U kojemu su nizu točno kronološki poredani događaji iz hrvatske povijesti tijekom Prvoga svjetskoga rata?
donošenje Zagrebačke rezolucije → nastanak Narodnoga vijeća Slovenaca, Hrvata i Srba → prekid svih veza s Austro-Ugarskom Monarhijom → izlazak Austro-Ugarske Monarhije iz rata nastanak Narodnoga vijeća Slovenaca, Hrvata i Srba → prekid svih veza s Austro-Ugarskom Monarhijom → izlazak Austro-Ugarske Monarhije iz rata → donošenje Zagrebačke rezolucije izlazak Austro-Ugarske Monarhije iz rata → donošenje Zagrebačke rezolucije → nastanak Narodnoga vijeća Slovenaca, Hrvata i Srba → prekid svih veza s Austro-Ugarskom Monarhijom nastanak Narodnoga vijeća Slovenaca, Hrvata i Srba → donošenje Zagrebačke rezolucije → prekid svih veza s Austro-Ugarskom Monarhijom → izlazak Austro-Ugarske Monarhije iz rata
A B C D
Nakon Prvog svjetskog rata i raspada Austro-Ugarske, Hrvatska je ušla u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Nakon Prvog svjetskog rata raspadom Austro-Ugarske Monarhije, stvorena je Država Slovenaca, Hrvata i Srba kojoj će Šujica tijekom njezinog kratkog vijeka pripadati i s njom nakon ujedinjena s Kraljevinom Srbijom postati dio Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Slomom Austro-ugarske monarhije, krajem Prvog svjetskog rata 1918. godine formirana je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je 1929. godine nazvana Kraljevina Jugoslavija. Prethodno je 29. listopada Kraljevina Hrvatska i Slavonija proglasila odluku hrvatskog sabora o razdruženju s Austro-Ugarskom monarhijom i pristupanju samostalne Hrvatske u Državu Slovenaca, Hrvata i Srba. Vrijeme održavanja Proljetnog salona - vrijeme raspada Austro-Ugarske Monarhije i osnutka Države Slovenaca, Hrvata i Srba, odnosno Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca - bilo je politički nestabilno. Završetkom Prvog svjetskog rata 1918. godine i raspadom Austro-Ugarske monarhije selo Rašćane je od 1. prosinca 1918. godine u sastavu novostvorene Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-Ugarske, angažirao se u tijelima novostvorene Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Završetkom Prvog svjetskog rata novoosnovana država, "Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca", preuzela je dijelove bivše Austro-Ugarske i njezinu željezničku mrežu. Po izbijanju Prvoga svjetskog rata zastupao je motrište o rješenju hrvatskog pitanja unutar Austro-Ugarske Monarhije. Za vrijeme Prvog svjetskog rata pobjegao je iz austro-ugarske vojske s odredom Srba u Rusiju. Nakon raspada Austro-Ugarske Monarhije, vratio se u Hrvatsku i u novostvorenoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca priključio se njezinim oružanim snagama. Iste je godine, preko Kotora uspostavljena brzojavna veza sa austro-ugarskom monarhijom. Nakon Prvog svijetskog rata i raspadom Austro-ugarske monarhije, Hrvatska ulazi u Kraljevinu SHS (Srba, Hrvata i Slovenaca) gdje se doprinos izletničkih družbi i ostalih "skautskih" organizacija u Osijeku previše ne ističe. Završetkom Prvoga svjetskog rata nastaje nova država Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. No izbijanjem Prvoga svjetskog rata i propasti Austro-Ugarske nastaju nove okolnosti. Zbog poznatih stavova tog lista, bio je emigrirao iz Hrvatske i cijele Austro-Ugarske tijekom prvog svjetskog rata. Završetak Prvog svjetskog rata i raspad Austro-Ugarske Monarhije, događaji su koji su probudili nadu u bolju budućnost, zajedno s ostvarivanjem hrvatskog sna o suverenitetu. Narodna vijeća su političke organizacije koje nastaju u južnoslavenskim zemljama Austro-Ugarske u završnoj fazi raspada Monarhije potkraj I. svjetskog rata. Status je bio nepromijenjen i nakon raspada Austro-Ugarske, u novoj državi, Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-ugarske, današnji hrvatski dio Baranje dolazi u sastav Vojvodine, unutar Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Država Slovenaca, Hrvata i Srba

Država Slovenaca, Hrvata i Srba ("Država SHS") proglašena je 29. listopada 1918., istodobno kada je Hrvatski sabor raskinuo sve državno-pravne veze s Austro-Ugarskom. Tijekom rata započeli su važni diplomatski pregovori s političarima iz Austro-Ugarske (vidi: Geopolitički položaj Hrvatske uoči Prvoga svjetskog rata, Jugoslavenski odbor i Hrvatska politika u Prvom svjetskom ratu) te Crne Gore, koji su ubrzo nakon završetka rata doveli 1. prosinca 1918. do osnutka Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, u sastav kojega je i sama ušla, osiguravši si dominantnu ulogu i omogućivši prijestolje svojoj kraljevskoj dinastiji (Jugoslavija). Austro-Ugarske Monarhije. Početkom Prvoga svjetskoga rata mobiliziran je u austro-ugarsku vojsku, a tijekom rata kažnjavan je zbog neposluha i prosvjedovanja protiv životnih uvjeta u vojsci. Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba

Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba, (najčešće samo Narodno vijeće) bilo je političko tijelo Slovenaca, Hrvata i Srba u Austro-Ugarskoj. Nakon Prvog svjetskog rata i raspada Austro-Ugarske, Hrvatska je ušla u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Nakon Prvog svjetskog rata raspadom Austro-Ugarske Monarhije, stvorena je Država Slovenaca, Hrvata i Srba kojoj će Šujica tijekom njezinog kratkog vijeka pripadati i s njom nakon ujedinjena s Kraljevinom Srbijom postati dio Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Slomom Austro-ugarske monarhije, krajem Prvog svjetskog rata 1918. godine formirana je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je 1929. godine nazvana Kraljevina Jugoslavija. Prethodno je 29. listopada Kraljevina Hrvatska i Slavonija proglasila odluku hrvatskog sabora o razdruženju s Austro-Ugarskom monarhijom i pristupanju samostalne Hrvatske u Državu Slovenaca, Hrvata i Srba. Vrijeme održavanja Proljetnog salona - vrijeme raspada Austro-Ugarske Monarhije i osnutka Države Slovenaca, Hrvata i Srba, odnosno Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca - bilo je politički nestabilno. Završetkom Prvog svjetskog rata 1918. godine i raspadom Austro-Ugarske monarhije selo Rašćane je od 1. prosinca 1918. godine u sastavu novostvorene Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-Ugarske, angažirao se u tijelima novostvorene Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Završetkom Prvog svjetskog rata novoosnovana država, "Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca", preuzela je dijelove bivše Austro-Ugarske i njezinu željezničku mrežu. Po izbijanju Prvoga svjetskog rata zastupao je motrište o rješenju hrvatskog pitanja unutar Austro-Ugarske Monarhije. Za vrijeme Prvog svjetskog rata pobjegao je iz austro-ugarske vojske s odredom Srba u Rusiju. Nakon raspada Austro-Ugarske Monarhije, vratio se u Hrvatsku i u novostvorenoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca priključio se njezinim oružanim snagama. Iste je godine, preko Kotora uspostavljena brzojavna veza sa austro-ugarskom monarhijom. Nakon Prvog svijetskog rata i raspadom Austro-ugarske monarhije, Hrvatska ulazi u Kraljevinu SHS (Srba, Hrvata i Slovenaca) gdje se doprinos izletničkih družbi i ostalih "skautskih" organizacija u Osijeku previše ne ističe. Završetkom Prvoga svjetskog rata nastaje nova država Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. No izbijanjem Prvoga svjetskog rata i propasti Austro-Ugarske nastaju nove okolnosti. Zbog poznatih stavova tog lista, bio je emigrirao iz Hrvatske i cijele Austro-Ugarske tijekom prvog svjetskog rata. Završetak Prvog svjetskog rata i raspad Austro-Ugarske Monarhije, događaji su koji su probudili nadu u bolju budućnost, zajedno s ostvarivanjem hrvatskog sna o suverenitetu. Narodna vijeća su političke organizacije koje nastaju u južnoslavenskim zemljama Austro-Ugarske u završnoj fazi raspada Monarhije potkraj I. svjetskog rata. Status je bio nepromijenjen i nakon raspada Austro-Ugarske, u novoj državi, Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-ugarske, današnji hrvatski dio Baranje dolazi u sastav Vojvodine, unutar Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Država Slovenaca, Hrvata i Srba

Država Slovenaca, Hrvata i Srba ("Država SHS") proglašena je 29. listopada 1918., istodobno kada je Hrvatski sabor raskinuo sve državno-pravne veze s Austro-Ugarskom. Tijekom rata započeli su važni diplomatski pregovori s političarima iz Austro-Ugarske (vidi: Geopolitički položaj Hrvatske uoči Prvoga svjetskog rata, Jugoslavenski odbor i Hrvatska politika u Prvom svjetskom ratu) te Crne Gore, koji su ubrzo nakon završetka rata doveli 1. prosinca 1918. do osnutka Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, u sastav kojega je i sama ušla, osiguravši si dominantnu ulogu i omogućivši prijestolje svojoj kraljevskoj dinastiji (Jugoslavija). Austro-Ugarske Monarhije. Početkom Prvoga svjetskoga rata mobiliziran je u austro-ugarsku vojsku, a tijekom rata kažnjavan je zbog neposluha i prosvjedovanja protiv životnih uvjeta u vojsci. Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba

Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba, (najčešće samo Narodno vijeće) bilo je političko tijelo Slovenaca, Hrvata i Srba u Austro-Ugarskoj. Nakon Prvog svjetskog rata i raspada Austro-Ugarske, Hrvatska je ušla u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Nakon Prvog svjetskog rata raspadom Austro-Ugarske Monarhije, stvorena je Država Slovenaca, Hrvata i Srba kojoj će Šujica tijekom njezinog kratkog vijeka pripadati i s njom nakon ujedinjena s Kraljevinom Srbijom postati dio Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Slomom Austro-ugarske monarhije, krajem Prvog svjetskog rata 1918. godine formirana je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je 1929. godine nazvana Kraljevina Jugoslavija. Prethodno je 29. listopada Kraljevina Hrvatska i Slavonija proglasila odluku hrvatskog sabora o razdruženju s Austro-Ugarskom monarhijom i pristupanju samostalne Hrvatske u Državu Slovenaca, Hrvata i Srba. Vrijeme održavanja Proljetnog salona - vrijeme raspada Austro-Ugarske Monarhije i osnutka Države Slovenaca, Hrvata i Srba, odnosno Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca - bilo je politički nestabilno. Završetkom Prvog svjetskog rata 1918. godine i raspadom Austro-Ugarske monarhije selo Rašćane je od 1. prosinca 1918. godine u sastavu novostvorene Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-Ugarske, angažirao se u tijelima novostvorene Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Završetkom Prvog svjetskog rata novoosnovana država, "Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca", preuzela je dijelove bivše Austro-Ugarske i njezinu željezničku mrežu. Po izbijanju Prvoga svjetskog rata zastupao je motrište o rješenju hrvatskog pitanja unutar Austro-Ugarske Monarhije. Za vrijeme Prvog svjetskog rata pobjegao je iz austro-ugarske vojske s odredom Srba u Rusiju. Nakon raspada Austro-Ugarske Monarhije, vratio se u Hrvatsku i u novostvorenoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca priključio se njezinim oružanim snagama. Iste je godine, preko Kotora uspostavljena brzojavna veza sa austro-ugarskom monarhijom. Nakon Prvog svijetskog rata i raspadom Austro-ugarske monarhije, Hrvatska ulazi u Kraljevinu SHS (Srba, Hrvata i Slovenaca) gdje se doprinos izletničkih družbi i ostalih "skautskih" organizacija u Osijeku previše ne ističe. Završetkom Prvoga svjetskog rata nastaje nova država Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. No izbijanjem Prvoga svjetskog rata i propasti Austro-Ugarske nastaju nove okolnosti. Zbog poznatih stavova tog lista, bio je emigrirao iz Hrvatske i cijele Austro-Ugarske tijekom prvog svjetskog rata. Završetak Prvog svjetskog rata i raspad Austro-Ugarske Monarhije, događaji su koji su probudili nadu u bolju budućnost, zajedno s ostvarivanjem hrvatskog sna o suverenitetu. Narodna vijeća su političke organizacije koje nastaju u južnoslavenskim zemljama Austro-Ugarske u završnoj fazi raspada Monarhije potkraj I. svjetskog rata. Status je bio nepromijenjen i nakon raspada Austro-Ugarske, u novoj državi, Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-ugarske, današnji hrvatski dio Baranje dolazi u sastav Vojvodine, unutar Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Država Slovenaca, Hrvata i Srba

Država Slovenaca, Hrvata i Srba ("Država SHS") proglašena je 29. listopada 1918., istodobno kada je Hrvatski sabor raskinuo sve državno-pravne veze s Austro-Ugarskom. Tijekom rata započeli su važni diplomatski pregovori s političarima iz Austro-Ugarske (vidi: Geopolitički položaj Hrvatske uoči Prvoga svjetskog rata, Jugoslavenski odbor i Hrvatska politika u Prvom svjetskom ratu) te Crne Gore, koji su ubrzo nakon završetka rata doveli 1. prosinca 1918. do osnutka Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, u sastav kojega je i sama ušla, osiguravši si dominantnu ulogu i omogućivši prijestolje svojoj kraljevskoj dinastiji (Jugoslavija). Austro-Ugarske Monarhije. Početkom Prvoga svjetskoga rata mobiliziran je u austro-ugarsku vojsku, a tijekom rata kažnjavan je zbog neposluha i prosvjedovanja protiv životnih uvjeta u vojsci. Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba

Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba, (najčešće samo Narodno vijeće) bilo je političko tijelo Slovenaca, Hrvata i Srba u Austro-Ugarskoj. Nakon Prvog svjetskog rata i raspada Austro-Ugarske, Hrvatska je ušla u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Nakon Prvog svjetskog rata raspadom Austro-Ugarske Monarhije, stvorena je Država Slovenaca, Hrvata i Srba kojoj će Šujica tijekom njezinog kratkog vijeka pripadati i s njom nakon ujedinjena s Kraljevinom Srbijom postati dio Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Slomom Austro-ugarske monarhije, krajem Prvog svjetskog rata 1918. godine formirana je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je 1929. godine nazvana Kraljevina Jugoslavija. Prethodno je 29. listopada Kraljevina Hrvatska i Slavonija proglasila odluku hrvatskog sabora o razdruženju s Austro-Ugarskom monarhijom i pristupanju samostalne Hrvatske u Državu Slovenaca, Hrvata i Srba. Vrijeme održavanja Proljetnog salona - vrijeme raspada Austro-Ugarske Monarhije i osnutka Države Slovenaca, Hrvata i Srba, odnosno Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca - bilo je politički nestabilno. Završetkom Prvog svjetskog rata 1918. godine i raspadom Austro-Ugarske monarhije selo Rašćane je od 1. prosinca 1918. godine u sastavu novostvorene Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-Ugarske, angažirao se u tijelima novostvorene Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Završetkom Prvog svjetskog rata novoosnovana država, "Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca", preuzela je dijelove bivše Austro-Ugarske i njezinu željezničku mrežu. Po izbijanju Prvoga svjetskog rata zastupao je motrište o rješenju hrvatskog pitanja unutar Austro-Ugarske Monarhije. Za vrijeme Prvog svjetskog rata pobjegao je iz austro-ugarske vojske s odredom Srba u Rusiju. Nakon raspada Austro-Ugarske Monarhije, vratio se u Hrvatsku i u novostvorenoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca priključio se njezinim oružanim snagama. Iste je godine, preko Kotora uspostavljena brzojavna veza sa austro-ugarskom monarhijom. Nakon Prvog svijetskog rata i raspadom Austro-ugarske monarhije, Hrvatska ulazi u Kraljevinu SHS (Srba, Hrvata i Slovenaca) gdje se doprinos izletničkih družbi i ostalih "skautskih" organizacija u Osijeku previše ne ističe. Završetkom Prvoga svjetskog rata nastaje nova država Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. No izbijanjem Prvoga svjetskog rata i propasti Austro-Ugarske nastaju nove okolnosti. Zbog poznatih stavova tog lista, bio je emigrirao iz Hrvatske i cijele Austro-Ugarske tijekom prvog svjetskog rata. Završetak Prvog svjetskog rata i raspad Austro-Ugarske Monarhije, događaji su koji su probudili nadu u bolju budućnost, zajedno s ostvarivanjem hrvatskog sna o suverenitetu. Narodna vijeća su političke organizacije koje nastaju u južnoslavenskim zemljama Austro-Ugarske u završnoj fazi raspada Monarhije potkraj I. svjetskog rata. Status je bio nepromijenjen i nakon raspada Austro-Ugarske, u novoj državi, Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Raspadom Austro-ugarske, današnji hrvatski dio Baranje dolazi u sastav Vojvodine, unutar Države Slovenaca, Hrvata i Srba. Država Slovenaca, Hrvata i Srba

Država Slovenaca, Hrvata i Srba ("Država SHS") proglašena je 29. listopada 1918., istodobno kada je Hrvatski sabor raskinuo sve državno-pravne veze s Austro-Ugarskom. Tijekom rata započeli su važni diplomatski pregovori s političarima iz Austro-Ugarske (vidi: Geopolitički položaj Hrvatske uoči Prvoga svjetskog rata, Jugoslavenski odbor i Hrvatska politika u Prvom svjetskom ratu) te Crne Gore, koji su ubrzo nakon završetka rata doveli 1. prosinca 1918. do osnutka Kraljevstva Srba, Hrvata i Slovenaca, u sastav kojega je i sama ušla, osiguravši si dominantnu ulogu i omogućivši prijestolje svojoj kraljevskoj dinastiji (Jugoslavija). Austro-Ugarske Monarhije. Početkom Prvoga svjetskoga rata mobiliziran je u austro-ugarsku vojsku, a tijekom rata kažnjavan je zbog neposluha i prosvjedovanja protiv životnih uvjeta u vojsci. Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba

Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba, (najčešće samo Narodno vijeće) bilo je političko tijelo Slovenaca, Hrvata i Srba u Austro-Ugarskoj.