Odakle potiče elektron koji napušta atom uslijed -β zračenja?
Jedan elektron napušta elektronsku ljusku. Jedan se neutron u atomskoj jezgri pretvara u proton i elektron i taj elektron napušta jezgru. Jedan od elktrona iz atomske se jezgre potiskuje van.
A B C
Taj elektron napušta atom, a njegovo izbacivanje prati emisija rendgenskih zraka. Tako K elektron dobiva dovoljno energije da se oslobodi iz omotača i napušta atom. Za stabilnu elektronsku konfiguraciju nedostaje mu jedan elektron. Atom prima elektron (elektron akceptor, od
lat. Atom male energije ionizacije (elektropozitivan atom) lako predaje elektron (elektron donor, od lat. Kod idućeg elementa, berilija, dolazi još jedan elektron u L ljusku. Kod idućeg elementa, berilija, dolazi još jedan elektron u L ljusku. Kod idućeg elementa, berilija, dolazi još jedan elektron u L ljusku. Njegov atom sadrži samo jedan elektron u vanjskoj ljusci. Halogenim elementima, koji stoje ispred plemenitih plinova, nedostaje upravo jedan elektron da popune vanjsku ljusku. Litijev treći elektron prelazi u L ljusku. Litijev treći elektron prelazi u L ljusku. Litijev treći elektron prelazi u L ljusku. Pedeset i sedmi element, lantan, stavlja svoj jedan elektron u O ljusku. Pedeset i sedmi element, lantan, stavlja svoj jedan elektron u O ljusku. Pedeset i sedmi element, lantan, stavlja svoj jedan elektron u O ljusku. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Kod jedanaestog po redu elementa, natrija, mora jedanaesti elektron prijeći u M ljusku. Kod sedamdeset i drugog elementa, hafnija, prelazi već novi elektron u O ljusku. Kod jedanaestog po redu elementa, natrija, mora jedanaesti elektron prijeći u M ljusku. Kod sedamdeset i drugog elementa, hafnija, prelazi već novi elektron u O ljusku. Kod jedanaestog po redu elementa, natrija, mora jedanaesti elektron prijeći u M ljusku. Kod sedamdeset i drugog elementa, hafnija, prelazi već novi elektron u O ljusku. Taj elektron napušta atom, a njegovo izbacivanje prati emisija rendgenskih zraka. U prirodnim radioaktivnim nizovima pri takozvanom beta-minus-raspadu jedan neutron u jezgri raspada se na elektron, antineutrino i proton. Tako K elektron dobiva dovoljno energije da se oslobodi iz omotača i napušta atom. Elektron je uz proton i neutron jedna od sastavnih čestica atoma. Atom prima elektron (elektron akceptor, od
lat. vodik ima jedan proton pa tako i jedan elektron). Po Yukawi, pri pretvorbi jednog protona u neutron biva emitiran pozitivni teški elektron, a pri pretvorbi neutrona u proton negativni teški elektron. Po Yukawi, pri pretvorbi jednog protona u neutron biva emitiran pozitivni teški elektron, a pri pretvorbi neutrona u proton negativni teški elektron. Po Yukawi, pri pretvorbi jednog protona u neutron biva emitiran pozitivni teški elektron, a pri pretvorbi neutrona u proton negativni teški elektron. Atom male energije ionizacije (elektropozitivan atom) lako predaje elektron (elektron donor, od lat. Njegov atom sadrži samo jedan elektron u vanjskoj ljusci. Time se atomska masa povećava za jedinicu i od uranija-238 nastane novi element 239 koji iz sebe izbaci elektron, jer se neutron u jezgri pretvorio u proton. Taj proces nastaje na primjer kad proton uhvati koji slobodan elektron u svojoj okolini. Taj proces nastaje na primjer kad proton uhvati koji slobodan elektron u svojoj okolini. Taj proces nastaje na primjer kad proton uhvati koji slobodan elektron u svojoj okolini. Hideki Jukava sa suradnicima je 1936. predvidio da atomi bogati protonima u atomskoj jezgri, mogu uhvatiti elektron iz prve K-ljuske elektronskog omotača, čime bi se proton promijenio u neutron, uz istovremeno zračenje neutrina. Taj jedan elektron djeluje odbojno, pa na emitirajući elektron djeluje u svemu efektivni naboj "Z - e". Kod svih tih jezgri pretvara se jedan neutron u proton, i tako nastaje energetski niži sastav. Kad se elektron približi nekoj atomskoj jezgri, njeno jako električno polje otklanja brzu česticu s pravca. Razlikujemo dva stupnja elektronskog afiniteta:

Kada atom primi elektron, nastaje negativno nabijeni ion jer je u elektronskom omotaču jedan elektron više nego što ima protona u jezgri i dobivena čestica više nije neutralna. U taj nivo može opet pasti jedan gornji elektron. Mnoge stvorene čestice izrazito su nestabilne (kratkoživuće) i nisu elementarni sastojak materije u istom smislu kao neutron, proton i elektron. Taj jedan slobodni elektron je dosta slabo vezan za atom i lako se može pobuditi da prijeđe u vodljivi pojas. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Jedan elektron kreće se oko teške atomske jezgre. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Tad se svaki elektron kreće oko atomske jezgre u stazama. Tad se svaki elektron kreće oko atomske jezgre u stazama. Tad se svaki elektron kreće oko atomske jezgre u stazama. Atom nije ništa drugo do elektronski val uhvaćen od atomske jezgre. Tako K elektron dobiva dovoljno energije da se oslobodi iz omotača i napušta atom. Razmotrimo sada magnetski moment što ga stvara elektron koji se vrti oko atomske jezgre. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni. Taj elektron napušta atom, a njegovo izbacivanje prati emisija rendgenskih zraka. U atomskoj teoriji materije, atom se sastoji od atomske jezgre oko koje kruže elektroni (elektronski omotač atoma). Atom prima elektron (elektron akceptor, od
lat. Atom male energije ionizacije (elektropozitivan atom) lako predaje elektron (elektron donor, od lat. Kad se elektron nalazi u blizini atomske jezgre, potencijal ima oblik Coulombova električnog potencijala, jer tada preteže samo djelovanje jezgre. U stabilnom stanju kreće se elektron s energijom jednakom - "R∙h" na prosječnoj udaljenosti od 10 m od atomske jezgre. U stabilnom stanju kreće se elektron s energijom jednakom - "R∙h" na prosječnoj udaljenosti od 10 m od atomske jezgre.