Kako se zove biskup koji je utemeljio sveučilište u Hrvatskoj?
Josip Juraj Strossmayer Maksimilijan Vrhovac Augustin Kažotić Juraj Dobrila
A B C D
posvetu današnje crkve obavio je biskup Josip Juraj Strossmayer. Josip Juraj Strossmayer

Josip Juraj Strossmayer (Osijek, 4. veljače 1815. Tijekom 1863. i 1864. u lječilištu je boravio biskup Josip Juraj Strossmayer. Glavni inicijator podizanja ove građevine jeste đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer. Biskup Josip Juraj Strossmayer dodijelio joj je zlatnu medalju za protumađaronska nastojanja. Osječku konkatedralu dao je sagraditi biskup tadašnje Đakovačke i Srijemske biskupije, Josip Juraj Strossmayer. Pripada MO Josip Juraj Strossmayer. Nagrada „Josip Juraj Strossmayer“ (2006.) Poslije hrvatskog narodnog preporoda nastaju u Hrvatskoj političke stranke od kojih je najjača Narodna stranka, koju vodi poznati biskup Josip Juraj Strossmayer. Poslije hrvatskog narodnog preporoda nastaju u Hrvatskoj političke stranke od kojih je najjača Narodna stranka, koju vodi poznati biskup Josip Juraj Strossmayer. U Petrovaradinu kapelan je bio Josip Juraj Strossmayer. Utemeljitelj HAZU bio je Josip Juraj Strossmayer. U biskupiji je utemeljio zakladu iz čijih se sredstava pomoglo školovanje darovitih učenika, među kojima je bio i Josip Juraj Strossmayer. Otvorenju je bio nazočan i biskup Josip Juraj Strossmayer i drugi istaknuti politički djelatnici tog doba. Na prvome katu zgrade, susreli su se car Franjo Josip I. i đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer 12. rujna 1888. godine. Veliku je ulogu u tome imao Josip Juraj Strossmayer. Petru, građena je od 1866.-1882. godine, a za njeno podizanje je najzaslužniji biskup Josip Juraj Strossmayer. Josip Juraj Strossmayer ga je zaredio za svećenika. Dobrilin studijski kolega i prijatelj bio je Josip Juraj Strossmayer, najveći hrvatski biskup i dobročinitelj u 19. stoljeću. Prisustvovala mu je većina hrvatskih nadbiskupa i biskupa, a skupom su dominirali zagrebački nadbiskup Juraj Posilović, vrhbosanski nadbiskup Josip Stadler te đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer. Biskup Josip Juraj Strossmayer počeo ju je graditi 1866. godine u 52. godini života i 16. godini biskupske službe. Župu je 14. svibnja 1875. posjetio i biskup Josip Juraj Strossmayer i tom prigodom dijelio sakrament svete potvrde. ban Franjo Haller, članovi carske obitelji Habsburg, kardinal Juraj Haulik, biskup Josip Juraj Strossmayer, jezikoslovac Adolfo Veber Tkalčević, Petar Preradović, Vjekoslav Babukić. Zagreb je također sjedište HAZU - Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti koju je 1866. osnovao đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer. U zgradi tadašnjeg gradskog poglavarstva u Bjelovaru (danas zgrada Gradskog muzeja), na prvome katu susreli su se car Franjo Josip I. i đakovački biskup Josip Juraj Strossmayer. Zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac pomaže pretpreporodne napore. ), zagrebački biskup, nasljednik mu je bio Maksimilijan Vrhovac. Maksimilijan Vrhovac

Maksimilijan Vrhovac (mađ. Njezin idejni začetnik bio je zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac. Maksimilijan Vrhovac, zagrebački biskup ga je zamolio za prevođenje Biblije na kajkavski. Preseljenje je započeo biskup Tomo Galjuf 1788. godine, a nastavio i dovršio biskup Maksimilijan Vrhovac 1801. godine. Obnovljena je 1782. godine, a posvetio ju je zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac 1805. godine. Feričance je posjetio biskup Maksimilijan Vrhovac, a 1801. godine započela je gradnja crkve Sv. Maksimilijan Vrhovac, zagrebački biskup izabrao je Mikloušića, da prevede Bibliju na hrvatski (kajkavski) jezik. Za biskupa je posvećen 25. kolovoza 1816., a posvetio ga je zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac. Preseljavati ih je počeo biskup Tomo Galjuf 1788. godine, a biskup Maksimilijan Vrhovac je nastavio i dovršio 1801. godine. Zanimljivo, da je upravo te godine tadašnji zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac osnovao osamdesetak novih župa. Samo je Maksimilijan Vrhovac (1787.-1827.) Novu je Raču posjetio zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac 1805. godine, kada je i posvetio obnovljenu župnu crkvu. Škrlec, kanonik i kasniji zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac, član Lože od 1778. godine, kasnije zamjenik starješine (1784.) Njegov je književni rad poticao biskup Maksimilijan Vrhovac, koji je inače svećeništvo zagrebačke biskupije koje je imalo smisla i volje poticao na takav rad. Preseljavanje je počelo za biskupa Tome Galjufa 1788. godine, a proces je nastavio i dovršio biskup Maksimilijan Vrhovac 1801. godine. Loža "Maksimilijan Vrhovac" mirovala je do jeseni 1917. godine. koji je utemeljio Karlovo sveučilište u Pragu, prvo sveučilište u Srednjoj Europi. Posebni poticaj gradnji novih crkava značila je reforma organizacije biskupija, koja se provodi u čitavoj Habsburškoj monarhiji a u Zagrebačkoj biskupiji je provodi biskup Maksimilijan Vrhovac. Jedva da ima kulturno-prosvjetne, društvene ili humanitarne institucije potkraj 18. i početkom 19. stoljeća koju Maksimilijan Vrhovac nije utemeljio, potpomogao ili potaknuo. Maksimilijan Vrhovac predložio je početkom 19. stoljeće prijevod Biblije na kajkavski. Narednog dana, 17. ožujka, utemeljena je nova zagrebačka Loža "Maksimilijan Vrhovac". Vrhovac Sokolovački

Vrhovac Sokolovački je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Utemeljio je Sveučilište u Pragu (1348. Augustin Kažotić

Blaženi Augustin Kažotić (Trogir, 1260. Augustin Kažotić. Na tom je putovanju u njegovom društvu bio i hrvatski biskup Blaženi Augustin Kažotić. Augustin Kažotić (1303.-22. Augustin Kažotić i bl. Augustin Kažotić“ iz Zagreba. Prva osoba koju bilježi povijest hrvatske glazbe bio je zagrebački biskup Augustin Kažotić (1260.-1323. )", "Blaženi Augustin Kažotić" i dr. Augustin Kažotić, biskup Zagreba i Lucere, obnovitelj zagrebačke katedralne škole i liturgije, svojim dvjema kratkim raspravama. Augustin Kažotić, Lidija, Aspern<br>
P 4. Augustin Kažotić, Lidija, Aspern<br>
S 4. Kao i njegov prethodnik, Augustin Kažotić, pripadao je dominikanskom redu. Jedan od njegovih nasljednika, blaženi Augustin Kažotić (1303.-1322. koji je utemeljio Karlovo sveučilište u Pragu, prvo sveučilište u Srednjoj Europi. ), a teoriju je utemeljio Augustin Jean Fresnel. Utemeljio je Sveučilište u Pragu (1348. Augustin, zagrebački biskup (1303.-1323.) Utemeljio je Sveučilište u Kopenhagenu 1479. god. Kažotić

Kažotić (lat. Djela: "Divote se govore o tebi, Djevo Marijo", "Augustin Kažotić u riječi i slici", "Ljudska prava", "Blažena Ozana Kotorska (1493. U gradu se nalazi sveučilište od 1971. godine, koje se danas zove Listopadsko sveučilište. Biskup fra Augustin Miletić donosi u svom izviješću 1813. god. Biskup fra Augustin Miletić donosi u svom izviješću 1813. god. S druge strane, moguće je da je biskup Kažotić samo popravljao građevinu te ju eventualno opremio pokućstvom, dok je biskup Jakob de Placentij započeo gradnju. Augustin piše, kako je sv. Predvodnik borbe za hrvatska prava u Istri bio je biskup Juraj Dobrila. Juraj Dobrila

Juraj Dobrila (Veli Ježenj, 16. travnja 1812. U Istri djeluje Juraj Dobrila. Još 1854. porečko-pulski biskup Juraj Dobrila izdao je molitvenik na hrvatskom ""Oče, budi volja tvoja"". Na hrvatskom odnosno u Hrvata ime se Juraj javlja u mnoštvu oblika:<br>

Juraj Dobrila bio je istaknuti biskup, tiskar i dobročinitelj iz Istre te preporoditelj istarskih Hrvata. koji je utemeljio Karlovo sveučilište u Pragu, prvo sveučilište u Srednjoj Europi. Biskup Juraj Dobrila, njegovi suradnici seoski svećenici upravo su među narodnjacima u istarskim selima imali najveću pomoć i podršku. Izdavač je Istarsko književno društvo "Juraj Dobrila", a od 1995. dioničko društvo za nakladničku i grafičku djelatnost »Josip Turčinović« u vlasništvu IKD "Juraj Dobrila". List je pokrenuo biskup Juraj Dobrila, a zamisao su mu neposredni izvršili Matko Baštijan, Antun Karabaić, Mate Ujčić i Tomislav Padavić. Istarsko književno društvo &quot;Juraj Dobrila&quot;

Istarsko književno društvo (IKD) »Juraj Dobrila«, naziv koji je 1981. odlukom glavne skupštine dobilo bivše Istarsko književno društvo Svetog Ćirila i Metoda iz Pazina. Utemeljio je Sveučilište u Pragu (1348. Suosnivač Hrvatskoga katoličkog akademskog društva »Juraj Dobrila« u Pazinu 1908. godine. Biskup Juraj II. Biskup Juraj II. Utemeljio je Sveučilište u Kopenhagenu 1479. god. Veli Ježenj je rodno mjesto istaknutog Hrvatskog biskupa i dobročinitelja Juraj Dobrila. Biskup Juraj Dobrila ga je pokušao privoliti Brajšu neka bude svećenik, jer bi kao časni narodski čovjek i dobar organizator mnogo mogao pridonijeti župnom životu. Prvu, narodnjačku, predvodili su Juraj Dobrila, Dinko Vitezić i Mate Baštijan. Juraj Jezerinac, dotadašnji vojni biskup. U gradu se nalazi sveučilište od 1971. godine, koje se danas zove Listopadsko sveučilište. Biskup Juraj Dobrila, njegovi suradnici seoski svećenici, a zatim i njegovi nasljednici koji su politički bili usmjereni prema pravaštvu (»Istarski trolist« – M. Laginja, V. Spinčić i M. Mandić), upravo su među narodnjacima u istar. Juraj Jezerinac, strumnički biskup naslovnik i dotadašnji pomoćni zagrebački biskup. Naslov kraljevskog astronoma Irske je utemeljio kraljevskim patentom Juraj III. Ninski biskup Juraj Divnić (*~1440 - †1530.) Juraj od Topuskog se u izvorima spominje i kao zagrebački biskup.