Lišajevi su organizmi koji su nastali kao posljedica mutualističkoga odnosa alga i gljiva. Koja je uloga alga u tome odnosu?
Omogućuju prehranu gljive. Učvršćuju gljivu na nestabilnoj podlozi. Stvaraju zaštitni sloj koji štiti od UV-zračenja. Upijaju vodu s mineralima i sprečavaju isušivanje.
A B C D
Gljive su osnova života na Zemlji u svojoj ulozi simbionta (lišajevi su zapravo simbioza između mahovina i gljiva). Glavno ograničenje kod vertikalnog postavljanja alga je dostupna svjetlost koja je neophodna za razvoj alga. Gljive su organizmi bez klorofila. Biogorivo proizvedeno iz alga

Biogoriva proizvedena iz alga jedna su od alternativa fosilnim gorivima, te čak i drugim izvorima biogoriva, kao što su kukuruz i šećerna trska. "Pelvetia" je hermafroditska alga. ), Hotel „Alga“ (1976.) Kišna alga

Kišna alga (Pleurococcus), rod jednostaničnih zelenih algi iz porodice Chaetophoraceae. Razne gljive i drugi organizmi koji se često svrstavaju u gljive su često ekonomski i sociološki važne, jer neke izazivaju bolesti životinja kao i biljaka. Ova alga pričvršćuje se za stijene višestaničnim rizoidima, koji su obično u obliku diska. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. "Dunaliella" je pokretna, jednostanična alga. "Polysiphonia" je crvena nitasta alga. "Hildenbrandia" je nitasta crvena alga. Pritom roditeljska alga ugiba. Od čitavog procesa proizvodnje biogoriva iz alga, trenutno su najveća prepreka komercijalnoj upotrebi upravo visoki investicijski troškovi postrojenja za preradu alga u gorivo. Prema septumu nazivaju se septini, skupina bjelančevina koja vezuje gvanozin trifosfat, a nalazi se u eukariotskim stanicama gljiva i životinja te kod nekih zelenih alga. Za razliku od srodnih kolonijalnih alga, stanice "Goniuma" su identične. Parožine (Charophyta) najbliži su kopneni srodnici zelenih morskih alga (Chlorophyta) jedina vrsta je slatkovodna alga "I. loligo". "Gelidiella calcicola" je mala plutajuća alga koja oblikuje uspravne rese na vapnenačkoj podlozi. To je područje fotofilnih alga koje se razvijaju na stjenovitoj podlozi i morskih cvjetnica na pomičnoj podlozi. Glavno ograničenje kod vertikalnog postavljanja alga je dostupna svjetlost koja je neophodna za razvoj alga. hodanje na nestabilnoj podlozi ), “bacanje” (tj. To je kolonijalna alga sastavljena od 8, 16, a ponekad i 32 stanice, koje leže na želatinastoj podlozi. Biogorivo proizvedeno iz alga

Biogoriva proizvedena iz alga jedna su od alternativa fosilnim gorivima, te čak i drugim izvorima biogoriva, kao što su kukuruz i šećerna trska. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. "Pelvetia" je hermafroditska alga. ), Hotel „Alga“ (1976.) Kišna alga

Kišna alga (Pleurococcus), rod jednostaničnih zelenih algi iz porodice Chaetophoraceae. Gljive su osnova života na Zemlji u svojoj ulozi simbionta (lišajevi su zapravo simbioza između mahovina i gljiva). Biogoriva proizvedena iz alga puno su manje toksična od goriva na bazi nafte, a k tome se i sporije razgrađuju. Ova alga pričvršćuje se za stijene višestaničnim rizoidima, koji su obično u obliku diska. "Dunaliella" je pokretna, jednostanična alga. "Polysiphonia" je crvena nitasta alga. "Hildenbrandia" je nitasta crvena alga. Pritom roditeljska alga ugiba. Od čitavog procesa proizvodnje biogoriva iz alga, trenutno su najveća prepreka komercijalnoj upotrebi upravo visoki investicijski troškovi postrojenja za preradu alga u gorivo. Prema septumu nazivaju se septini, skupina bjelančevina koja vezuje gvanozin trifosfat, a nalazi se u eukariotskim stanicama gljiva i životinja te kod nekih zelenih alga. Organski spojevi velike molekularne težine, koji snažno prianjaju uz metalne površine, stvaraju zaštitni sloj koji štiti metal od uzročnika korozije (atmosfera, sumporovodik, kiseline, lužine, soli, i tako dalje). Zaštitni sloj prekriva fotosloj i štiti ga od mehaničkog oštećenja. Glavno ograničenje kod vertikalnog postavljanja alga je dostupna svjetlost koja je neophodna za razvoj alga. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Biogorivo proizvedeno iz alga

Biogoriva proizvedena iz alga jedna su od alternativa fosilnim gorivima, te čak i drugim izvorima biogoriva, kao što su kukuruz i šećerna trska. Ozon je altropska modifikacija kisika, koja je lakša od zraka, nalazi se 15-20 km iznad Zemljine površine i čini sloj koji nas štiti od UV zraka. Ova alga pričvršćuje se za stijene višestaničnim rizoidima, koji su obično u obliku diska. Zaštitni sloj se zadržava i štiti kod niskih pH-vrijednosti. Ovaj ciklus omogućuje ravnotežu ozonskog omotača, koji štiti Zemlju od UV zračenja (UVB i UVC), štetnog za većinu živih bića. Ovaj ciklus omogućuje ravnotežu ozonskog omotača, koji štiti Zemlju od UV zračenja (UVB i UVC), štetnog za većinu živih bića. Za razliku od srodnih kolonijalnih alga, stanice "Goniuma" su identične. Od čitavog procesa proizvodnje biogoriva iz alga, trenutno su najveća prepreka komercijalnoj upotrebi upravo visoki investicijski troškovi postrojenja za preradu alga u gorivo. "Pelvetia" je hermafroditska alga. ), Hotel „Alga“ (1976.) Upijajući zaštitni sloj fizički štiti metalnu površinu i sprječava dodir fluida i metala. Biogoriva proizvedena iz alga puno su manje toksična od goriva na bazi nafte, a k tome se i sporije razgrađuju. Kišna alga

Kišna alga (Pleurococcus), rod jednostaničnih zelenih algi iz porodice Chaetophoraceae. Acrothesaurum

Acrothesaurum, monotipski biljni rod crvenih alga koji čini porodicu "Acrothesauraceae". Zaljevi koji su nastali kao posljedica otapanja i spuštanja ledenjaka prema moru nazivaju se fjordovi. Glavno ograničenje kod vertikalnog postavljanja alga je dostupna svjetlost koja je neophodna za razvoj alga. Biogorivo proizvedeno iz alga

Biogoriva proizvedena iz alga jedna su od alternativa fosilnim gorivima, te čak i drugim izvorima biogoriva, kao što su kukuruz i šećerna trska. Jedina vrsta je alga "S. solitarius". Jedina je vrsta slatkovodna alga "S. cyaneus" Jedina je vrsta slatkovodna alga "S. nuda". Jedina je vrsta morska alga "S. vulgaris". Organizmi svih ovih triju skupina, bilifita, zelenih alga i embriofita, imaju plastide okružene dvjema membranama, dok u svim ostalim skupinama, plastidi su okruženi s tri ili četiri membrane. "Pelvetia" je hermafroditska alga. ), Hotel „Alga“ (1976.) Kišna alga

Kišna alga (Pleurococcus), rod jednostaničnih zelenih algi iz porodice Chaetophoraceae. jedina vrsta je slatkovodna alga "I. loligo". Prema septumu nazivaju se septini, skupina bjelančevina koja vezuje gvanozin trifosfat, a nalazi se u eukariotskim stanicama gljiva i životinja te kod nekih zelenih alga. Ova alga pričvršćuje se za stijene višestaničnim rizoidima, koji su obično u obliku diska. Jedina je vrsta slatkovodna alga "S. rotans" iz Bajkalskog jezera 

I rod i vrsta opisani su 1931. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. Po tome kako su nastali dijele se na one koji su oduvijek prisutni na Zemlji, one koji nastaju kao posljedica djelovanja kozmičkih zraka, te one koji su posljedica ljudske tehnologije. "Dunaliella" je pokretna, jednostanična alga. "Polysiphonia" je crvena nitasta alga. "Hildenbrandia" je nitasta crvena alga. Pritom roditeljska alga ugiba.