Jezgra atoma 222 86 Rn se raspada α-fizijom. Kakva jezgra atoma nastaje nakon  raspadanja?
220 82 Pb 218 84 Po 222 87 Fr
A B C
Atomska jezgra

Atomska jezgra ili jezgra atoma nalazi se u središtu atoma i čini 99,9% njegove mase, a zauzima samo oko 10 volumena (obujma) atoma. To je jezgra atoma. Jezgra čini 99,99% mase atoma. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Alfa-čestica

Alfa-čestica ili α-čestica je jezgra atoma helija složena od dvaju protona i dvaju neutrona. Jezgra se nalazi u središtu atoma i čini 99,9% njegove mase, a zauzima samo oko 10 volumena atoma. Pobuđivanje atoma od kojeg se sastoji jezgra se obično provodi nekim snažnim izvorom svjetla. Spajanjem 4 protona (jezgre atoma vodika) nastaje jedna jezgra atoma helija (2 protona i 2 neutrona), pri čemu se oslobađaju subatomske čestice (neutrino) i energija u obliku gama zračenja. Nakon pogotka raspada se litijeva jezgra na dvije alfa-čestice. Nuklearna fisija nastaje kada se jezgra, pobuđena uhvatom neutrona, raspada na dva fisijska fragmenta. Kada se antiproton i jezgro dotaknu, u tom momentu antiproton anihilira sa protonom iz jezgra atoma. Gama zračenje emitira svaka uzbuđena (ekscitirana) jezgra nakon beta-raspada. Nova se tvar brzo raspada i jedanput će biti dostignuta ona razmjerno mala količina kod koje se isto toliko atoma raspada koliko novih atoma nastaje sporim raspadanjem uranija. Nova se tvar brzo raspada i jedanput će biti dostignuta ona razmjerno mala količina kod koje se isto toliko atoma raspada koliko novih atoma nastaje sporim raspadanjem uranija. Znamo da su alfa-čestica ili jezgra helijevog atoma sastoji od dva protona i dva neutrona. Na primjeru torija vidimo vremenski slijed raspadanja, odnosno promjene nuklida jednog u drugi: Th-232 --> Ra-228 --> Ac-228 --> Th-228 --> Ra-224 --> Rn-220 --> Po-216 --> Pb-212 --> Bi-212 --> Po-212 --> Pb-208 (stabilan). Atomska jezgra

Atomska jezgra ili jezgra atoma nalazi se u središtu atoma i čini 99,9% njegove mase, a zauzima samo oko 10 volumena (obujma) atoma. To je jezgra atoma. Jezgra čini 99,99% mase atoma. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Alfa-čestica

Alfa-čestica ili α-čestica je jezgra atoma helija složena od dvaju protona i dvaju neutrona. Jezgra se nalazi u središtu atoma i čini 99,9% njegove mase, a zauzima samo oko 10 volumena atoma. Pobuđivanje atoma od kojeg se sastoji jezgra se obično provodi nekim snažnim izvorom svjetla. Spajanjem 4 protona (jezgre atoma vodika) nastaje jedna jezgra atoma helija (2 protona i 2 neutrona), pri čemu se oslobađaju subatomske čestice (neutrino) i energija u obliku gama zračenja. Nakon pogotka raspada se litijeva jezgra na dvije alfa-čestice. Nuklearna fisija nastaje kada se jezgra, pobuđena uhvatom neutrona, raspada na dva fisijska fragmenta. Kada se antiproton i jezgro dotaknu, u tom momentu antiproton anihilira sa protonom iz jezgra atoma. Na anodi nastaje vrlo brza reakcija raspada molekule vodika na dva pojedinačna atoma koji se vežu na dva atoma platine nakon čega otpuštaju po jedan elektron koji poteče žicom prema potrošaču. Gama zračenje emitira svaka uzbuđena (ekscitirana) jezgra nakon beta-raspada. Nova se tvar brzo raspada i jedanput će biti dostignuta ona razmjerno mala količina kod koje se isto toliko atoma raspada koliko novih atoma nastaje sporim raspadanjem uranija. Nova se tvar brzo raspada i jedanput će biti dostignuta ona razmjerno mala količina kod koje se isto toliko atoma raspada koliko novih atoma nastaje sporim raspadanjem uranija. Znamo da su alfa-čestica ili jezgra helijevog atoma sastoji od dva protona i dva neutrona. Atomska jezgra

Atomska jezgra ili jezgra atoma nalazi se u središtu atoma i čini 99,9% njegove mase, a zauzima samo oko 10 volumena (obujma) atoma. To je jezgra atoma. Jezgra čini 99,99% mase atoma. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Proton je jezgra vodikovog atoma, pa mu je masa jednaka masi atoma vodika. Alfa-čestica

Alfa-čestica ili α-čestica je jezgra atoma helija složena od dvaju protona i dvaju neutrona. Jezgra se nalazi u središtu atoma i čini 99,9% njegove mase, a zauzima samo oko 10 volumena atoma. Pobuđivanje atoma od kojeg se sastoji jezgra se obično provodi nekim snažnim izvorom svjetla. Spajanjem 4 protona (jezgre atoma vodika) nastaje jedna jezgra atoma helija (2 protona i 2 neutrona), pri čemu se oslobađaju subatomske čestice (neutrino) i energija u obliku gama zračenja. Nakon pogotka raspada se litijeva jezgra na dvije alfa-čestice. Nuklearna fisija nastaje kada se jezgra, pobuđena uhvatom neutrona, raspada na dva fisijska fragmenta. Kada se antiproton i jezgro dotaknu, u tom momentu antiproton anihilira sa protonom iz jezgra atoma. 222. (222. 222. - 222.). - 222.)