Koji niz određuje točan kronološki slijed navedenih historiografskih djela iz povijesti Hrvatske u ranome novome vijeku?
P. Ritter-Vitezović, Oživjela Hrvatska → M. Orbini, Kraljevstvo Slavena → I. Rattkay, Spomen na kraljeve i banove → I. Lučić, O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske I. Lučić, O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske → M. Orbini, Kraljevstvo Slavena → I. Rattkay, Spomen na kraljeve i banove → P. Ritter-Vitezović, Oživjela Hrvatska M. Orbini, Kraljevstvo Slavena → I. Rattkay, Spomen na kraljeve i banove → I. O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske → P. Ritter-Vitezović, Oživjela Hrvatska I. Rattkay, Spomen na kraljeve i banove → I. Lučić, O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske → P. Ritter-Vitezović, Oživjela Hrvatska → M. Orbini, Kraljevstvo Slavena
A B C D
Kraljevstvo Slavena

Kraljevstvo Slavena skraćeno je ime djela benediktinskog i povjesničara Mavro Orbini. Ritter-Vitezović tiskao je latinsko djelo «Oživjela Hrvatska» (Croatia rediviva) i posvetio ga caru Leopoldu I. Tu on ponovno Bosnu i Hercegovinu svrstava u središnje hrvatske zemlje. Osobito je utjecao na autore kao što su Juraj Rattkay, Pavao Ritter Vitezović i Balthazar Adam Krčelić. Uredio je i za tisak priredio niz djela iz svjetske, hrvatske i bosanskohercegovačke književnosti, djela iz dječje književnosti, lektirskih izdanja, te historiografskih i publicističkih djela. Ljubljana 1578) i Vitezović Ritter (Kronika aliti spomen vsega svieta vikov). U tom spisu Ritter-Vitezović ovako opisuje hrvatske zemlje: 1. Znameniti hrvatski povjesničar I. Lučić posvetio mu je kartu naslovljenu »Današnji Ilirik«, objavljenu u djelu "O Kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske u šest knjiga" (1666.). ), Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti „Pavao Ritter Vitezović” za životno djelo te nagradu „Ivan Kukuljević Sakcinski” Matice hrvatske. stoljeća Pavao Ritter Vitezović zastupao je misao o okupljanju južnih Slavena pod okriljem Habsburgovaca i na temelju hrvatskog državnog prava. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u Kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ilustrirao je i opremao pojedina hrvatska književna djela: Narodne priče i pjesme, Nazorove "Hrvatske kraljeve" i Tolstoja. koji mu je dodijelio niz službi na teritoriju Hrvatske i Dalmacije te Slavonije. ), čije je najznačajnije djelo "O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske" ("De regno Dalmatiae et Croatiae", 1666. Pavao Ritter Vitezović

Pavao Ritter Vitezović (Senj, 7. siječnja 1652. Prema njemu naseljenih Slavena je ondje bilo već u ranome srednjem vijeku. Naziv "Qualiter" je po početku dokumenta:

Spis je objavio Trogiranin Ivan Lučić u svom velikom djelu "De regno Croatiae et Dalmatiae libri sex" ("Šest knjiga o kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije") iz 1666. godine. Moćniji plemići su postavljali i svrgavali banove i kraljeve. Bio je akademik u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, gospodarski potpredsjednik Matice hrvatske i autor velikog broja historiografskih članaka i više knjiga o povijesti Hrvata. Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Objavio niz radova iz hrvatske pravne povijesti. Doktorirao je veterinarske znanosti u Zagrebu, a napisao je niz djela iz povijesti hrvatske veterine. Nakon pripajanja na području Dalmacije i Hrvatske (majka mu je bila iz obitelji Šubić) prisvaja i naslov kralja Hrvatske i Dalmacije. U radu toga povjerenstva sudjelovao je i Pavao Ritter Vitezović. Kraljevstvo Slavena

Kraljevstvo Slavena skraćeno je ime djela benediktinskog i povjesničara Mavro Orbini. Ritter-Vitezović tiskao je latinsko djelo «Oživjela Hrvatska» (Croatia rediviva) i posvetio ga caru Leopoldu I. Tu on ponovno Bosnu i Hercegovinu svrstava u središnje hrvatske zemlje. Osobito je utjecao na autore kao što su Juraj Rattkay, Pavao Ritter Vitezović i Balthazar Adam Krčelić. Uredio je i za tisak priredio niz djela iz svjetske, hrvatske i bosanskohercegovačke književnosti, djela iz dječje književnosti, lektirskih izdanja, te historiografskih i publicističkih djela. Ljubljana 1578) i Vitezović Ritter (Kronika aliti spomen vsega svieta vikov). U tom spisu Ritter-Vitezović ovako opisuje hrvatske zemlje: 1. Znameniti hrvatski povjesničar I. Lučić posvetio mu je kartu naslovljenu »Današnji Ilirik«, objavljenu u djelu "O Kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske u šest knjiga" (1666.). ), Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti „Pavao Ritter Vitezović” za životno djelo te nagradu „Ivan Kukuljević Sakcinski” Matice hrvatske. stoljeća Pavao Ritter Vitezović zastupao je misao o okupljanju južnih Slavena pod okriljem Habsburgovaca i na temelju hrvatskog državnog prava. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u Kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ilustrirao je i opremao pojedina hrvatska književna djela: Narodne priče i pjesme, Nazorove "Hrvatske kraljeve" i Tolstoja. koji mu je dodijelio niz službi na teritoriju Hrvatske i Dalmacije te Slavonije. ), čije je najznačajnije djelo "O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske" ("De regno Dalmatiae et Croatiae", 1666. Pavao Ritter Vitezović

Pavao Ritter Vitezović (Senj, 7. siječnja 1652. Prema njemu naseljenih Slavena je ondje bilo već u ranome srednjem vijeku. Naziv "Qualiter" je po početku dokumenta:

Spis je objavio Trogiranin Ivan Lučić u svom velikom djelu "De regno Croatiae et Dalmatiae libri sex" ("Šest knjiga o kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije") iz 1666. godine. Moćniji plemići su postavljali i svrgavali banove i kraljeve. Bio je akademik u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, gospodarski potpredsjednik Matice hrvatske i autor velikog broja historiografskih članaka i više knjiga o povijesti Hrvata. Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Objavio niz radova iz hrvatske pravne povijesti. Doktorirao je veterinarske znanosti u Zagrebu, a napisao je niz djela iz povijesti hrvatske veterine. Nakon pripajanja na području Dalmacije i Hrvatske (majka mu je bila iz obitelji Šubić) prisvaja i naslov kralja Hrvatske i Dalmacije. U radu toga povjerenstva sudjelovao je i Pavao Ritter Vitezović. Kraljevstvo Slavena

Kraljevstvo Slavena skraćeno je ime djela benediktinskog i povjesničara Mavro Orbini. Ritter-Vitezović tiskao je latinsko djelo «Oživjela Hrvatska» (Croatia rediviva) i posvetio ga caru Leopoldu I. Tu on ponovno Bosnu i Hercegovinu svrstava u središnje hrvatske zemlje. Osobito je utjecao na autore kao što su Juraj Rattkay, Pavao Ritter Vitezović i Balthazar Adam Krčelić. Uredio je i za tisak priredio niz djela iz svjetske, hrvatske i bosanskohercegovačke književnosti, djela iz dječje književnosti, lektirskih izdanja, te historiografskih i publicističkih djela. Ljubljana 1578) i Vitezović Ritter (Kronika aliti spomen vsega svieta vikov). U tom spisu Ritter-Vitezović ovako opisuje hrvatske zemlje: 1. ), Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti „Pavao Ritter Vitezović” za životno djelo te nagradu „Ivan Kukuljević Sakcinski” Matice hrvatske. stoljeća Pavao Ritter Vitezović zastupao je misao o okupljanju južnih Slavena pod okriljem Habsburgovaca i na temelju hrvatskog državnog prava. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u Kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ilustrirao je i opremao pojedina hrvatska književna djela: Narodne priče i pjesme, Nazorove "Hrvatske kraljeve" i Tolstoja. koji mu je dodijelio niz službi na teritoriju Hrvatske i Dalmacije te Slavonije. ), čije je najznačajnije djelo "O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske" ("De regno Dalmatiae et Croatiae", 1666. Pavao Ritter Vitezović

Pavao Ritter Vitezović (Senj, 7. siječnja 1652. Prema njemu naseljenih Slavena je ondje bilo već u ranome srednjem vijeku. Moćniji plemići su postavljali i svrgavali banove i kraljeve. Bio je akademik u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, gospodarski potpredsjednik Matice hrvatske i autor velikog broja historiografskih članaka i više knjiga o povijesti Hrvata. Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Objavio niz radova iz hrvatske pravne povijesti. Doktorirao je veterinarske znanosti u Zagrebu, a napisao je niz djela iz povijesti hrvatske veterine. Nakon pripajanja na području Dalmacije i Hrvatske (majka mu je bila iz obitelji Šubić) prisvaja i naslov kralja Hrvatske i Dalmacije. U radu toga povjerenstva sudjelovao je i Pavao Ritter Vitezović. U radu toga povjerenstva sudjelovao je i Pavao Ritter Vitezović. Hrvatski pisac i povjesničar Pavao Ritter-Vitezović (1652.-1713.) Kraljevstvo Slavena

Kraljevstvo Slavena skraćeno je ime djela benediktinskog i povjesničara Mavro Orbini. Ritter-Vitezović tiskao je latinsko djelo «Oživjela Hrvatska» (Croatia rediviva) i posvetio ga caru Leopoldu I. Tu on ponovno Bosnu i Hercegovinu svrstava u središnje hrvatske zemlje. Osobito je utjecao na autore kao što su Juraj Rattkay, Pavao Ritter Vitezović i Balthazar Adam Krčelić. Uredio je i za tisak priredio niz djela iz svjetske, hrvatske i bosanskohercegovačke književnosti, djela iz dječje književnosti, lektirskih izdanja, te historiografskih i publicističkih djela. Ljubljana 1578) i Vitezović Ritter (Kronika aliti spomen vsega svieta vikov). U tom spisu Ritter-Vitezović ovako opisuje hrvatske zemlje: 1. Znameniti hrvatski povjesničar I. Lučić posvetio mu je kartu naslovljenu »Današnji Ilirik«, objavljenu u djelu "O Kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske u šest knjiga" (1666.). ), Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti „Pavao Ritter Vitezović” za životno djelo te nagradu „Ivan Kukuljević Sakcinski” Matice hrvatske. stoljeća Pavao Ritter Vitezović zastupao je misao o okupljanju južnih Slavena pod okriljem Habsburgovaca i na temelju hrvatskog državnog prava. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u Kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ban Hrvatske je onaj, koji je banovao u kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije od Jadrana do Gvozda. Ilustrirao je i opremao pojedina hrvatska književna djela: Narodne priče i pjesme, Nazorove "Hrvatske kraljeve" i Tolstoja. koji mu je dodijelio niz službi na teritoriju Hrvatske i Dalmacije te Slavonije. ), čije je najznačajnije djelo "O kraljevstvu Dalmacije i Hrvatske" ("De regno Dalmatiae et Croatiae", 1666. Pavao Ritter Vitezović

Pavao Ritter Vitezović (Senj, 7. siječnja 1652. Prema njemu naseljenih Slavena je ondje bilo već u ranome srednjem vijeku. Naziv "Qualiter" je po početku dokumenta:

Spis je objavio Trogiranin Ivan Lučić u svom velikom djelu "De regno Croatiae et Dalmatiae libri sex" ("Šest knjiga o kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije") iz 1666. godine. Moćniji plemići su postavljali i svrgavali banove i kraljeve. Bio je akademik u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, gospodarski potpredsjednik Matice hrvatske i autor velikog broja historiografskih članaka i više knjiga o povijesti Hrvata. Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Tu su predaju zabilježili između drugih: opat Mavro Orbini 1601., Pavao Ritter Vitezović 1696., fra Bernardin Nagnanović 1715. i fra Nikola Lašvanin († 1750.). Objavio niz radova iz hrvatske pravne povijesti. Doktorirao je veterinarske znanosti u Zagrebu, a napisao je niz djela iz povijesti hrvatske veterine. Nakon pripajanja na području Dalmacije i Hrvatske (majka mu je bila iz obitelji Šubić) prisvaja i naslov kralja Hrvatske i Dalmacije. U radu toga povjerenstva sudjelovao je i Pavao Ritter Vitezović.