Pripadnici koje vrste hominida su prvi izrađivali oruđe?
Homo habilis Homo erectus Homo sapiens sapiens Homo sapiens neanderthalensis
A B C D
Nalazi se uglavnom pripisuju vrsti Homo habilis, no novija istraživanja upućuju na mogućnost da su ih izrađivale neke ranije vrste hominida. Iz čovjeka vrste "Homo habilis" razvio se "Homo erectus". "Homo habilis" je koristio Olduviensko oruđe te je ovladao korištenjem vatre. Korištenje obrađenog kamena često se uzima kao prioritetni kriterij po kojem se neki fosilni ostaci svrstavaju kao pripadnici vrste "Homo habilis" umjesto "„Australopithecus habilis“". "Homo habilis" je imao manje kutnjake i veći mozak od australopiteka i izrađivao je kameno oruđe i vjerojatno oruđe od kosti. Najstariji pravi čovjek je Homo habilis i vjerojatno je koristio oruđe prije više od 2,5 milijuna godina. Posljednje teorije čak idu dalje i tvrde da su svih pet vrsta roda "Homo" istovremeno prisutne u Africi, "Homo habilis", "Homo rudolfensis", "Homo ergaster", i "Homo erectus" pripadnici iste vrste naziva "Homo erectus" koje su evoluirale prije 2 milijuna godina u Africi i proširile se Euroazijom sve do Kine i Jave, gdje su i pronađeni prvi ostaci stari 1,2 milijuna godina. Najstarije dokazano kameno oruđe staro je 2,6 milijuna godina, kad je "Homo habilis" u istočnoj Africi koristio tzv. Oruđe su izrađivali od drveta i kamena. U drugoj epizodi skače se naprijed kroz vrijeme do vremena kada su koegzistirale vrste "Paranthropus boisei", "Homo habilis" i "Homo rudolfensis". Pronađeni su i nalazi robusnog "australopiteka" ("Australopithecus robustus"), nekada zvanoga "Zinjanthropus", i čovjeka vrste "Homo habilis". Još uvijek traje diskusija je li "Homo habilis" izravni predak modernog čovjeka i da li se svi poznati fosili ove vrste uistinu mogu klasificirati kao "Homo habilis". Fosil roda "Homo" pronađen je u blizini oldovanskog oruđa, i njegova je starost procijenjena na 2,3 milijuna godina, ukazujući na to da su pripadnici hominina uistinu izrađivali i koristili kameno oruđe. Od bronce i željeza izrađivali su oružje i oruđe. Iako ne postoje izravni dokazi da su pripadnici "Paranthropusa" izrađivali kameno oruđe, njihova anatomija neizravno ukazuje na njihove mogućnosti izrade. "Homo habilis" se smatra vjerojatnim pretkom cijelog roda "Homo", i izravnim pretkom "Homo ergastera". "Homo rudolfensis", "Homo gautengensis", "Homo ergaster" možda i "Homo habilis", mogla biti interpretirana kao različite podvrste "Homo erectusa". Homo habilis

Homo habilis (ili "Australopithecus habilis") je vrsta iz tribusa "hominina", koja je živjela tijekom gelasija u pleistocenskom razdoblju, prije oko 2,33 do 1,44 milijuna godina. "Homo habilis" i "Homo ergaster" su zajedno koegzistirali 200 000 - 300 000 godina, ukazujući na mogućnost da su se ove dvije vrste zasebno razvile od jednog zajedničkog pretka. "Homo habilis" prva je vrsta kod koje je sa sigurnošću dokazano korištenje kamenog oruđa. "Homo floriensis" je nepoznata vrsta hominida otkrivena 2004. "Homo habilis" je koegzistirao s drugim dvonožnim primatima sličnih pripadnicima roda "Homo", kao npr. Najstariji pripadnik roda Homo je "Homo habilis" koji se razvio prije oko 2,3 milijuna godina. "Homo habilis" je živio prije 2,4 do 1,4 milijuna godina. Randall Susman je postulirao postojanje anatomske karakteristike odvojenog palca kao argument da su i "Homo" i "Paranthropus" vrste izrađivale oruđe. Razlikuju se Homo erectus erectus, Homo erectus pekinensis, Homo erectus rhodesiensis, Homo erectus heidelbergensis i drugi. Iz čovjeka vrste "Homo habilis" razvio se "Homo erectus". Posljednje teorije čak idu dalje i tvrde da su svih pet vrsta roda "Homo" istovremeno prisutne u Africi, "Homo habilis", "Homo rudolfensis", "Homo ergaster", i "Homo erectus" pripadnici iste vrste naziva "Homo erectus" koje su evoluirale prije 2 milijuna godina u Africi i proširile se Euroazijom sve do Kine i Jave, gdje su i pronađeni prvi ostaci stari 1,2 milijuna godina. ; potonja sadrže acheuléenske šačnike i ostatke čovjeka vrste Homo erectus. Iako je ""Homo ergaster"" donekle prihvaćen kao važeći takson, "Homo ergaster" i "Homo erectus" još se uvijek definiraju kao afrička i azijska populacija šire vrste koju nazivamo "Homo erectus". za "uspravan čovjek-majmun"), je primjer "Homo erectusa" ("Homo erectus erectus", lat. Oruđe su izrađivali od drveta i kamena. "Homo erectus", stoga, nije evolucijski potomak "Homo habilisa". Fosil roda "Homo" pronađen je u blizini oldovanskog oruđa, i njegova je starost procijenjena na 2,3 milijuna godina, ukazujući na to da su pripadnici hominina uistinu izrađivali i koristili kameno oruđe. Homo erectus (album)

Homo erectus je dvanaesti studijski album hrvatskog glazbenog sastava Vatrogasci iz 2009. godine. Rani ostaci ove vrste, od 1,8 do 1,25 milijuna godina, često se klasificiraju kao ostaci odvojene vrste "Homo ergastera", ili se smatraju podvrstom "Homo erectusa", ("Homo erectus ergaster"). Od bronce i željeza izrađivali su oružje i oruđe. Iako ne postoje izravni dokazi da su pripadnici "Paranthropusa" izrađivali kameno oruđe, njihova anatomija neizravno ukazuje na njihove mogućnosti izrade. : "Homo erectus nankinensis") je podvrsta "Homo erectusa" šiji su fosilni ostaci pronađeni u Kini. Mnogi paleoantropolozi još vode debatu jesu li "H. erectus" i "Homo ergaster" odvojene vrste ili različite populacije jedne vrste. "Homo floriensis" je nepoznata vrsta hominida otkrivena 2004. Neki paleoantropolozi smatraju da je "Homo ergaster" jednostavno afrička varijanta "Homo erectusa", što je dovelo do toga da se koristi pojam ""Homo erectus sensu stricto"" za azijskog "Homo erectusa", i ""Homo erectus sensu lato"" za različite podvrste koje obuhvaćaju afričku populaciju ("Homo ergaster") i različite azijske populacije. Rani pripadnici roda "Homo", "Homo ergaster", "Homo erectus" i "Homo heidelbergensis", tijekom ranog su se pleistocena (prije oko 1,9 milijuna godina) odselili iz Afrike, moguće kao rezultat saharske pumpe, te su se proširili po većini Starog svijeta, sve do Jugoistočne Azije. Homo erectus

Homo erectus ("uspravni čovjek" od latinskog: "ērigere", "podignuti, uspraviti") izumrla je vrsta hominina koja je živjela tijekom cijelog pleistocena. Tradicija izradbe starijepaleolitičkog oruđa karakterističnoga po obostrano obrađenim ručnim klinovima koji potječu od vrste pračovjeka "Homo erectus". Danas je taj pračovjek klasificiran kao "Homo erectus". Nalazi se uglavnom pripisuju vrsti Homo habilis, no novija istraživanja upućuju na mogućnost da su ih izrađivale neke ranije vrste hominida. "Homo erectus" i "Homo neanderthalensis" se pojavljuju na europskom tlu puno prije pojave "Homo sapiensa" - modernog čovjeka. : "Homo erectus soloensis"), prethodno klasificiran kao "Homo sapiens soloensis", je prepoznat kao podvrsta izumrlog hominina, "Homo erectusa". : "Homo erectus lantianensis", stari naziv: "Sinanthropus lantianensis") je podvrsta "Homo erectusa" otkrivena 1963. godine. Prvi, homo sapiens neanderthalensis ("Neandertalac") se razvio u Europi, dok se drugi, homo sapiens sapiens (mi) razvio na Bliskom Istoku. Predloženi su i alternativni nazivi "Homo sapiens heidelbergensis" ili "Homo sapiens paleohungaricus". "Homo sapiens" (hrv. "Homo sapiens" ホモ・サピエンス (homo sapiensu). Pojava anatomski modernog čovjeka označuje osvit podvrste Homo sapiens sapiens, tj. Danas su te obje vrste poznate pod jednim imenom - "Homo sapiens neanderthalensis". "anatomically modern Homo sapiens", akr. Čovječja je evolucija u biti dio evolucije primatâ, točnije razvoja roda "Homo" i pojave vrste "Homo sapiens" kao jedne od vrsta hominida ili velikih čovjekolikih majmuna. ), katkad nazivan i "leptolitik", razdoblje je u kojem se javlja "Homo sapiens sapiens". "AMH") ili anatomski moderni "Homo sapiens" (engl. "Homo sapiens sapiens") homoseksualno je ponašanje također zabilježeno i promatrano kod mnogih drugih životinjskih vrsta. Posjedovanje jezika je svojstvo vrste homo sapiens i ona je zajednička svim pripadnicima naše vrste. Posjedovanje jezika je svojstvo vrste homo sapiens i ona je zajednička svim pripadnicima naše vrste. U Olduvaiju su utvrđeni i ostatci čovjeka vrste Homo sapiens, stari oko 17 000 godina. Obe su vrste dugo preživjele dok se homo sapiens sapiens nije prije 35 000 godina preselio sa Bliskog Istoka u Europu i (najvjerojatnije) istrijebio Neandertalce. Homo sapiens idaltu

Homo sapiens idaltu je izumrla podvrsta "Homo sapiensa" koja je živjela u Africi u donjem paleolitiku prije oko 160 000 godina. Većina stručnjaka danas smatra da se rodezijski čovjek može klasificirati pod vrstu "Homo heidelbergensis" iako su predložene alternativne klasifikacije kao "Homo sapiens arcaicus" i "Homo sapiens rhodesiensis". Ljudski genom

Ljudski genom je potpuni skup svih genskih informacija u ljudskoj vrsti ("Homo sapiens sapiens"). rani moderni čovjek ("Homo sapiens sapiens") pojavio se na europskom tlu (Peştera cu Oase u Rumunjskoj). Otkrivači ovih fosilnih ostataka detaljno su opisali "Homo sapiens idaltua": podvrste "Homo sapiens" koja uključuje sve moderne ljude. Kad su počeli uspravno hodati i naučili koristiti oruđe, prije oko 100.000 godina, postali su poznati kao » "moderni ljudi" « ili Homo sapiens. Homo naledi

Homo naledi vrsta je u rodu Homo, srodna suvremenoj ljudskoj vrsti "Homo sapiens". Ovisno o mišljenju o njihovoj bliskosti s današnjim ljudima, dio znanstvenika smatra ih podvrstom ("Homo sapiens neanderthalensis") unutar vrste "Homo sapiens", dok ih drugi izdvajaju kao posebnu vrstu "Homo neanderthalensis", što podupiru novija paleogenetička istraživanja. Evolucija čovjeka (razdvojba)

Evolucija čovjeka, biološki proces koji je doveo do nastanka vrste "Homo sapiens". Danas su te obje vrste poznate pod jednim imenom - "Homo sapiens neanderthalensis". Prvi, homo sapiens neanderthalensis ("Neandertalac") se razvio u Europi, dok se drugi, homo sapiens sapiens (mi) razvio na Bliskom Istoku. razdoblje je u kojem žive neandertalci ("Homo sapiens neanderthalensis"). Ovisno o mišljenju o njihovoj bliskosti s današnjim ljudima, dio znanstvenika smatra ih podvrstom ("Homo sapiens neanderthalensis") unutar vrste "Homo sapiens", dok ih drugi izdvajaju kao posebnu vrstu "Homo neanderthalensis", što podupiru novija paleogenetička istraživanja. "Homo neanderthalensis" ili "Homo sapiens neanderthalensis", je živio u Europi i Aziji prije 400 000 sve do prije 30 000 godina. Čovječja je evolucija u biti dio evolucije primatâ, točnije razvoja roda "Homo" i pojave vrste "Homo sapiens" kao jedne od vrsta hominida ili velikih čovjekolikih majmuna. Predloženi su i alternativni nazivi "Homo sapiens heidelbergensis" ili "Homo sapiens paleohungaricus". Do sada su pronađeni koštani ostaci triju različitih vrsta hominida: "Homo antecessor" (donji pleistocen), "Homo heidelbergensis" (srednji pleistocen) i "Homo sapiens" (holocen), a na temelju studija rasporeda ljudskih naselja u dolini rijeke Arlanzón, postoje očekivanja da u budućnosti na istom području budu otkriveni i ostaci neandertalca ("Homo neanderthalensis", gornji pleistocen). "Homo sapiens" (hrv. Isprva su to bili kameni oblutci s jedva vidljivim zahvatima kresanja, kakvima se služio uspravni čovjek (Homo erectus), a znatno kvalitetnija i za lov primjerenija pomagala izrađivao je neandertalac (Homo sapiens neanderthalensis), dok je proizvodnju kamenih rukotvorina gotovo do savršenstva savladao prethodnik današnjeg čovjeka, nazvan vrlo razumnim čovjekom (Homo sapiens sapiens). "Homo sapiens" ホモ・サピエンス (homo sapiensu). Oruđe su izrađivali od drveta i kamena. Posjedovanje jezika je svojstvo vrste homo sapiens i ona je zajednička svim pripadnicima naše vrste. Posjedovanje jezika je svojstvo vrste homo sapiens i ona je zajednička svim pripadnicima naše vrste. Kad su počeli uspravno hodati i naučili koristiti oruđe, prije oko 100.000 godina, postali su poznati kao » "moderni ljudi" « ili Homo sapiens. U Olduvaiju su utvrđeni i ostatci čovjeka vrste Homo sapiens, stari oko 17 000 godina. Fosil roda "Homo" pronađen je u blizini oldovanskog oruđa, i njegova je starost procijenjena na 2,3 milijuna godina, ukazujući na to da su pripadnici hominina uistinu izrađivali i koristili kameno oruđe. "anatomically modern Homo sapiens", akr. Od bronce i željeza izrađivali su oružje i oruđe. Iako ne postoje izravni dokazi da su pripadnici "Paranthropusa" izrađivali kameno oruđe, njihova anatomija neizravno ukazuje na njihove mogućnosti izrade. Pojava anatomski modernog čovjeka označuje osvit podvrste Homo sapiens sapiens, tj. Obe su vrste dugo preživjele dok se homo sapiens sapiens nije prije 35 000 godina preselio sa Bliskog Istoka u Europu i (najvjerojatnije) istrijebio Neandertalce. "Homo erectus" i "Homo neanderthalensis" se pojavljuju na europskom tlu puno prije pojave "Homo sapiensa" - modernog čovjeka. Homo naledi

Homo naledi vrsta je u rodu Homo, srodna suvremenoj ljudskoj vrsti "Homo sapiens". Većina stručnjaka danas smatra da se rodezijski čovjek može klasificirati pod vrstu "Homo heidelbergensis" iako su predložene alternativne klasifikacije kao "Homo sapiens arcaicus" i "Homo sapiens rhodesiensis".