Za što se od navedenoga zalagao grof Janko Drašković u djelu Disertacija?
za uvođenje štokavskoga narječja kao službenoga u Hrvatskoj za uvođenje kajkavskoga narječja kao službenoga u Hrvatskoj za ujedinjenje hrvatskih krajeva sa Slavenima u Češkoj i Poljskoj za sjedinjenje Vojne krajine s Ugarskom
A B C D
Janko Drašković

Grof Janko Drašković (Zagreb, 20. listopada 1770. Grof Janko Drašković piše Disertaciju, prvi hrvatski politički program. Najpoznatiji član obitelji - grof Janko Drašković rodio se 20. listopada 1770. godine u Zagrebu. Potkraj 1832. godine grof Janko Drašković je u Karlovcu izdao politički spis pisan štokavskim narječjem, naslovljen "Disertacija iliti razgovor darovan gospodi poklisarom", koji zapravo predstavlja prvi cjeloviti i zreli nacionalni program u hrvatskoj kulturnoj i političkoj povijesti. Pridonio je afirmaciji štokavskoga narječja kao hrvatskog jezičnoga standarda. ), kojoj je bio cilj uvođenje mađarskog jezika kao isključivog službenoga na željeznicama u Hrvatskoj. Zalagao se za uvođenje jekavice kao hrvatskog književnog jezika. Zastava Garde blagoslovljena je 8. rujna 1840., a svjedok blagoslovu bio je grof Janko Drašković. Treba istaknuti i malo poznatu činjenicu da su predstavnici hrvatskog narodnog preporoda naglašavali veliko gospodarsko značenje tvornice za tadašnju Hrvatsku (Janko Drašković: „Disertacija”; „Danica Ilirska” – VI. Zalagao se za uvođenje "bunjevačkog jezika" u škole. Odlučno se zalagao za gradnju željeznice u Hrvatskoj. Također se zalagao i za prihvaćanje kranjskog narječja kao zajedničkog i jedinstvenog jezika kod svih Slovenaca. Divkovića su nasljedovali u stilu i načinu brojni poznati i manje poznati hrvatski pisci, te su svi oni zaslužni za pobjedu štokavskoga narječja u hrvatskoj književnosti. Velikoj Loži "Stup snage" pripadaju lože "Stjepan Radić", "Ljudevit Gaj" i "Grof Janko Drašković" u Zagrebu i Loža "Sirius" u Rijeci. Zalagao se za pripojenje Žumberka Kraljevini Hrvatskoj. Upravo će grof Janko Drašković biti prvi predsjednik Matice ilirske (nastale iz Ilirske čitaonice osnovane 4. kolovoza 1838. grof Drašković Trakošćanski, grof Franjo Nadasdy (mađ. Kao dekan zalagao se za uvođenje i jačanje novih nastavnih disciplina, npr. Rade Bulat se je zalagao za srpsku autonomiju u SR Hrvatskoj. Prijepori o »nacionalnoj pripadnosti« štokavskoga narječja počinju s rođenjem slavistike kao jezikoslovne discipline u početku 19. stoljeća. Janko Hunjadi

<noinclude>

Janko Hunjadi, grof Bistrički (mađ. Između ostaloga, zalagao se za provedbu lustracije nakon završetka rata u Hrvatskoj. Pod utjecajem ilirskih ideja, 10. veljače 1842. grof Janko Drašković predlaže utemeljenje Matice ilirske, koja je do 1850. djelovala u okviru Ilirske čitaonice u Zagrebu. Najpoznatiji je odvjetak obitelji u 19. stoljeću hrvatski preporoditelj Janko Drašković. Vlasnikom sela je u 19. st. bio grof Drašković. Janko Drašković

Grof Janko Drašković (Zagreb, 20. listopada 1770. Grof Janko Drašković piše Disertaciju, prvi hrvatski politički program. Najpoznatiji član obitelji - grof Janko Drašković rodio se 20. listopada 1770. godine u Zagrebu. Potkraj 1832. godine grof Janko Drašković je u Karlovcu izdao politički spis pisan štokavskim narječjem, naslovljen "Disertacija iliti razgovor darovan gospodi poklisarom", koji zapravo predstavlja prvi cjeloviti i zreli nacionalni program u hrvatskoj kulturnoj i političkoj povijesti. Mijo Lončarić: Karta kajkavskoga narječja. ), kojoj je bio cilj uvođenje mađarskog jezika kao isključivog službenoga na željeznicama u Hrvatskoj. Zalagao se za uvođenje jekavice kao hrvatskog književnog jezika. Zastava Garde blagoslovljena je 8. rujna 1840., a svjedok blagoslovu bio je grof Janko Drašković. Treba istaknuti i malo poznatu činjenicu da su predstavnici hrvatskog narodnog preporoda naglašavali veliko gospodarsko značenje tvornice za tadašnju Hrvatsku (Janko Drašković: „Disertacija”; „Danica Ilirska” – VI. Zalagao se za uvođenje "bunjevačkog jezika" u škole. Odlučno se zalagao za gradnju željeznice u Hrvatskoj. Glede jezika iznijeli su program borbe protiv ilirskoga (štokavskog) narječja, a za održanje horvatskoga, to jest kajkavskoga narječja. ), jedan od posljednjih zagovornika kajkavskoga narječja kao književnoga jezika, te Ignac Kristijanović (1796.-1884. Također se zalagao i za prihvaćanje kranjskog narječja kao zajedničkog i jedinstvenog jezika kod svih Slovenaca. Velikoj Loži "Stup snage" pripadaju lože "Stjepan Radić", "Ljudevit Gaj" i "Grof Janko Drašković" u Zagrebu i Loža "Sirius" u Rijeci. Morfologija kajkavskog narječja

Morfološke jezične posebnosti kajkavskoga narječja hrvatskoga jezika možemo podjeliti na posebnosti vezane za pojedine deklinacijske obrasce:
ČŠ
(za neživo):
N jd. Zalagao se za pripojenje Žumberka Kraljevini Hrvatskoj. Upravo će grof Janko Drašković biti prvi predsjednik Matice ilirske (nastale iz Ilirske čitaonice osnovane 4. kolovoza 1838. grof Drašković Trakošćanski, grof Franjo Nadasdy (mađ. Kao dekan zalagao se za uvođenje i jačanje novih nastavnih disciplina, npr. Rade Bulat se je zalagao za srpsku autonomiju u SR Hrvatskoj. Janko Hunjadi

<noinclude>

Janko Hunjadi, grof Bistrički (mađ. Jedan broj leksema potječe iz kajkavskoga narječja ("oblok", "prikliti", "špot"…). Između ostaloga, zalagao se za provedbu lustracije nakon završetka rata u Hrvatskoj. Pod utjecajem ilirskih ideja, 10. veljače 1842. grof Janko Drašković predlaže utemeljenje Matice ilirske, koja je do 1850. djelovala u okviru Ilirske čitaonice u Zagrebu. Janko Drašković

Grof Janko Drašković (Zagreb, 20. listopada 1770. Grof Janko Drašković piše Disertaciju, prvi hrvatski politički program. Najpoznatiji član obitelji - grof Janko Drašković rodio se 20. listopada 1770. godine u Zagrebu. Banac se zalagao za ujedinjenje stranke sa HNS-om i Liberalnim demokratima. Talijanska okupacija južnih hrvatskih krajeva, ali i onih zapadnijih i sjevernijih hrvatskih krajeva, potaknula je dalmatinsku vladu da zatraži što brže ujedinjenje sa Srbijom. U to vrijeme kanonik Vukasović zalagao se za ujedinjenje svih hrvatskih zemalja i tražio zastupnike za Hrvatski Sabor, no Stipančić je bio za ujedinjenje s Mađarima, ali obojici je smetala vojnička vlast u Senju. Zalagao se za ujedinjenje južnih Slavena) promiče slavensku vjeru u hrvatskom narodu. Babukić se u Zagrebu našao u krugu mladih hrvatskih intelektualaca koji početkom tridesetih godina imaju razrađen program za književno i jezično ujedinjenje hrvatskih krajeva, a potom i svih južnoslavenskih krajeva pod ilirskim imenom. Treba istaknuti i malo poznatu činjenicu da su predstavnici hrvatskog narodnog preporoda naglašavali veliko gospodarsko značenje tvornice za tadašnju Hrvatsku (Janko Drašković: „Disertacija”; „Danica Ilirska” – VI. Zastava Garde blagoslovljena je 8. rujna 1840., a svjedok blagoslovu bio je grof Janko Drašković. Potkraj 1832. godine grof Janko Drašković je u Karlovcu izdao politički spis pisan štokavskim narječjem, naslovljen "Disertacija iliti razgovor darovan gospodi poklisarom", koji zapravo predstavlja prvi cjeloviti i zreli nacionalni program u hrvatskoj kulturnoj i političkoj povijesti. Velikoj Loži "Stup snage" pripadaju lože "Stjepan Radić", "Ljudevit Gaj" i "Grof Janko Drašković" u Zagrebu i Loža "Sirius" u Rijeci. Razjedinjenost hrvatskih zemalja pokazao je osnovni cilj hrvatske politike u 19. stoljeću - ujedinjenje hrvatskih krajeva u jedinstvenu cjelinu. Bratoljub se stručno usavršavao u Poljskoj i Češkoj. Talijanska okupacija (južnih te zapadnih hrvatskih krajeva: Istru i Rijeku s okolicom) potaknula je dalmatinsku vladu da zatraži što brže ujedinjenje sa Srbijom. Upravo će grof Janko Drašković biti prvi predsjednik Matice ilirske (nastale iz Ilirske čitaonice osnovane 4. kolovoza 1838. Grof Drašković savjetuje buduće poslanike da se založe za ujedinjenje svih hrvatskih zemalja u jednu političku cjelinu koju on naziva "Velika Ilirija", a koja bi obuhvaćala (tadašnju) Hrvatsku, Slavoniju, Dalmaciju, Vojnu krajinu, Rijeku i Bosnu, i slovenske zemlje Kranjsku, Štajersku i Korušku. Upoznat sa stanjem u Češkoj i Slovačkoj te među Južnim Slavenima, car i kralj Karlo I. Upoznat sa stanjem u Češkoj i Slovačkoj te među Južnim Slavenima, car i kralj Karlo I. grof Drašković Trakošćanski, grof Franjo Nadasdy (mađ. Posljednjih godina života zalagao se za pomirenje hrvatskih političkih snaga u inozemstvu i domovini. Proslavio se i mimo Slovačke u Češkoj i Poljskoj i oni ga smatraju za svoga Tatranskog heroja. Janko Hunjadi

<noinclude>

Janko Hunjadi, grof Bistrički (mađ. Tončić je bio uvjeren Narodnjak, te se prema tome zalagao za ujedinjenje Dalmacije s Hrvatskom i Slavonijom. Prva podjela Poljske i rat za obranu poljskog ustava ozbiljno su oslabili reformistički pokret u Poljskoj, koji se zalagao za Svibanjski ustav. Janko Drašković

Grof Janko Drašković (Zagreb, 20. listopada 1770. Zalagao se za sjedinjenje Dalmacije s ostatkom Hrvatske. Proglasom od 15. srpnja 1881. proglašeno je sjedinjenje Vojne krajine s Hrvatskom. Grof Janko Drašković piše Disertaciju, prvi hrvatski politički program. Najpoznatiji član obitelji - grof Janko Drašković rodio se 20. listopada 1770. godine u Zagrebu. Na zasjedanju vijeća, Strossmayer i Vranjican su tražili sjedinjenje Dalmacije i Vojne krajine s Hrvatskom. građansku Hrvatsku, za razliku od Vojne krajine). Zastava Garde blagoslovljena je 8. rujna 1840., a svjedok blagoslovu bio je grof Janko Drašković. Treba istaknuti i malo poznatu činjenicu da su predstavnici hrvatskog narodnog preporoda naglašavali veliko gospodarsko značenje tvornice za tadašnju Hrvatsku (Janko Drašković: „Disertacija”; „Danica Ilirska” – VI. Kasnije, 1881. godine, manifestom cara Franje Josipa I proglašeno je konačno sjedinjenje Vojne krajine s Hrvatskom. Za oslabiti Hrvatsku, zalagao se da se očuvaju sasvim nepotrebne vojne krajine, samo da bi Hrvatska bila što manja i slabija, pa se 1682. usprotivio ukidanju Varaždinskoga generalata. Držao je govore u kojima se zalagao za uspostavu zajedničke južnoslavenske države i sjedinjenje sa Srbijom. Jedan je od utemeljitelja lista "Il Nazionale" ("Narodni list"), u kojem se zalagao za sjedinjenje Dalmacije s Hrvatskom i za upotrebu hrvatskog jezika u školama i uredima. Biran je za zastupnika splitske općine u Dalmatinski sabor i za zastupnika Dalmacije u carevinskom vijeću u Beču, gdje se zalagao za sjedinjenje Dalmacije s Hrvatskom. Potkraj 1848. godine član je izaslanstva koje je bezuspješno pregovaralo s predstavnicima mađarske vlade, a zajedno s banom Jelačićem zalagao se za pripojenje Hrvatske vojne krajine Banskoj Hrvatskoj. Potkraj 1832. godine grof Janko Drašković je u Karlovcu izdao politički spis pisan štokavskim narječjem, naslovljen "Disertacija iliti razgovor darovan gospodi poklisarom", koji zapravo predstavlja prvi cjeloviti i zreli nacionalni program u hrvatskoj kulturnoj i političkoj povijesti. Upravo će grof Janko Drašković biti prvi predsjednik Matice ilirske (nastale iz Ilirske čitaonice osnovane 4. kolovoza 1838. Kada je 15. srpnja 1881. proglašeno sjedinjenje Vojne krajine s Hrvatskom, Pejačevića je zapala zadaća da provede taj posao. grof Drašković Trakošćanski, grof Franjo Nadasdy (mađ. Velikoj Loži "Stup snage" pripadaju lože "Stjepan Radić", "Ljudevit Gaj" i "Grof Janko Drašković" u Zagrebu i Loža "Sirius" u Rijeci. U vrijeme Vojne krajine u Rešetarima je izgrađeno nekoliko zgrada za vojne potrebe. Janko Hunjadi

<noinclude>

Janko Hunjadi, grof Bistrički (mađ. Podupirao je sjedinjenje hrvatskih zemalja koje su političkim igrama ostale izvan banske Hrvatske (Vojne krajine i Dalmacije). Za vrijeme Vojne Krajine Crnogovci su pripadali VIII. Uvjeti za osnivanje ove vojne krajine stvoreni su nakon što je potpisan Karlovački mir.