Koja od navedenih država nije nastala kao posljedica hladnoga rata?
Demokratska Republika Njemačka Sjeverna Koreja Izrael Sjeverni Vijetnam
A B C D
Njemačka Demokratska Republika

Istočna Njemačka, službeno Njemačka Demokratska Republika (NJDR), (njemački; "Deutsche Demokratische Republik" ("DDR")) bila je komunistička država koja je postojala od 1949. do 1990. godine na području bivše sovjetske okupacijske zone. Godine 1949. osnovane su dvije njemačke države: Savezna Republika Njemačka, koja je izvorno imala dvanaest saveznih država i Njemačka Demokratska Republika s pet saveznih država (umjesto kojih su 1952. uvedeni okruzi). Godine 1949. osnovane su dvije njemačke države: Savezna Republika Njemačka, koja je izvorno imala dvanaest saveznih država i Njemačka Demokratska Republika s pet saveznih država (umjesto kojih su 1952. uvedeni okruzi). Njemačka je demokratska parlamentarna savezna država, koja se sastoji od 16 saveznih zemalja (njem. Zakavkaska Demokratska Federativna Republika

Zakavkaska Demokratska Federativna Republika bila je država osnovana kao federacija zakavkaskih naroda, Armenaca, Azera i Gruzina koja je postojala od travnja do svibnja 1918. U listopadu 1949. osnovana je Demokratska Republika Njemačka. Politika Njemačke

Njemačka je savezna, parlamentarna i demokratska republika. Demokratska Republika Kongo

Demokratska Republika Kongo (prijašnja imena Zair i Kongo-Kinshasa) je država u središnjoj Africi. U Sovjetskoj okupacijskoj zoni (SOZ), koja će kasnije postati Njemačka Demokratska Republika, zakonske promjene nisu bile ujednačene. Od tada se 3. listopada u Njemačkoj slavi kao Dan državnosti, odnosno kao Dan njemačkoga jedinstva jer je tada završena podjela Njemačke koja je, kao posljedica Drugog svjetskog rata u doba Hladnoga rata, trajala četiri desetljeća. Demokratska Republika Gruzija

Demokratska Republika Gruzija (gruz. čime je osnovana Njemačka Demokratska Republika kojoj je ova pokrajina službeno pripala. Saska je bila jedna od pet pokrajina od kojih je 7. listopada 1949. stvorena Njemačka Demokratska Republika. S obzirom da Saharska Arapska Demokratska Republika nije međunarodno priznata država, ni njena valuta nema međunarodni kod. Ovim sporazumom prestala je postojati Njemačka Austrija, država koja je nastala nakon raspada Austrougarske Monarhije. Na sjeveru koji je pod sovjetskim utjecajem nije priznata ta država, nego je proglašena Demokratska Narodna Republika Koreja. Dok se Njemačka Demokratska Republika (Istočna Njemačka) potajno naoružavala, korijeni nove Zapadno Njemačke vojske su se tek postavljali. Zapadna Sahara

Na području nekadašnje španjolske kolonije "Zapadne Sahare" ("Španjolska Sahara") tijekom Zapadnosaharskog rata 1976. proglašena je Saharska Arapska Demokratska Republika (DARS) kao suverena država. Jedna od država koje su nastale bila je i Demokratska Republika Armenija (DRA), osnovana 28. svibnja. Njemačka Austrija

Republika Njemačka Austrija (njemački: "Republik Deutschösterreich" ili "Deutsch-Österreich") stvorena je nakon Prvog svjetskog rata na području gdje je većinski živjelo stanovništvo koje je govorilo njemački na području Austro-Ugarske bez Kraljevine Ugarske koja je postala Mađarska Demokratska Republika 1918. Tvornica je uništena, poslijeratnom podjelom Njemačke nalazi se na teritoriju Sovjetske okupacijske zone (Istočna Njemačka / Njemačka demokratska republika DDR)

1946. Slobodna demokratska stranka (Njemačka)

Slobodna demokratska stranka "(njem. Od tada pa do danas, Bangladeš je parlamentarna, višestranačka i demokratska država, koja od tada nije imala većih ustanka i nereda. Država je ustrojena kao predsjednička demokratska republika, gdje je predsjednik republike i na čelu države i na čelu vlade. Inačice koje se mogu naći na hrvatskom su: "Saharska Arapska Demokratska Republika", "Demokratska Arapska Republika Sahara", "Arapska Demokratska Republika Sahara" i sl. Sjeverna Koreja

Sjeverna Koreja, službeno Demokratska Narodna Republika Koreja (kor. Od tada se 3. listopada u Njemačkoj slavi kao Dan državnosti, odnosno kao Dan njemačkoga jedinstva jer je tada završena podjela Njemačke koja je, kao posljedica Drugog svjetskog rata u doba Hladnoga rata, trajala četiri desetljeća. Jedina gora je Sjeverna Koreja. Indija, Egipat i Sjeverna Koreja. Indija, Egipat i Sjeverna Koreja. U 21. stoljeću, takvu je praksu ponovno pokrenula tek jedna država, Sjeverna Koreja, koja je izvela tri nuklearna pokusa do 2013. Budući da je Sjeverna Koreja veoma zatvorena država, postoji malo dostupnih informacija o ovoj strojnici. Sjeverna Koreja jedna je od etnički najhomogenijih zemalja svijeta. Sjeverna Koreja je bojkotirala Igre zbog činjenice da Južna Koreja nije pristala podijeliti domaćinstvo sa svojim sjevernim susjedom. Sjeverna Koreja je demantirala ove navode. Sjeverna Koreja na Olimpijskim igrama 2016. Na Korejskom poluotoku ili Koreji nalaze se dvije države: Demokratska Narodna Republika Koreja (Sjeverna Koreja) i Republika Koreja (Južna Koreja), međusobno odijeljene crtom sjeverno od 38. paralele. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. je bila sjeverna kineska država, poznata kao jedno od Šesnaest kraljevstava. Mnogo država današnjeg "zapada" je za vrijeme Hladnoga rata pripadalo zapadnom bloku, a danas je u NATO savezu. : Sjeverna Država). Kina i Sjeverna Koreja su primjeri komunističkih zemalja. Nakon napada, Sjeverna koreja je javno osudila upad. Tri nuklearne država koje nisu potpisale sporazum o zabrani širenja atomskog oružja (NTP) su: Indija, Pakistan i Sjeverna Koreja. Sjeverna Koreja je tijekom Korejskog rata i kasnijeg Hladnog rata bila sovjetska saveznica odakle je dobivala vojnu pomoć i nabavljala oružje. U doba Hladnoga rata Beč je kao prijestolnica neutralne Austrije bio jedno od središta međunarodne špijunske aktivnosti. Zbog istaknute uloge SADa tijekom hladnoga rata, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država često je zaključio da je "vođa slobodnog svijeta". Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. Južna Koreja

Južna Koreja (službeno Republika Koreja, ; "Daehan Minguk") je država u Istočnoj Aziji. Od tada se 3. listopada u Njemačkoj slavi kao Dan državnosti, odnosno kao Dan njemačkoga jedinstva jer je tada završena podjela Njemačke koja je, kao posljedica Drugog svjetskog rata u doba Hladnoga rata, trajala četiri desetljeća. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. Mnogo država današnjeg "zapada" je za vrijeme Hladnoga rata pripadalo zapadnom bloku, a danas je u NATO savezu. U doba Hladnoga rata Beč je kao prijestolnica neutralne Austrije bio jedno od središta međunarodne špijunske aktivnosti. Zbog istaknute uloge SADa tijekom hladnoga rata, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država često je zaključio da je "vođa slobodnog svijeta". Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. Uspostava i povijest Države Izrael

Država Izrael (heb. Izrael se također često navodi kao država sa nuklearnim kapacitetom, ali navodno nikada nije izveo nuklearna testiranja. Država Židova je Izrael. Svaka od navedenih država ima od 250.000 do 500.000 članova. Tijekom Hladnoga rata je bila dom zrakoplovne baze Valga. Iako nije bio politički aktiviran, radio je na izgradnji kinesko-američkih odnosa, posebice za vrijeme Hladnoga rata. Tijekom Hladnoga rata 10 km istočno od Paidea se nalazila sovjetska zračna baza Koigi. Nijedna država nastala raspadom SFRJ nije sudjelovala na vaterpolskom turniru. U ozljedu na radu spada i bolest koja je nastala kao posljedica nezgode ili neke više sile tijekom rada kao i ozljeda nastala na redovnom putu od stana do radnog mjesta i obratno. "proglasio uspostavljanje židovske države u izraelskoj zemlji koja će se zvati Država Izrael". hladnoga rata koji se odvijao na prostorima država Vijetnama, Laosa i Kambodže u razdoblju od 1. studenog 1955. pa sve do pada Sajgona 30. travnja 1975. godine. Izrael

Izrael (hebrejski: יִשְׂרָאֵל; arapski: إسرائيل), službeno Država Izrael, bliskoistočna je država smještena na jugoistočnoj obali Sredozemnog mora i sjevernoj obali Crvenog mora. Za Theilarda noosfera je sfera misli koja okružuje planet Zemlju, a koja je nastala tijekom evolucije kao posljedica spomenutog rasta kompleksnosti/svjesnosti. Nijedna od navedenih nije bila izazvana namjerno. Ova pojava je nastala kao posljedica dugotrajne rusifikacije ne-ruskih država u sklopu Sovjetskog Saveza odnosno svjesnog (nesvjesnog) ne razlikovanja sovjetskog i ruskog identiteta. Jedna je od posljedica Bečkog rata. "tumor" - oteklina) patološka je tvorba nastala kao posljedica prekomjernog umnažanja abnormalnih stanica. Kada ih je država Izrael zakonski priznala kao takve 1950. preko 90 000 (oko 85%) njih je emigriralo u Izrael. Sjeverni Vijetnam nije bilo jedino područje bombardiranja. Od tada se 3. listopada u Njemačkoj slavi kao Dan državnosti, odnosno kao Dan njemačkoga jedinstva jer je tada završena podjela Njemačke koja je, kao posljedica Drugog svjetskog rata u doba Hladnoga rata, trajala četiri desetljeća. Sjeverni Vijetnam se vratio "mirovnom stolu". Prvi strani korisnik bio je Sjeverni Vijetnam kojem je dostavljeno 14 tona tijekom Vijetnamskog rata. Sjeverni Vijetnam stvorio je nezavisnu komunističku državu. Sjeverni Vijetnam je nakon oslobođenja od Francuza postigao znatan gospodarski napredak. Postoje neke nesuglasice oko početka Hladnoga rata. "Republic of South Sudan") je afrička država nastala podjelom Sudana na sjeverni i južni. Mnogo država današnjeg "zapada" je za vrijeme Hladnoga rata pripadalo zapadnom bloku, a danas je u NATO savezu. Sjeverni Marijani su postali japanski protektorat još prije rata, i kao posljedica, sjevernomarijanski Chamorri su bili saveznici Japancima. U doba Hladnoga rata Beč je kao prijestolnica neutralne Austrije bio jedno od središta međunarodne špijunske aktivnosti. Nixonov pokušaj pritiska na Sjeverni Vijetnam označen je na kraju kao "Madman Theory" (hrv. Zbog istaknute uloge SADa tijekom hladnoga rata, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država često je zaključio da je "vođa slobodnog svijeta". Berlinska blokada predstavlja prvu veliku krizu Hladnoga rata. Razdoblje Hladnoga rata je puno primjera takvih sukoba. Dana 2. srpnja 1976. godine Sjeverni i Južni Vijetnam službeno su ujedinjeni u Socijalističku Republiku Vijetnam. Svaka od navedenih država ima od 250.000 do 500.000 članova. Tijekom Hladnoga rata je bila dom zrakoplovne baze Valga. Zaključio je: "I danas sumnjam da bi Sjeverni Vijetnam popustio." Jedina država koja je službeno priznala Sjeverni Cipar je Turska. Južni Vijetnam je bila država koja je postojala na južnom dijelu današnjeg Vijetnama od 1955. do 1975. godine. Iako nije bio politički aktiviran, radio je na izgradnji kinesko-američkih odnosa, posebice za vrijeme Hladnoga rata. "Marš nezavisnosti") je državna himna Republike Turske, ali i Turske Republike Sjeverni Cipar koja nije službeno priznata država. Tijekom Hladnoga rata 10 km istočno od Paidea se nalazila sovjetska zračna baza Koigi. Vijetnam

Vijetnam, službeno Socijalistička Republika Vijetnam je država u jugoistočnoj Aziji na obali Južnog kineskog mora i Tajlandskog zaljeva.