nagrađen Poveljom “Josip Juraj Strossmayer” za humanističke znanosti. Dobrilin studijski kolega i prijatelj bio je Josip Juraj Strossmayer, najveći hrvatski biskup i dobročinitelj u 19. stoljeću. Biskup Josip Juraj Strossmayer dodijelio joj je zlatnu medalju za protumađaronska nastojanja. Tijekom 1863. i 1864. u lječilištu je boravio biskup Josip Juraj Strossmayer. Glavni inicijator podizanja ove građevine jeste đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer. Na sudu je branio hrvatske sveučilištarce (Vladimir Vidrić i drugi đaci) optužene zbog prosvjednog spaljivanja mađarske zastave 1895. godine. Petru, građena je od 1866.-1882. godine, a za njeno podizanje je najzaslužniji biskup Josip Juraj Strossmayer. Dobio nekoliko nagrada, od kojih se ističe Nagrada Josip Juraj Strossmayer za znanstveno djelo 2004. godine. Potpora u književnosti i novinarskom radu bio joj je Josip Juraj Strossmayer, koji je nagovara na pisanje romana. je hrvatski izumitelj, poduzetnik i političar koji je 1895. godine napravio prvu hidroelektranu na svijetu. Osječku konkatedralu dao je sagraditi biskup tadašnje Đakovačke i Srijemske biskupije, Josip Juraj Strossmayer. ), a zatim u Đakovu na Biskupijskoj gimnaziji "Josip Juraj Strossmayer" gdje je 1979. maturirao. Zaštitni znak hrvatskih starokatolika su Grgur Ninski, Josip Juraj Strossmayer i Marko Kalogjera. Na prvome katu zgrade, susreli su se car Franjo Josip I. i đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer 12. rujna 1888. godine. Biskupom je bio sve do 1849., kada je na njegovo mjesto došao Josip Juraj Strossmayer. Biskup Josip Juraj Strossmayer počeo ju je graditi 1866. godine u 52. godini života i 16. godini biskupske službe. Godine 1895. ponovno je zatvoren zbog javnog spaljivanja mađarske zastave. Franjo Rački

Franjo Rački (Fužine, 25. studenoga 1828. Na sudu je branio hrvatske sveučilištarce (Vladimir Vidrić i drugi đaci) optužene zbog prosvjednog spaljivanja mađarske zastave 1895. godine. Franjo Rački. je hrvatski izumitelj, poduzetnik i političar koji je 1895. godine napravio prvu hidroelektranu na svijetu. Franjo Bedeković Komorski

Franjo Bedeković Komorski je bio hrvatski političar. Franjo Hrustić

Franjo Hrustić, hrvatski pravaški političar i saborski zastupnik. Tezu je pobio Franjo Rački 1861. godine djelom "Pismo slovjensko". Franjo Vujkov

Franjo Vujkov je hrvatski političar iz Subotice, autonomna pokrajina Vojvodina, Srbija. Hrčić je bio studentom slavistike u Zagrebu, te je 1895. izbačen sa Sveučilišta u Zagrebu zbog spaljivanja madžarske zastave na Trgu bana Jelačića. Frane Borelli

Knez Frane (Franjo, Francesco) Borelli je bio hrvatski lokalni političar. Franjo Rački, ali njegovo mišljenje nije jednodušno
prihvaćeno. ), pravnik i političar, bio je posljednji hrvatski ban prije raspada Austro-Ugarske Monarhije. Jirečekovo mišljenje prihvatili su i neki hrvatski povjesničari, kao Franjo Rački, Milan Rešetar, a donekle i Ferdo Šišić. Nakon javnih „skandala“ zbog spaljivanja mađarske zastave (16. listopada 1895. ispred spomenika bana Jelačića) u kojem su sudjelovali bivši učenici Klasične gimnazije, postrožena su pravila Gimnazije. Iz toga je povjesničar Franjo Rački godine 1871. zaključio da je Tomislav u međuvremenu postao kralj. Sudjelovao je u spaljivanju mađarske zastave u Zagrebu 16. listopada te iste 1895. godine kad je car Franjo Josip posjetio Zagreb, zbog čega je dobio zatvorsku kaznu. Malec i drugi moravski svećenik, Franjo Venhud, koji je naučio hrvatski u Sarajevu, su izdali molitvenik "Molitve i pjesme pro ljud hrvatski v Moravi" (1895.). Završnom godinom jedni smatraju 1895., godinu spaljivanja mađarske zastave na Jelačićevom trgu u Zagrebu, a drugi 1892., godinu objavljivanja Matoševe pripovijetke "Moć savjesti" - prve modernističke pripovijetke hrvatske književnosti. Spaljivanje mađarske zastave u Zagrebu 16. listopada 1895. Dino Rački

Dino Rački, hrvatski reprezentativni rukometaš

S mladom reprezentacijom 2006. osvojio je zlato na europskom prvenstvu. ), hrvatski političar, iseljenički političar. Godine 1895., 300 godina nakon spaljivanja kostiju svetog Save, osniva se "Društvo za podizanje hrama svetog Save na Vračaru". ), hrvatski vojnik i političar, član Ustaškog pokreta, časnik u vojskama Austro-Ugarske i Nezavisne Države Hrvatske. je hrvatski političar.