Što su po kemijskome sastavu molekule koje izgrađuju vlakanca skeletnih mišića čovjeka?
steroidi fosfolipidi nukleotidi proteini
A B C D
Steroidi

Steroidi su skupina lipida čije se molekule sastoje od četiriju međusobno povezanih prstenova ugljikovih atoma na koje su vezane različite funkcionalne skupine. Mišićna vlakanca glatkog mišića nisu poredana u sarkomere. Hormoni po sastavu mogu biti steroidi, prostaglandini, amini, peptidi i proteini. Mišićna vlakanca su nositelji mišićne kontrakcije (stezanje mišića) i osnovne su kontraktilne jedinice. Molekule s 4 atoma često izgrađuju piramide. Steroidi su lipofilne molekule koje brzo prolaze kroz staničnu membranu i ulaze u citoplazmu gdje se vežu za glukokortikoidni receptor. Gusta tjelešca zapravo imaju jednaku ulogu kao i Z-membrane skeletnih mišića. Molekule s mnogo atoma izgrađuju naravno složenije geometrijske likove. Miastenija gravis

Miastenija gravis autoimuna je bolest koja se očituje zamaranjem i slabošću skeletnih mišića. Monomerske molekule

Monomerske molekule su molekule koje tvore monomere. U plodovima steroidi (kolesterol, kampesterol, stigmasterol, sitosterol, avenasterin), te masno ulje, po sastavu: palmitinska, palmitoleinska, oleinska, linoleinska, masna kiselina. Većina tvari koje izgrađuju neživu prirodu (anorganske tvari) u tadašnjim su uvjetima Zemlje, kao što su vulkanske erupcije, ultraljubičaste zrake i električna pražnjena, mogle oblikovati tvari koje izgrađuju živa bića (organske tvari). Steroidi su izliječili upalu što je omogućilo pokazivanje malformacije na MR-u. Mnoštvo tih snopova ispunjava sarkoplazmu mišićnih vlakana koštanih mišića i srčanih mišićnih stanica

Mišićna vlakanca su smještena pravilno uzdužno u sarkoplazmi. Po definiciji, molekule koje su stereoizomeri jedni drugih jesu isti strukturni izomer. Kontrakcija glatkih mišića ( 40-60 N/cm ) je jača od skeletnih ( 30-40 N/cm ) jer su poprečni mostovi duže vezani za aktinsku nit. Motoneuroni bazalne ploče koji kasnije oblikuju prednji rog kralježnične moždine, pružaju svoja eferentna vlakna u smjeru ciljnih organa, skeletnih mišića. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. od živčanih vlakana stanica koje izgrađuju koru. U uvjetima nedostataka kisika za metabolizam iznimno je važna mogućnost opskrbe ATP-om iz glikolize za što je najbolji primjer intenzivan rad skeletnih mišića u uvjetima nedostatne opskrbe kisikom. poly - mnogo, morfe - oblik) je postojanje kojega elementa, kemijskoga spoja ili minerala u dva ili više oblika koji se razlikuju po kristalnoj strukturi te fizikalnim i kemijskim svojstvima, a ne razlikuju se po kemijskome sastavu. Mikrofilamenti tvore mišićna vlakanca, to jest mikrofilamenti su oni od kojih su građena mišićna vlakanca, prije svega u eukariotskim stanicama gdje su stalni dio građe (stanični kostur), kao što su mišićne stanice. Najveći dio područja izgrađuju karbonatne naslage stijena koje su se nataložile u kredi. Aktivatori su pak molekule koje povećavaju aktivnost enzima. Fosfolipidi izgrađuju membrane svih stanica. Mišićna vlakanca glatkog mišića nisu poredana u sarkomere. Mišićna vlakanca su nositelji mišićne kontrakcije (stezanje mišića) i osnovne su kontraktilne jedinice. Molekule s 4 atoma često izgrađuju piramide. Fosfolipidi

Fosfolipidi su važna skupina spojeva koja izgrađuje stanične membrane. Gusta tjelešca zapravo imaju jednaku ulogu kao i Z-membrane skeletnih mišića. Molekule s mnogo atoma izgrađuju naravno složenije geometrijske likove. Miastenija gravis

Miastenija gravis autoimuna je bolest koja se očituje zamaranjem i slabošću skeletnih mišića. Monomerske molekule

Monomerske molekule su molekule koje tvore monomere. Većina tvari koje izgrađuju neživu prirodu (anorganske tvari) u tadašnjim su uvjetima Zemlje, kao što su vulkanske erupcije, ultraljubičaste zrake i električna pražnjena, mogle oblikovati tvari koje izgrađuju živa bića (organske tvari). Masne kiseline mogu biti povezane ili pridružene drugim molekulama kao što su trigliceridi ili fosfolipidi. Mnoštvo tih snopova ispunjava sarkoplazmu mišićnih vlakana koštanih mišića i srčanih mišićnih stanica

Mišićna vlakanca su smještena pravilno uzdužno u sarkoplazmi. Po definiciji, molekule koje su stereoizomeri jedni drugih jesu isti strukturni izomer. Kontrakcija glatkih mišića ( 40-60 N/cm ) je jača od skeletnih ( 30-40 N/cm ) jer su poprečni mostovi duže vezani za aktinsku nit. Motoneuroni bazalne ploče koji kasnije oblikuju prednji rog kralježnične moždine, pružaju svoja eferentna vlakna u smjeru ciljnih organa, skeletnih mišića. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. od živčanih vlakana stanica koje izgrađuju koru. U uvjetima nedostataka kisika za metabolizam iznimno je važna mogućnost opskrbe ATP-om iz glikolize za što je najbolji primjer intenzivan rad skeletnih mišića u uvjetima nedostatne opskrbe kisikom. poly - mnogo, morfe - oblik) je postojanje kojega elementa, kemijskoga spoja ili minerala u dva ili više oblika koji se razlikuju po kristalnoj strukturi te fizikalnim i kemijskim svojstvima, a ne razlikuju se po kemijskome sastavu. Tri glavne uloge lipida su: 

Najznačajniji lipidi u tijelu su: fosfolipidi i kolesterol Mikrofilamenti tvore mišićna vlakanca, to jest mikrofilamenti su oni od kojih su građena mišićna vlakanca, prije svega u eukariotskim stanicama gdje su stalni dio građe (stanični kostur), kao što su mišićne stanice. Najveći dio područja izgrađuju karbonatne naslage stijena koje su se nataložile u kredi. Aktivatori su pak molekule koje povećavaju aktivnost enzima. Ribozimi su po definiciji RNA molekule koje mogu katalizirati određene biokemijske reakcije baš kao i proteinski enzimi. Ostale organske molekule su ugljikohidrati, nukleinske kiseline i nukleotidi. Mišićna vlakanca glatkog mišića nisu poredana u sarkomere. Mišićna vlakanca su nositelji mišićne kontrakcije (stezanje mišića) i osnovne su kontraktilne jedinice. Molekule s 4 atoma često izgrađuju piramide. Gusta tjelešca zapravo imaju jednaku ulogu kao i Z-membrane skeletnih mišića. Molekule s mnogo atoma izgrađuju naravno složenije geometrijske likove. Miastenija gravis

Miastenija gravis autoimuna je bolest koja se očituje zamaranjem i slabošću skeletnih mišića. Monomerske molekule

Monomerske molekule su molekule koje tvore monomere. Ovi su nukleotidi uzastopni. Većina tvari koje izgrađuju neživu prirodu (anorganske tvari) u tadašnjim su uvjetima Zemlje, kao što su vulkanske erupcije, ultraljubičaste zrake i električna pražnjena, mogle oblikovati tvari koje izgrađuju živa bića (organske tvari). Mnoštvo tih snopova ispunjava sarkoplazmu mišićnih vlakana koštanih mišića i srčanih mišićnih stanica

Mišićna vlakanca su smještena pravilno uzdužno u sarkoplazmi. Po definiciji, molekule koje su stereoizomeri jedni drugih jesu isti strukturni izomer. Kontrakcija glatkih mišića ( 40-60 N/cm ) je jača od skeletnih ( 30-40 N/cm ) jer su poprečni mostovi duže vezani za aktinsku nit. Motoneuroni bazalne ploče koji kasnije oblikuju prednji rog kralježnične moždine, pružaju svoja eferentna vlakna u smjeru ciljnih organa, skeletnih mišića. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. Nukleotidi

Nukleotidi su monomerske jedinice nukleinskih kiselina i posrednici u reakcijama prijenosa energije u stanicama (adenozin). od živčanih vlakana stanica koje izgrađuju koru. U uvjetima nedostataka kisika za metabolizam iznimno je važna mogućnost opskrbe ATP-om iz glikolize za što je najbolji primjer intenzivan rad skeletnih mišića u uvjetima nedostatne opskrbe kisikom. Nukleotidi su međusobno povezani preko fosfatne skupine. Gvanozinovi derivati su biološki važni nukleotidi, a po strukturi su analogni derivatima adenozina, drugog nukleozida purinske baze. U prvom koraku nastaju prekursori složenih molekula kao što su aminokiseline, monosaharidi, isoprenoidi i nukleotidi. poly - mnogo, morfe - oblik) je postojanje kojega elementa, kemijskoga spoja ili minerala u dva ili više oblika koji se razlikuju po kristalnoj strukturi te fizikalnim i kemijskim svojstvima, a ne razlikuju se po kemijskome sastavu. Mikrofilamenti tvore mišićna vlakanca, to jest mikrofilamenti su oni od kojih su građena mišićna vlakanca, prije svega u eukariotskim stanicama gdje su stalni dio građe (stanični kostur), kao što su mišićne stanice. Najveći dio područja izgrađuju karbonatne naslage stijena koje su se nataložile u kredi. Mišićna vlakanca glatkog mišića nisu poredana u sarkomere. Dugo se smatralo da su svi enzimi po kemijskom sastavu proteini. Mnogi enzimi, prijenosne molekule, strukturalni proteini, antigeni, adhezini i toksini su po kemijskoj strukturi lipoproteini. Mišićna vlakanca su nositelji mišićne kontrakcije (stezanje mišića) i osnovne su kontraktilne jedinice. Masti i proteini odgovaraju sastavu mlijeka, koje se koristi. Molekule s 4 atoma često izgrađuju piramide. Gusta tjelešca zapravo imaju jednaku ulogu kao i Z-membrane skeletnih mišića. Hormoni po sastavu mogu biti steroidi, prostaglandini, amini, peptidi i proteini. Molekule s mnogo atoma izgrađuju naravno složenije geometrijske likove. Čini ju organizirani niz proteinskih mikrocjevčica (izgrađuju ih proteini miozin i aktin) koje se tijekom stanične diobe priljube uz centromere kromosoma. Autotrofni organizmi kao što su biljke mogu izgraditi složene molekule kao što su polisaharidi i proteini iz jednostavnih molekula poput ugljikov dioksid i voda (fotosinteza). Miastenija gravis

Miastenija gravis autoimuna je bolest koja se očituje zamaranjem i slabošću skeletnih mišića. Monomerske molekule

Monomerske molekule su molekule koje tvore monomere. Većina tvari koje izgrađuju neživu prirodu (anorganske tvari) u tadašnjim su uvjetima Zemlje, kao što su vulkanske erupcije, ultraljubičaste zrake i električna pražnjena, mogle oblikovati tvari koje izgrađuju živa bića (organske tvari). Mnoštvo tih snopova ispunjava sarkoplazmu mišićnih vlakana koštanih mišića i srčanih mišićnih stanica

Mišićna vlakanca su smještena pravilno uzdužno u sarkoplazmi. Po definiciji, molekule koje su stereoizomeri jedni drugih jesu isti strukturni izomer. Kontrakcija glatkih mišića ( 40-60 N/cm ) je jača od skeletnih ( 30-40 N/cm ) jer su poprečni mostovi duže vezani za aktinsku nit. Motoneuroni bazalne ploče koji kasnije oblikuju prednji rog kralježnične moždine, pružaju svoja eferentna vlakna u smjeru ciljnih organa, skeletnih mišića. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. Vlakanca esparta slična su vlakancima slame, ali se razlikuju po sposobnosti zadržavanja veće količine punila, što omogućuje proizvodnju voluminoznijeg papira. Proteini izvršavaju gotovo sve funkcije koje su stanicama potrebne za život. Ovi su proteini tvari koje mogu potaknuti ili pospješiti alergijsku reakciju. Kako nastaju po DNA, proteini su jedinstveni za svako živo biće. od živčanih vlakana stanica koje izgrađuju koru. U uvjetima nedostataka kisika za metabolizam iznimno je važna mogućnost opskrbe ATP-om iz glikolize za što je najbolji primjer intenzivan rad skeletnih mišića u uvjetima nedostatne opskrbe kisikom.