U tijeku fuzije jezgre, dvije jezgre deuterija se sjedinjuju u izotop 3 He. Kakva čestica nastaje još za vrijeme reakcije?
Jedan neutron. Jedan elektron. Jedna α čestica.
A B C
U toj bombi vrši se fuzija jezgre teškog vodika deuterija H i tricija H, pa nastaje jezgra helija He i neutron n, to jest:

Visoka temperatura potrebna za izvršenje termonuklearne reakcije, stvara se nuklearnom fisijom koja se također zbiva u vodikovoj bombi. Emisijom elektrona prelazi jedan neutron u proton i time nastaje energetski niže stanje jezgre. Pojedini proton i neutron isto je tako čvrsto vezan uz 3 ostale čestice helijeve jezgre kao i uz 237 čestica uranijeve jezgre. Prijelazni rezultat fuzije deuterija i tricija je nestabilna jezgra He, koja odmah izbacuje neutron uz energiju od 14,1 MeV. Kao projektili služe gotovo uvijek jezgre težeg vodikova izotopa, deuterija, a kao meta upotrebljava se obično deuterij ili treći izotop vodika, tricij, i druge lake jezgre. Pri vrlo visokim temperaturama dvije jezgre vodika međusobno se sudaraju i nastaje teža jezgra helija koja pritom oslobađa energiju i odbacuje neutron. Jezgra deuterija (dakle jedan proton i jedan neutron) naziva se deuteron. 3. čestica koja je skupila dovoljno energije otrgne se od jezgre. Bombardirao je atomske jezgre deuterija s tricijem, sto je po prema Lawsonovom kriteriju, fuzija D-T najlakša i najobećavajuća za dobivanje energije nuklearne fuzije. Unutar Sunčeve jezgre se stvara 99 % energije nuklearne fuzije Sunca. Unutar Sunčeve jezgre se stvara 99 % energije nuklearne fuzije Sunca. Procjene pokazuju da je najniža potrebna temperatura za fuziju deuterija i tricija u helij, uz jedan oslobođeni neutron kao proizvod reakcije, oko 46 milijuna kelvina. Procjene pokazuju da je najniža potrebna temperatura za fuziju deuterija i tricija u helij, uz jedan oslobođeni neutron kao proizvod reakcije, oko 46 milijuna kelvina. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Pri temperaturi nižoj od 10 K odvijale su se termonuklearne reakcije kojima su se stvorile jezgre vodika, deuterija, tricija i helijevih izotopa te litija. Nuklearna se reakcija elastičnog sudara može označiti kao (n,n) reakcija, jer je neutron i ulazna i izlazna čestica iz jezgre. Razlika nastaje jer alfa-čestica nema dovoljno energije da dođe toliko blizu atomske jezgre zlata. Izotop berilij-13 ima najkraće vrijeme poluraspada od 2,7 × 10 sekundi i oslobađa jedan neutron. Za zračenje iz jezgre Sunca je prozirna i rijetko dolazi do sudara čestica iz jezgre i korone. Živac polazi od dvije jezgre smještene u srednjem mozgu: jezgre okulomotornog živca (lat. Atomske jezgre s jednakim brojem čestica zovu se izobare. Atomske jezgre s jednakim brojem čestica zovu se izobare. Izbacivanjem beta-čestica iz atomske jezgre maseni broj atoma ne mijenja se, a atomski broj promijeni se za jedan. Ta razlika između zbroja masa sastavnih čestica jezgre i stvarne mase atomske jezgre zove se defekt mase. Jedan elektron kreće se oko teške atomske jezgre. Kao projektili služe gotovo uvijek jezgre težeg vodikova izotopa, deuterija, a kao meta upotrebljava se obično deuterij ili treći izotop vodika, tricij, i druge lake jezgre. U toj bombi vrši se fuzija jezgre teškog vodika deuterija H i tricija H, pa nastaje jezgra helija He i neutron n, to jest:

Visoka temperatura potrebna za izvršenje termonuklearne reakcije, stvara se nuklearnom fisijom koja se također zbiva u vodikovoj bombi. 3. čestica koja je skupila dovoljno energije otrgne se od jezgre. Tako elektron nije "kuglica" koja se nalazi u blizini jezgre, već se on rasprostire u prostoru oko jezgre. Bombardirao je atomske jezgre deuterija s tricijem, sto je po prema Lawsonovom kriteriju, fuzija D-T najlakša i najobećavajuća za dobivanje energije nuklearne fuzije. Unutar Sunčeve jezgre se stvara 99 % energije nuklearne fuzije Sunca. Unutar Sunčeve jezgre se stvara 99 % energije nuklearne fuzije Sunca. Tad se svaki elektron kreće oko atomske jezgre u stazama. Tad se svaki elektron kreće oko atomske jezgre u stazama. Tad se svaki elektron kreće oko atomske jezgre u stazama. Pri temperaturi nižoj od 10 K odvijale su se termonuklearne reakcije kojima su se stvorile jezgre vodika, deuterija, tricija i helijevih izotopa te litija. Kad se elektron nalazi u blizini atomske jezgre, potencijal ima oblik Coulombova električnog potencijala, jer tada preteže samo djelovanje jezgre. Razlika nastaje jer alfa-čestica nema dovoljno energije da dođe toliko blizu atomske jezgre zlata. Emisijom elektrona prelazi jedan neutron u proton i time nastaje energetski niže stanje jezgre. Za zračenje iz jezgre Sunca je prozirna i rijetko dolazi do sudara čestica iz jezgre i korone. Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Tako na primjer može iz atomske jezgre izletjeti jedan proton (redni broj elementa se snizuje za jedan) ili alfa-čestica (redni broj elementa se snizuje za dva), ili se neutron pretvori u proton, pa izleti elektron (redni broj elementa se povisuje za jedan). Živac polazi od dvije jezgre smještene u srednjem mozgu: jezgre okulomotornog živca (lat. Pojedini proton i neutron isto je tako čvrsto vezan uz 3 ostale čestice helijeve jezgre kao i uz 237 čestica uranijeve jezgre. U relativističkoj mehanici ne opisuje elektron oko jezgre elipsu, nego rozetu. Atomske jezgre s jednakim brojem čestica zovu se izobare. Atomske jezgre s jednakim brojem čestica zovu se izobare. Izbacivanjem beta-čestica iz atomske jezgre maseni broj atoma ne mijenja se, a atomski broj promijeni se za jedan. Ta razlika između zbroja masa sastavnih čestica jezgre i stvarne mase atomske jezgre zove se defekt mase. 3. čestica koja je skupila dovoljno energije otrgne se od jezgre. Dvojica su znanstvenika izvodila nuklearne pokuse bombardirajući različite mete (jezgre atoma) snopom α-čestica. Atomske jezgre s jednakim brojem čestica zovu se izobare. Atomske jezgre s jednakim brojem čestica zovu se izobare. Razlika nastaje jer alfa-čestica nema dovoljno energije da dođe toliko blizu atomske jezgre zlata. Za zračenje iz jezgre Sunca je prozirna i rijetko dolazi do sudara čestica iz jezgre i korone. Kao projektili služe gotovo uvijek jezgre težeg vodikova izotopa, deuterija, a kao meta upotrebljava se obično deuterij ili treći izotop vodika, tricij, i druge lake jezgre. Ta razlika između zbroja masa sastavnih čestica jezgre i stvarne mase atomske jezgre zove se defekt mase. Mogućnost nastanka beta-čestica je uslovljeno stabilnošću atomske jezgre. Mogućnost nastanka beta-čestica je uslovljeno stabilnošću atomske jezgre. izazvao raspadanje atomske jezgre s pomoću umjetno ubrzanih čestica. Mogućnost nastanka beta-čestica je uslovljeno stabilnošću atomske jezgre. Pojedini proton i neutron isto je tako čvrsto vezan uz 3 ostale čestice helijeve jezgre kao i uz 237 čestica uranijeve jezgre. U toj bombi vrši se fuzija jezgre teškog vodika deuterija H i tricija H, pa nastaje jezgra helija He i neutron n, to jest:

Visoka temperatura potrebna za izvršenje termonuklearne reakcije, stvara se nuklearnom fisijom koja se također zbiva u vodikovoj bombi. Energija alfa-čestica koje izbacuju atomske jezgre iznosi nekoliko MeV. Radioaktivni raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz emitiranje alfa-čestica ili beta-čestica i gama-zračenja. Alfa-čestica se od jezgre helija se razlikuje samo svojom velikom brzinom gibanja. U to vrijeme Rutherford i njegovi suradnici radili su na proučavanju alfa-čestica koje su u stvari jezgre helija. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Detektor čestica se koristi i kod nuklearne fuzije. Razlika između ukupne mase sastavnih čestica i stvarne mase jezgre zove se defekt mase. Bombardirao je atomske jezgre deuterija s tricijem, sto je po prema Lawsonovom kriteriju, fuzija D-T najlakša i najobećavajuća za dobivanje energije nuklearne fuzije. Alfa raspad

Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz emitiranje alfa-čestica. Unutar Sunčeve jezgre se stvara 99 % energije nuklearne fuzije Sunca.