Na kraj jedne opruge, sa konstantom elastičnosti od D 1 =200 N/m- u pričvrstimo jednu drugu oprugu, konstantne elastičnosti od D 2 =400N/m- a, tako da dvije opruge budu u jednoj ravnini. Slobodne krajeve opruga povučemo. Koja će se opruga više istegnuti?(Opruge su u mirnom stanju!)
Istegnutost dviju opruga će biti jednaka. Opruga sa konstantom elastičnosti od D 1 =200 N/m-a će se više istegnuti. Opruga sa konstantom elastičnosti od D 2 =400 N/m-a će se više istegnuti.
A B C
Krutost opruge metalnih opruga ovisna je, kod vlačnih, tlačnih i savojnih opruga, o Youngovom modulu elastičnosti materijala opruge "E", odnosno o smičnom modulu elastičnosti "G" kod torzijskih opruga. Lisnata opruga

Lisnata opruga ili lamelna opruga je vrsta opruge koja može biti izrađena kao plosnata od jednog lista nekog materijala (jednostavna) ili od više njih složenih u slojeve (slojevita). Visina opruge u neopterećenom stanju smanjuje se pod opterećenjem, a time opruga postane plosnatija. Zavojna opruga

Zavojna opruga ili navojna opruga vrsta je opruge koja je opterećena na savijanje a izrađuje se od žice kružnog ili pravokutnog presjeka savijanjem po zavojnici. Gumene opruge se obično razmatraju kao posebne vrste opruga. Jedna poseban oblik tih opruga su takozvane opruge za odbojnike. Jedna poseban oblik tih opruga su takozvane opruge za odbojnike. Za razliku od zavojnih opruga opterećenih na savijanje, koje su cilindričnog oblika, u zavojne torzijske opruge spadaju opruge stožastog i paraboličnog oblika. Za razliku od zavojnih opruga opterećenih na savijanje, koje su cilindričnog oblika, u zavojne torzijske opruge spadaju opruge stožastog i paraboličnog oblika. ako se opruga rastegne ili stisne, djelovat će povratna sila (elastična sila opruge), koja će nastojati tijelo vratiti u ravnotežni položaj. Od materijala za opruge traži se da mu granica elastičnosti (modul elastičnosti) bude visoka, da ima veliku trajnu dinamičku čvrstoću radi podnašanja dinamičkih opterećenja i vlastitih titraja opruga, te da se lako obrađuje hladnom obradom. Osim takvih ravnih ili šipkastih torzijskih opruga, sve su ostale metalne opruge opterećene na uvijanje (torziju) ustvari zavojne opruge. Osim takvih ravnih ili šipkastih torzijskih opruga, sve su ostale metalne opruge opterećene na uvijanje (torziju) ustvari zavojne opruge. Zavojna torzijska opruga nastaje kad se žica namotava u obliku zavojnice na valjak (valjkaste zavojne opruge) ili na stožac (stožaste zavojne opruge). Pojedine opruge mogu biti povezane u sustav opruga na različite načine:

Kako se opterećenje opruga mjeri silom "F", a deformacija progibom, odnosno elongacijom ili kontrakcijom "f", odnosno momentom sile "M" i kutom uvijanja "φ", to je karakteristika opruge ili takozvana njezina krutost "c" određena izrazom:

odnosno:

Krutost se mjeri u N/mm, odnosno Nm/radijan i prestavlja silu, koja uzrokuje deformaciju opruge za jedinicu duljine, odnosno luka. Obzirom da postoji opasnost od loma, prvenstveno kod dužih opruga, opruge su vođene sa svornjakom za vođenje promjera D (unutarnje vođenje) ili s čahurom za vođenje s promjerom D (vanjsko vođenje). Najjednostavniji primjer ovakve opruge je konzolno učvršćena lisnata opruga pravokutnog presjeka. Najjednostavniji primjer lisnate opruge je konzolno učvršćena lisnata opruga pravokutnog presjeka. Osnovna podjela opruga je prema vrsti glavnog naprezanja: dijele se na savojne (opruge opterećene na savijanje), vlačno-tlačne i torzijske opruge. Hod opruge se odabire tako, da otpuštena opruga omogući slobodno ulaganje obratka, a stegnuta, da osigura potrebnu silu stezanja. Opruga prilikom rasterećenja predaje akumuliranu radnju umanjenu za udio unutarnjeg trenja u materijalu opruge. Pojednostavljeni proračun cilindričnih zavojnih opruga, na temelju već spomenutog, može biti sveden na proračun šipkaste (ravne) torzijske opruge, gdje se pretpostavlja da je zavojnica opruge odmotana i ispružena u ravnu torzijsku oprugu, tako da ima dužinu "l" = 2∙"R∙z", gdje je "z" broj aktivnih zavoja. Od metalnih opruga u tu skupinu ubrajaju se samo prstenaste opruge koje služe za preuzimanje tlačnih vanjskih sila. Od metalnih opruga u tu skupinu ubrajaju se samo prstenaste opruge koje služe za preuzimanje tlačnih vanjskih sila. Prilikom ugrađivanja tanjurastih opruga u stupac opruga potrebno je uzimati u obzir kako se dopuštena odstupanja pojedinih opruga zbrajaju, što može kod većih dužina stupaca opruga dovesti do većih odstupanja, te time do problema prilikom ugradnje opruge. Krutost opruge metalnih opruga ovisna je, kod vlačnih, tlačnih i savojnih opruga, o Youngovom modulu elastičnosti materijala opruge "E", odnosno o smičnom modulu elastičnosti "G" kod torzijskih opruga. Od materijala za opruge traži se da mu granica elastičnosti (modul elastičnosti) bude visoka, da ima veliku trajnu dinamičku čvrstoću radi podnašanja dinamičkih opterećenja i vlastitih titraja opruga, te da se lako obrađuje hladnom obradom. Visina opruge u neopterećenom stanju smanjuje se pod opterećenjem, a time opruga postane plosnatija. Zavojna opruga

Zavojna opruga ili navojna opruga vrsta je opruge koja je opterećena na savijanje a izrađuje se od žice kružnog ili pravokutnog presjeka savijanjem po zavojnici. Lisnata opruga

Lisnata opruga ili lamelna opruga je vrsta opruge koja može biti izrađena kao plosnata od jednog lista nekog materijala (jednostavna) ili od više njih složenih u slojeve (slojevita). Obzirom da postoji opasnost od loma, prvenstveno kod dužih opruga, opruge su vođene sa svornjakom za vođenje promjera D (unutarnje vođenje) ili s čahurom za vođenje s promjerom D (vanjsko vođenje). Na svaku molekulu s promjerom od "d" otpada volumen jednak d. U 1 m ima "n’" takvih kocki, naslaganih jedna uz drugu. Za opruge može se prilikom unutarnjeg vođenja uzeti D ≈ (0,8 … 0,9)⋅D, gdje je D unutarnji promjer opruge, a prilikom vanjskog vođenja D ≈ (1,1 … 1,2)⋅Dv, gdje je D vanjski promjer opruge. Gumene opruge se obično razmatraju kao posebne vrste opruga. Pojedine opruge mogu biti povezane u sustav opruga na različite načine:

Kako se opterećenje opruga mjeri silom "F", a deformacija progibom, odnosno elongacijom ili kontrakcijom "f", odnosno momentom sile "M" i kutom uvijanja "φ", to je karakteristika opruge ili takozvana njezina krutost "c" određena izrazom:

odnosno:

Krutost se mjeri u N/mm, odnosno Nm/radijan i prestavlja silu, koja uzrokuje deformaciju opruge za jedinicu duljine, odnosno luka. Za razliku od zavojnih opruga opterećenih na savijanje, koje su cilindričnog oblika, u zavojne torzijske opruge spadaju opruge stožastog i paraboličnog oblika. Za razliku od zavojnih opruga opterećenih na savijanje, koje su cilindričnog oblika, u zavojne torzijske opruge spadaju opruge stožastog i paraboličnog oblika. ako se opruga rastegne ili stisne, djelovat će povratna sila (elastična sila opruge), koja će nastojati tijelo vratiti u ravnotežni položaj. Povećanje opterećenja koje opruga može izdržati postiže se proširenjem područja elastičnosti, tj. Povećanje opterećenja koje opruga može izdržati postiže se proširenjem područja elastičnosti, tj. Jedna poseban oblik tih opruga su takozvane opruge za odbojnike. Jedna poseban oblik tih opruga su takozvane opruge za odbojnike. Ako je ubrzanje pozitivno, nastala sila djelovat će u istom smjeru s težinom utega, uslijed čega će se donja opruga sabiti, a gornja istegnuti. Hod opruge se odabire tako, da otpuštena opruga omogući slobodno ulaganje obratka, a stegnuta, da osigura potrebnu silu stezanja. Iskustveno se uzima da je broj potrebnih puhalica "n = 2 d", gdje je "d" (m) promjer gnijezda. Zavojna torzijska opruga nastaje kad se žica namotava u obliku zavojnice na valjak (valjkaste zavojne opruge) ili na stožac (stožaste zavojne opruge). Osim takvih ravnih ili šipkastih torzijskih opruga, sve su ostale metalne opruge opterećene na uvijanje (torziju) ustvari zavojne opruge. Osim takvih ravnih ili šipkastih torzijskih opruga, sve su ostale metalne opruge opterećene na uvijanje (torziju) ustvari zavojne opruge. Osnovna podjela opruga je prema vrsti glavnog naprezanja: dijele se na savojne (opruge opterećene na savijanje), vlačno-tlačne i torzijske opruge. Od metalnih opruga u tu skupinu ubrajaju se samo prstenaste opruge koje služe za preuzimanje tlačnih vanjskih sila. Krutost opruge metalnih opruga ovisna je, kod vlačnih, tlačnih i savojnih opruga, o Youngovom modulu elastičnosti materijala opruge "E", odnosno o smičnom modulu elastičnosti "G" kod torzijskih opruga. Od materijala za opruge traži se da mu granica elastičnosti (modul elastičnosti) bude visoka, da ima veliku trajnu dinamičku čvrstoću radi podnašanja dinamičkih opterećenja i vlastitih titraja opruga, te da se lako obrađuje hladnom obradom. Visina opruge u neopterećenom stanju smanjuje se pod opterećenjem, a time opruga postane plosnatija. Zavojna opruga

Zavojna opruga ili navojna opruga vrsta je opruge koja je opterećena na savijanje a izrađuje se od žice kružnog ili pravokutnog presjeka savijanjem po zavojnici. Lisnata opruga

Lisnata opruga ili lamelna opruga je vrsta opruge koja može biti izrađena kao plosnata od jednog lista nekog materijala (jednostavna) ili od više njih složenih u slojeve (slojevita). Obzirom da postoji opasnost od loma, prvenstveno kod dužih opruga, opruge su vođene sa svornjakom za vođenje promjera D (unutarnje vođenje) ili s čahurom za vođenje s promjerom D (vanjsko vođenje). Za opruge može se prilikom unutarnjeg vođenja uzeti D ≈ (0,8 … 0,9)⋅D, gdje je D unutarnji promjer opruge, a prilikom vanjskog vođenja D ≈ (1,1 … 1,2)⋅Dv, gdje je D vanjski promjer opruge. Gumene opruge se obično razmatraju kao posebne vrste opruga. Iskustveno se uzima da je broj potrebnih puhalica "n = 2 d", gdje je "d" (m) promjer gnijezda. Na svaku molekulu s promjerom od "d" otpada volumen jednak d. U 1 m ima "n’" takvih kocki, naslaganih jedna uz drugu. Pojedine opruge mogu biti povezane u sustav opruga na različite načine:

Kako se opterećenje opruga mjeri silom "F", a deformacija progibom, odnosno elongacijom ili kontrakcijom "f", odnosno momentom sile "M" i kutom uvijanja "φ", to je karakteristika opruge ili takozvana njezina krutost "c" određena izrazom:

odnosno:

Krutost se mjeri u N/mm, odnosno Nm/radijan i prestavlja silu, koja uzrokuje deformaciju opruge za jedinicu duljine, odnosno luka. Za razliku od zavojnih opruga opterećenih na savijanje, koje su cilindričnog oblika, u zavojne torzijske opruge spadaju opruge stožastog i paraboličnog oblika. Za razliku od zavojnih opruga opterećenih na savijanje, koje su cilindričnog oblika, u zavojne torzijske opruge spadaju opruge stožastog i paraboličnog oblika. ako se opruga rastegne ili stisne, djelovat će povratna sila (elastična sila opruge), koja će nastojati tijelo vratiti u ravnotežni položaj. Povećanje opterećenja koje opruga može izdržati postiže se proširenjem područja elastičnosti, tj. Povećanje opterećenja koje opruga može izdržati postiže se proširenjem područja elastičnosti, tj. Jedna poseban oblik tih opruga su takozvane opruge za odbojnike. Jedna poseban oblik tih opruga su takozvane opruge za odbojnike. Ako je ubrzanje pozitivno, nastala sila djelovat će u istom smjeru s težinom utega, uslijed čega će se donja opruga sabiti, a gornja istegnuti. Hod opruge se odabire tako, da otpuštena opruga omogući slobodno ulaganje obratka, a stegnuta, da osigura potrebnu silu stezanja. Zavojna torzijska opruga nastaje kad se žica namotava u obliku zavojnice na valjak (valjkaste zavojne opruge) ili na stožac (stožaste zavojne opruge). Osim takvih ravnih ili šipkastih torzijskih opruga, sve su ostale metalne opruge opterećene na uvijanje (torziju) ustvari zavojne opruge. Osim takvih ravnih ili šipkastih torzijskih opruga, sve su ostale metalne opruge opterećene na uvijanje (torziju) ustvari zavojne opruge. Osnovna podjela opruga je prema vrsti glavnog naprezanja: dijele se na savojne (opruge opterećene na savijanje), vlačno-tlačne i torzijske opruge. Od metalnih opruga u tu skupinu ubrajaju se samo prstenaste opruge koje služe za preuzimanje tlačnih vanjskih sila.