Koja od navedenih tvrdnja vrijedi za atom pri prelasku iz jednoga pobuđenog stanja u osnovno stanje?
Apsorbira svjetlost svih valnih duljina. Apsorbira svjetlost određene valne duljine. Emitira svjetlost određene valne duljine. Emitira svjetlost svih valnih duljina.
A B C D
Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Pri fosforescenciji odvija se najprije neradijativna relaksacija s pobuđenog singuletnog stanja na tripletno stanje, a zatim radijativna sa tripletnog stanja na osnovno singuletno stanje. U pobuđenom elektronskom stanju sustav se vibracijski relaksira u osnovno vibracijsko stanje tog pobuđenog elektronskog stanja. Molekula se iz pobuđenog stanja može vratiti u osnovno stanje bilo emitiranjem fotona, bilo bez emitiranja fotona – neradijativnim putem. Čvrste tvari usijane do bijelog žara emitiraju svjetlost, koja daje svih valnih duljina, odnosno boja, sličan Sunčevu spektru. Dio pobuđenih atoma gubi energiju pobuđenog stanja u sudaru s drugim česticama, a dio se vraća u osnovno stanje emitiranjem elektromagnetskog zračenja. Koje će vibracijsko stanje biti najviše pobuđeno ovisi o preklapanju valnih funkcija osnovnog vibracijskog stanja osnovnog elektronskog stanja i vibracijskih stanja pobuđenog elektronskog stanja, a opisuje se Franck-Condonovim principom. Molekula kisika O apsorbira UV-zračenja valnih duljina od 160-180 nm i cijepa se na atome. Atom apsorbira (upije) zračenje samo kada primi određeni kvant energije i emitira određeni kvant energije kada prelazi iz jednog stacionarnog stanja u drugo (to jest kada prelazi iz stanja više energije u stanje niže). Te pare apsorbiraju svjetlost onih valnih duljina koje bi one same emitirale. Te pare apsorbiraju svjetlost onih valnih duljina koje bi one same emitirale. Te pare apsorbiraju svjetlost onih valnih duljina koje bi one same emitirale. U samim stacionarnim stanjima, predočenim u diskretnim kružnicama, ne vrši se emisija ni apsorpcija, nego atom emitira ili apsorbira svjetlost samo onda kad prelazi iz jednog stacionarnog stanja u drugo. Ljudsko oko reagira samo na vrlo ograničeni raspon valnih duljina, na vidljivu svjetlost. Fotoluminiscencija je vrsta luminescencije koja nastaje kao posljedica obasjavanja određenih kemijskih tvari svjetlošću svih valnih duljina. Kako svaka molekula pokazuje vibracije koje su kvantizirane, pobuđivanjem elektrona iz osnovnog stanja, molekula će se pobuditi u neko pobuđeno vibracijsko stanje pobuđenog elektronskog stanja. najbolje apsorbira svjetlost te valne duljine. svjetlost određene valne duljine i intenziteta, uzrokuje promijenjeno fiziološko stanje podražene stanice, odnosno pobuđenost. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Pri fosforescenciji odvija se najprije neradijativna relaksacija s pobuđenog singuletnog stanja na tripletno stanje, a zatim radijativna sa tripletnog stanja na osnovno singuletno stanje. U pobuđenom elektronskom stanju sustav se vibracijski relaksira u osnovno vibracijsko stanje tog pobuđenog elektronskog stanja. Molekula se iz pobuđenog stanja može vratiti u osnovno stanje bilo emitiranjem fotona, bilo bez emitiranja fotona – neradijativnim putem. Izolator može apsorbirati svjetlost određene valne duljine, a da pritom ne postane fotovodljiv. Postoji samo prozirnost za zrake određene valne duljine. To znači, što više neko tijelo zrači zrake svjetlosti određene valne duljine pri određenoj temperaturi, to će ono tu svjetlost više apsorbirati pri istoj temperaturi. To znači, što više neko tijelo zrači zrake svjetlosti određene valne duljine pri određenoj temperaturi, to će ono tu svjetlost više apsorbirati pri istoj temperaturi. To znači, što više neko tijelo zrači zrake svjetlosti određene valne duljine pri određenoj temperaturi, to će ono tu svjetlost više apsorbirati pri istoj temperaturi. Dio pobuđenih atoma gubi energiju pobuđenog stanja u sudaru s drugim česticama, a dio se vraća u osnovno stanje emitiranjem elektromagnetskog zračenja. ne mogu razlikovati svjetlost te valne duljine od bijele boje. Sunčeva svjetlost grije sunčev kolektor kroz staklo, gdje dolazi do apsorbera, koji je premazan selektivnim premazom koji propušta svjetlost određene valne duljine. Karotenoidi upijaju svjetlost valne duljine koja odgovara plavom ili plavo-ljubičastom spektru svjetlosti. Rubinski laser daje crvenu svjetlost valne duljine 694,3 nm. U slučaju lasera, nije potreban monokromator, jer laser emitira zračenje točno određene valne duljine, koja je puno bolja od svjetlosti koja izlazi iz monokromatora. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Crno tijelo je tijelo koje gotovo potpuno upija (apsorbira) vidljivu svjetlost, to jest kojemu je koeficijent apsorpcije za sve valne duljine svjetlosti gotovo jednak broju 1. Crno tijelo je tijelo koje gotovo potpuno upija (apsorbira) vidljivu svjetlost, to jest kojemu je koeficijent apsorpcije za sve valne duljine svjetlosti gotovo jednak broju 1. svjetlost određene valne duljine i intenziteta, uzrokuje promijenjeno fiziološko stanje podražene stanice, odnosno pobuđenost. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Pri fosforescenciji odvija se najprije neradijativna relaksacija s pobuđenog singuletnog stanja na tripletno stanje, a zatim radijativna sa tripletnog stanja na osnovno singuletno stanje. U pobuđenom elektronskom stanju sustav se vibracijski relaksira u osnovno vibracijsko stanje tog pobuđenog elektronskog stanja. U slučaju lasera, nije potreban monokromator, jer laser emitira zračenje točno određene valne duljine, koja je puno bolja od svjetlosti koja izlazi iz monokromatora. Molekula se iz pobuđenog stanja može vratiti u osnovno stanje bilo emitiranjem fotona, bilo bez emitiranja fotona – neradijativnim putem. Izolator može apsorbirati svjetlost određene valne duljine, a da pritom ne postane fotovodljiv. Postoji samo prozirnost za zrake određene valne duljine. najbolje apsorbira svjetlost te valne duljine. To znači, što više neko tijelo zrači zrake svjetlosti određene valne duljine pri određenoj temperaturi, to će ono tu svjetlost više apsorbirati pri istoj temperaturi. To znači, što više neko tijelo zrači zrake svjetlosti određene valne duljine pri određenoj temperaturi, to će ono tu svjetlost više apsorbirati pri istoj temperaturi. To znači, što više neko tijelo zrači zrake svjetlosti određene valne duljine pri određenoj temperaturi, to će ono tu svjetlost više apsorbirati pri istoj temperaturi. Dio pobuđenih atoma gubi energiju pobuđenog stanja u sudaru s drugim česticama, a dio se vraća u osnovno stanje emitiranjem elektromagnetskog zračenja. ne mogu razlikovati svjetlost te valne duljine od bijele boje. Sunčeva svjetlost grije sunčev kolektor kroz staklo, gdje dolazi do apsorbera, koji je premazan selektivnim premazom koji propušta svjetlost određene valne duljine. Karotenoidi upijaju svjetlost valne duljine koja odgovara plavom ili plavo-ljubičastom spektru svjetlosti. Rubinski laser daje crvenu svjetlost valne duljine 694,3 nm. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. Kroz plin ili tekućinu možemo pustiti određene valne duljine. De Brogliev odnos između impulsa i valne duljine vrijedi za sve vrste materije. Iz tako određene valne duljine i poznate frekvencije određuje se brzina zvuka "v" u plinu: Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Iz drugoga pobuđenog stanja može atom prijeći ili direktno u stabilno stanje ili najprije u prvo pobuđeno stanje. Pri fosforescenciji odvija se najprije neradijativna relaksacija s pobuđenog singuletnog stanja na tripletno stanje, a zatim radijativna sa tripletnog stanja na osnovno singuletno stanje. U pobuđenom elektronskom stanju sustav se vibracijski relaksira u osnovno vibracijsko stanje tog pobuđenog elektronskog stanja. Molekula se iz pobuđenog stanja može vratiti u osnovno stanje bilo emitiranjem fotona, bilo bez emitiranja fotona – neradijativnim putem. Čvrste tvari usijane do bijelog žara emitiraju svjetlost, koja daje svih valnih duljina, odnosno boja, sličan Sunčevu spektru. Dio pobuđenih atoma gubi energiju pobuđenog stanja u sudaru s drugim česticama, a dio se vraća u osnovno stanje emitiranjem elektromagnetskog zračenja. Koje će vibracijsko stanje biti najviše pobuđeno ovisi o preklapanju valnih funkcija osnovnog vibracijskog stanja osnovnog elektronskog stanja i vibracijskih stanja pobuđenog elektronskog stanja, a opisuje se Franck-Condonovim principom. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Plin dakle apsorbira svjetlost onih valnih duljina koje bi inače emitirao. Te pare apsorbiraju svjetlost onih valnih duljina koje bi one same emitirale. Te pare apsorbiraju svjetlost onih valnih duljina koje bi one same emitirale. Te pare apsorbiraju svjetlost onih valnih duljina koje bi one same emitirale. Atom apsorbira (upije) zračenje samo kada primi određeni kvant energije i emitira određeni kvant energije kada prelazi iz jednog stacionarnog stanja u drugo (to jest kada prelazi iz stanja više energije u stanje niže). Ljudsko oko reagira samo na vrlo ograničeni raspon valnih duljina, na vidljivu svjetlost. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti.