Koji niz određuje točan kronološki slijed smrti navedenih hrvatskih političara u 20. stoljeću?
Stjepan Radić → Vladko Maček → Josip Broz Tito → Đuro Basariček Đuro Basariček → Stjepan Radić → Vladko Maček → Josip Broz Tito Stjepan Radić → Đuro Basariček → Vladko Maček → Josip Broz Tito Đuro Basariček → Vladko Maček → Josip Broz Tito → Stjepan Radić
A B C D
Tada su u Glavnom odboru bili dr. Rudolf Horvat, dr. Đuro Basariček, Josip Predavec, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić, dr. Vladko Maček i predsjednik HPSS-a Stjepan Radić. Nakon Mare, na govornici su još bili Josip Predavec, dr. Vladko Maček, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić i na kraju je skupštinu zatvorio Stjepan Radić. Pokopan je na Mirogoju u arkadama, gdje su pokopani i Stjepan Radić, Pavao Radić, Đuro Basariček i Milan Šufflay. Među mnogim portretiranim ličnostima su i Engelbert Dollfuß, Vladko Maček i Josip Broz Tito, kojeg je Aleksander portretirao kada je posjetio sestru u Samoboru 1948. godine. Vladko Maček

Vladimir Matija Adam Vladko Maček (Jastrebarsko, 20. srpnja 1879. Smrtno su stradali Đuro Basariček i Pavle Radić, dok su Ivan Pernar, Ivan Granđa i Stjepan Radić bili ranjeni. Josip Broz Tito

Josip Broz, poznatiji pod nadimkom Tito (Kumrovec, 7. svibnja 1892. Josip Broz Tito (1892. Đuro Basariček i Pavle Radić pogibaju na mjestu, dok se Ivan Granđa, Ivan Pernar i, glavna meta, Stjepan Radić izvlače s ozljedama. ), Josip Broz Tito (1972.,1975. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine, nakon čega vodstvo HSS-a preuzima Vladko Maček. Od predsjednika HSS-a čak su trojica vršili svoju dužnost do smrti: Stjepan Radić umro je od posljedica atentata, a Vladko Maček i Juraj Krnjević do prirodne smrti. Za predsjednika je imenovan Josip Broz Tito. Đuro Basariček

Đuro Basariček (Zagreb, 13. ožujka 1884. Završio je Političku školu "Josip Broz Tito" u Kumrovcu. Josip Broz Tito bio je trostruki narodni heroj. Doživotni počasni predsjednik bio je Josip Broz Tito. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Anton Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. Josip Broz Tito su u filmovima prikazuje kao genijalni vojskovođa. Godine 1980. umire dugogodišnji jugoslavenski predsjednik Josip Broz Tito. Među njezinim poštovateljima bio je i Josip Broz Tito. Josip Broz Tito tada donosi odluku o osnivanju tzv. Orden je osnovao Josip Broz Tito 26. studenog 1947. Tada su u Glavnom odboru bili dr. Rudolf Horvat, dr. Đuro Basariček, Josip Predavec, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić, dr. Vladko Maček i predsjednik HPSS-a Stjepan Radić. Nakon Mare, na govornici su još bili Josip Predavec, dr. Vladko Maček, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić i na kraju je skupštinu zatvorio Stjepan Radić. Pokopan je na Mirogoju u arkadama, gdje su pokopani i Stjepan Radić, Pavao Radić, Đuro Basariček i Milan Šufflay. Među mnogim portretiranim ličnostima su i Engelbert Dollfuß, Vladko Maček i Josip Broz Tito, kojeg je Aleksander portretirao kada je posjetio sestru u Samoboru 1948. godine. Vladko Maček

Vladimir Matija Adam Vladko Maček (Jastrebarsko, 20. srpnja 1879. Smrtno su stradali Đuro Basariček i Pavle Radić, dok su Ivan Pernar, Ivan Granđa i Stjepan Radić bili ranjeni. Josip Broz Tito

Josip Broz, poznatiji pod nadimkom Tito (Kumrovec, 7. svibnja 1892. Josip Broz Tito (1892. Đuro Basariček i Pavle Radić pogibaju na mjestu, dok se Ivan Granđa, Ivan Pernar i, glavna meta, Stjepan Radić izvlače s ozljedama. ), Josip Broz Tito (1972.,1975. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine, nakon čega vodstvo HSS-a preuzima Vladko Maček. Od predsjednika HSS-a čak su trojica vršili svoju dužnost do smrti: Stjepan Radić umro je od posljedica atentata, a Vladko Maček i Juraj Krnjević do prirodne smrti. Za predsjednika je imenovan Josip Broz Tito. Đuro Basariček

Đuro Basariček (Zagreb, 13. ožujka 1884. Završio je Političku školu "Josip Broz Tito" u Kumrovcu. Josip Broz Tito bio je trostruki narodni heroj. Doživotni počasni predsjednik bio je Josip Broz Tito. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Anton Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. Josip Broz Tito su u filmovima prikazuje kao genijalni vojskovođa. Godine 1980. umire dugogodišnji jugoslavenski predsjednik Josip Broz Tito. Među njezinim poštovateljima bio je i Josip Broz Tito. Josip Broz Tito tada donosi odluku o osnivanju tzv. Orden je osnovao Josip Broz Tito 26. studenog 1947. Tada su u Glavnom odboru bili dr. Rudolf Horvat, dr. Đuro Basariček, Josip Predavec, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić, dr. Vladko Maček i predsjednik HPSS-a Stjepan Radić. Nakon Mare, na govornici su još bili Josip Predavec, dr. Vladko Maček, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić i na kraju je skupštinu zatvorio Stjepan Radić. Pokopan je na Mirogoju u arkadama, gdje su pokopani i Stjepan Radić, Pavao Radić, Đuro Basariček i Milan Šufflay. Među mnogim portretiranim ličnostima su i Engelbert Dollfuß, Vladko Maček i Josip Broz Tito, kojeg je Aleksander portretirao kada je posjetio sestru u Samoboru 1948. godine. Vladko Maček

Vladimir Matija Adam Vladko Maček (Jastrebarsko, 20. srpnja 1879. Smrtno su stradali Đuro Basariček i Pavle Radić, dok su Ivan Pernar, Ivan Granđa i Stjepan Radić bili ranjeni. Josip Broz Tito

Josip Broz, poznatiji pod nadimkom Tito (Kumrovec, 7. svibnja 1892. Josip Broz Tito (1892. Đuro Basariček i Pavle Radić pogibaju na mjestu, dok se Ivan Granđa, Ivan Pernar i, glavna meta, Stjepan Radić izvlače s ozljedama. ), Josip Broz Tito (1972.,1975. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine, nakon čega vodstvo HSS-a preuzima Vladko Maček. Od predsjednika HSS-a čak su trojica vršili svoju dužnost do smrti: Stjepan Radić umro je od posljedica atentata, a Vladko Maček i Juraj Krnjević do prirodne smrti. Za predsjednika je imenovan Josip Broz Tito. Đuro Basariček

Đuro Basariček (Zagreb, 13. ožujka 1884. Završio je Političku školu "Josip Broz Tito" u Kumrovcu. Josip Broz Tito bio je trostruki narodni heroj. Doživotni počasni predsjednik bio je Josip Broz Tito. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Anton Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. Josip Broz Tito su u filmovima prikazuje kao genijalni vojskovođa. Godine 1980. umire dugogodišnji jugoslavenski predsjednik Josip Broz Tito. Među njezinim poštovateljima bio je i Josip Broz Tito. Josip Broz Tito tada donosi odluku o osnivanju tzv. Orden je osnovao Josip Broz Tito 26. studenog 1947. Tada su u Glavnom odboru bili dr. Rudolf Horvat, dr. Đuro Basariček, Josip Predavec, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić, dr. Vladko Maček i predsjednik HPSS-a Stjepan Radić. Nakon Mare, na govornici su još bili Josip Predavec, dr. Vladko Maček, Stjepan Uroić, Tomo Jalžabetić i na kraju je skupštinu zatvorio Stjepan Radić. Pokopan je na Mirogoju u arkadama, gdje su pokopani i Stjepan Radić, Pavao Radić, Đuro Basariček i Milan Šufflay. Među mnogim portretiranim ličnostima su i Engelbert Dollfuß, Vladko Maček i Josip Broz Tito, kojeg je Aleksander portretirao kada je posjetio sestru u Samoboru 1948. godine. Vladko Maček

Vladimir Matija Adam Vladko Maček (Jastrebarsko, 20. srpnja 1879. Smrtno su stradali Đuro Basariček i Pavle Radić, dok su Ivan Pernar, Ivan Granđa i Stjepan Radić bili ranjeni. Josip Broz Tito

Josip Broz, poznatiji pod nadimkom Tito (Kumrovec, 7. svibnja 1892. Josip Broz Tito (1892. Đuro Basariček i Pavle Radić pogibaju na mjestu, dok se Ivan Granđa, Ivan Pernar i, glavna meta, Stjepan Radić izvlače s ozljedama. ), Josip Broz Tito (1972.,1975. Stjepan Radić je podlegao od zadobivenih rana 8. kolovoza 1928. godine, nakon čega vodstvo HSS-a preuzima Vladko Maček. Od predsjednika HSS-a čak su trojica vršili svoju dužnost do smrti: Stjepan Radić umro je od posljedica atentata, a Vladko Maček i Juraj Krnjević do prirodne smrti. Za predsjednika je imenovan Josip Broz Tito. Đuro Basariček

Đuro Basariček (Zagreb, 13. ožujka 1884. Završio je Političku školu "Josip Broz Tito" u Kumrovcu. Josip Broz Tito bio je trostruki narodni heroj. Doživotni počasni predsjednik bio je Josip Broz Tito. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Anton Pavlović. U prvom su redu sjedili Đuro Basariček, Ivan Granđa, Ivan Pernar, Svetozar Pribičević, Stjepan Radić, a iza njih Rude Bačinić, Stjepan Košutić, Jakov Jelašić, Stipe Matijević i Ante Pavlović. Josip Broz Tito su u filmovima prikazuje kao genijalni vojskovođa. Godine 1980. umire dugogodišnji jugoslavenski predsjednik Josip Broz Tito. Među njezinim poštovateljima bio je i Josip Broz Tito. Josip Broz Tito tada donosi odluku o osnivanju tzv. Orden je osnovao Josip Broz Tito 26. studenog 1947.