Koji je hrvatski znanstvenik i filozof autor Rasprave o bitima?
Frane Petrić Matija Vlačić Ilirik Herman Dalmatin Ruđer Bošković
A B C D
U njima je sudjelovao i hrvatski filozof Frane Petrić (Trimeron, Ferrara 1586.) Frane Petrić

Frane Petrić (također u varijantama "Franjo Petrić", "Petriš", "Petris", "Petričević", "Petrišević"; lat. i Frane Petrić (1529. Frane Petrić (1529. ), hrvatski filozof, pjesnik, znanstvenik, isusovac, prevoditelj i diplomat. ), znanstvenik, filozof, jakobinski revolucionar i hrvatski književnik iz Mađarske. Najznamenitija renesansna creska ličnost iz grada Cresa jest filozof Frane Petrić (rođen 25. travnja 1529, umro 1597). Antun Petrić (filozof)

Antun Petrić (Komiža, 2. listopada 1829. Frane Petrić, "Nova de universis philosophia". Tako je na primjer u 16. i 17. stoljeću nekoliko hrvatskih autora (Federik Grisogono; Nikola Sagroević; Frane Petrić; Markantun de Dominis) objavilo rasprave o problemu plime i oseke. Frane Petrić je prvi koristio termin panpsihizam (tj. ), engleski znanstvenik i filozof. dodijeljen isusovcima i na njemu je predavao i hrvatski filozof i znanstvenik, Ruđer Bošković. - "Epilogus" u: Frane Petrić, "Nova de universis philosophia". Marin Petrić

Marin Petrić, hrvatski automobilist. Frane Petrić (ili "Franjo", također "Petris" ili "Petriš", lat. ), engleski matematičar, filozof i protoračunarski znanstvenik. ), švedski znanstvenik, filozof, teolog i mistik. ), francuski filozof, znanstvenik, fizičar i matematičar. Prvi je hrvatski autor koji je pisao o njoj. u knjizi "Albert Einstein, Filozof-znanstvenik". U 17. stoljeću, filozof i znanstvenik René Descartes, napisao je traktat o pahuljama kao i Johannes Kepler. Frane Fradelić

Frane Fradelić je bio hrvatski nogometaš. ), švicarski liječnik, alkemičar, astrolog, znanstvenik, mistički filozof i okultist. ), istaknuti hrvatski znanstvenik iz područja nauke o toplini. Matija Vlačić Ilirik

Matija Vlačić Ilirik (lat. „Matija Vlačić Ilirik. Prevodio je s latinskog (Matija Vlačić Ilirik). ), teolog i reformator Matija Vlačić Ilirik (Labin, 1520. Matija Vlačić Ilirik ("Matthias Flacius Illyricus", 1520.–1575.) Matija Vlačić Ilirik rođen je u Labinu 1520. godine. „Aktualnost Vlačićeve teorije Interpretacije“, u: Matija Vlačić Ilirik [III]. “Matija Vlačić Ilirik (Matthias Flacius Illyricus)” u: Filozofski leksikon. Vitomir Belaj također je dekan Teološkog fakulteta "Matija Vlačić Ilirik" u Zagrebu. Živi i stvara u Puli, a u Rovinju je ravnatelj Gradske knjižnice “Matija Vlačić Ilirik”. 2005. i 2006. je predavao u Zagrebu sakralnu umjetnost na Teološkom fakultetu "Matija Vlačić Ilirik". Nasuprot njemu bili su puristi, među kojima je viđeniji bio i Matija Vlačić Ilirik, te ubikvitarijanci Johannesa Brenza. <br>
Protestantski filolog Matija Vlačić Ilirik, tumačeći Sveto pismo ("Clavis scripturae sacrae", "Ključ za Sveto pismo", 1567.) S područja kulturne povijesti Mirković je 1960. objavio veliku znanstvenu monografiju "Matija Vlačić Ilirik (Flacius)", o istaknutom hrvatskom i europskom latinistu i reformatoru 16. stoljeća. U Magdeburgu je živio i djelovao istaknuti hrvatski teolog i pisac Matija Vlačić . ), hrvatski filozof, pjesnik, znanstvenik, isusovac, prevoditelj i diplomat. ), znanstvenik, filozof, jakobinski revolucionar i hrvatski književnik iz Mađarske. Sudjeluje na međunarodnim znanstvenim skupovima i objavljuje u nizu uglednih znanstvenih časopisa te predaje na Teološkom fakultetu „Matija Vlačić Ilirik“ u Zagrebu. Poznati hrvatski knjižničar Šime Jurić uvrstio ga je u svoju zbirku zaboravljenih hrvatskih latinista (uz njega su uvršteni Dobrić Dobrićević, Matija Vlačić Ilirik, Franjo Niger, Frane Petrić, Šimun Hvaranin). Tako je u 16. stoljeću u Švicarsku došlo nekoliko Hrvata koji su se revno borili za osvjedočene ciljeve reformacije, posebice glasoviti Matija Vlačić Ilirik (1520.-1575. ); Hrvati i ljudska prava (Vinko Paletin); stoljetne veze Hrvata s Apostolskom Stolicom; Hrvati i povijesna znanost (Matija Vlačić Ilirik, Antun Vramec, Mavro Orbini) itd. stoljeću Antun Vrančić, Blaž Jurjević, Matija Vlačić Ilirik, Pavao Skalić, Faust Vrančić, Markantun de Dominis i dr. Mnogi su pisali na latinskome i u XVII. ), engleski znanstvenik i filozof. dodijeljen isusovcima i na njemu je predavao i hrvatski filozof i znanstvenik, Ruđer Bošković. Poznati hrvatski crkveni povjesničari su: Ambroz Bačić, Mile Bogović, Josip Buturac, Krunoslav Draganović, Mitar Dragutinac, Franjo Emanuel Hoško, Karlo Jurišić, Đuro Kokša, Stjepan Krasić, Dominik Mandić, Vjekoslav Noršić, Matija Pavić, Svetozar Rittig, Franjo Sebastijanović, Ante Stantić, Petar Šimunić, Matija Vlačić Ilirik i drugi. - hrvatski filozof i znanstvenik, te pionir europskog latinskog aristotelizma iz 12. stoljeća

Herman Dalmatin je pionir europskog latinskog aristotelizma 12. stoljeća. Herman Dalmatin

Herman Dalmatin (oko 1110. godine, u Istri, tada dijelu Koruške ili Carinthije - oko 1160.) ), hrvatski filozof, pjesnik, znanstvenik, isusovac, prevoditelj i diplomat. ), znanstvenik, filozof, jakobinski revolucionar i hrvatski književnik iz Mađarske. Herman Dalmatin ujedno je i prvi poznati geograf koji je rođen na području današnje Hrvatske. ), engleski znanstvenik i filozof. dodijeljen isusovcima i na njemu je predavao i hrvatski filozof i znanstvenik, Ruđer Bošković. ), engleski matematičar, filozof i protoračunarski znanstvenik. ), švedski znanstvenik, filozof, teolog i mistik. ), francuski filozof, znanstvenik, fizičar i matematičar. Filozof Herman Dalmatinac (oko 1110.–nakon 1143.) Prvi je hrvatski autor koji je pisao o njoj. u knjizi "Albert Einstein, Filozof-znanstvenik". Hermann Melville

Herman Melville je američki realistički autor. U 17. stoljeću, filozof i znanstvenik René Descartes, napisao je traktat o pahuljama kao i Johannes Kepler. ), švicarski liječnik, alkemičar, astrolog, znanstvenik, mistički filozof i okultist. ), istaknuti hrvatski znanstvenik iz područja nauke o toplini. Prvi je hrvatski autor koji iscrpno piše o osobnim odnosima s javnošću. hrvatski je znanstvenik. je britansko-pakistanski filozof, autor, filmaš i povjesničar. ), hrvatski je znanstvenik i političar. ), hrvatski je znanstvenik i publicist. ), hrvatski je političar i znanstvenik. Kao Herman Dalmatin se spominje u pismu Petra Časnog u kojem piše, da je povjerio prevođenje Kurana, Hermanu Dalmatinu. ), židovski znanstvenik i filozof, sistematizator običajnih pravnih uzanci svojega naroda. dodijeljen isusovcima i na njemu je predavao i hrvatski filozof i znanstvenik, Ruđer Bošković. Ruđer Bošković

Ruđer Bošković, S.J. Najznačajniji polaznik Kolegija je bio Ruđer Bošković, znameniti dubrovački znanstvenik iz 18. stoljeća. Određene geografske probleme obradio je u svojim djelima i istaknuti znanstvenik Josip Ruđer Bošković (1711.-1787. Ruđer Bošković (1711. Roditelji Roman i Vesna Čaplar su hrvatski znanstvenici (Institut Ruđer Bošković). ), hrvatski filozof, pjesnik, znanstvenik, isusovac, prevoditelj i diplomat. ), znanstvenik, filozof, jakobinski revolucionar i hrvatski književnik iz Mađarske. Znanstveni savjetnik Instituta Ruđer Bošković. Višegodišnji suradnik Instituta »Ruđer Bošković«. Dobio je državnu nagradu "Ruđer Bošković" (1968.). Naš znanstvenik Ruđer Bošković prvi je grafički prikazao djelovanje jake sile ovisno o udaljenostima, nevjerojatno je da se njegov graf u potpunosti poklapa s današnjim saznanjima. Slijedili su ga Ruđer Bošković (1741.) Josip Ruđer Bošković, "Theoria philosophiae naturalis". Znanstveni savjetnik u Institutu Ruđer Bošković. Održano je predavanje o složenim vizualnim efektima u seriji na Institutu Ruđer Bošković. ), engleski znanstvenik i filozof. Od naših istraživača koji su u ranim fazama razvitka znanosti o Zemlji ističu se Ruđer Bošković (1711. Institut Ruđer Bošković

Institut „Ruđer Bošković“ (IRB) u Zagrebu najveći je istraživački institut iz područja prirodnih znanosti i tehnologija na području Republike Hrvatske. U Zagrebu se zaposlio (Institut Ruđer Bošković). U geodeziji, 1741. godine, Ruđer Bošković je iznio ideju o geoidu kao obliku Zemlje. Zaposlen je na Institutu Ruđer Bošković kao znanstveni novak. Godine 1976. nagrađen je Nagradom "“Ruđer Bošković”", a 1997. Od 1963. do 1978. djelatnik je Instituta "Ruđer Bošković". Ruđer Josip Bošković ("Rogerius Josephus Boscovich", 1711.–1787.)