Za koju od navedenih promjena stanja idealnoga plina vrijedi da je promjena unutarnje energije ΔU = 0 ?
za izohornu za izobarnu za adijabatsku za izotermnu
A B C D
Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan tlak naziva se izobarna promjena stanja. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i rada. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i mehaničkog rada. Ako plin na temperaturi 0 °C ima tlak "P" i volumen "V", tada je, uz isti volumen, kod temperature "T" (u °C), tlak:

Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan obujam naziva se izohorna promjena stanja. Postoji i varijanta non-return-to-zero inverted (NRZI) Za koju vrijedi obratno: promjena razine signala označava logičko "1", a bez signal bez promjene logičko "0". Tako kod spontanih ili egzergonih reakcija vrijedi da se one ireverzibilno odvijaju prema postizanju stanja ravnoteže kojeg karakterizira minimum Gibbsove energije te za njih vrijedi "ΔG"<0, dakle odvijaju se uz smanjenje Gibbsove energije. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Definirana je jednadžbom: 

gdje je: "ΔG" - promjena Gibbsove energije, "ΔH" - promjena entalpije, "T" - termodinamička temperatura i "ΔS" - promjena entropije. Prema prvom zakonu termodinamike vrijedi da je promjena unutrašnje energije "E" zbog dovoda topline "dQ":

Već prema tome koje se veličina pri tom ne mijenja, naziva se proces izobarnim (d"p" = 0), izohornim (d"V" = 0) ili izotermičkim (d"T" = 0). Promjena energije jednaka je energiji fazne pretvorbe. Unutarnja energija se ne mjeri neposredno, već se mjeri Δ"U" - promjena unutarnje energije koja zavisi od početne i krajnje temperature. Pri takvu se procesu ukupna dovedena ili odvedena količina topline pretvara u mehanički rad bez promjena unutarnje energije. Ishod tih mnogobrojnih zabrana korjenita je promjena stanja. Sustav će biti jednostavan za instalaciju bez strukturnih promjena, prenoseći iznimnu prirodnu svjetlost u unutarnje prostore. Model polazi od pretpostavke da u atmosferi vrijede zakoni za idealne plinove i da je odstupanje svojstava realnih atmosferskih plinova od svojstava idealnoga plina maleno. Međusobne interakcije između navedenih promjena još su uvijek predmet rasprava. Budući da Gibbsova energija predstavlja maksimalnu količinu rada, koja se može dobiti od sustava, vrijedi sljedeća relacija:

Kada članak ima pozitivan potencijal, promjena Gibbsove energije je negativna. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. Stoga je važno označavanje značajnih stanja unutar niza promjena. Najčešći su promjena smjera spina za 180° i promjena smjera spina za 90° domenski zidovi. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan tlak naziva se izobarna promjena stanja. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i rada. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i mehaničkog rada. Ako plin na temperaturi 0 °C ima tlak "P" i volumen "V", tada je, uz isti volumen, kod temperature "T" (u °C), tlak:

Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan obujam naziva se izohorna promjena stanja. Postoji i varijanta non-return-to-zero inverted (NRZI) Za koju vrijedi obratno: promjena razine signala označava logičko "1", a bez signal bez promjene logičko "0". Tako kod spontanih ili egzergonih reakcija vrijedi da se one ireverzibilno odvijaju prema postizanju stanja ravnoteže kojeg karakterizira minimum Gibbsove energije te za njih vrijedi "ΔG"<0, dakle odvijaju se uz smanjenje Gibbsove energije. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Definirana je jednadžbom: 

gdje je: "ΔG" - promjena Gibbsove energije, "ΔH" - promjena entalpije, "T" - termodinamička temperatura i "ΔS" - promjena entropije. Prema prvom zakonu termodinamike vrijedi da je promjena unutrašnje energije "E" zbog dovoda topline "dQ":

Već prema tome koje se veličina pri tom ne mijenja, naziva se proces izobarnim (d"p" = 0), izohornim (d"V" = 0) ili izotermičkim (d"T" = 0). Promjena energije jednaka je energiji fazne pretvorbe. Unutarnja energija se ne mjeri neposredno, već se mjeri Δ"U" - promjena unutarnje energije koja zavisi od početne i krajnje temperature. Pri takvu se procesu ukupna dovedena ili odvedena količina topline pretvara u mehanički rad bez promjena unutarnje energije. Ishod tih mnogobrojnih zabrana korjenita je promjena stanja. Sustav će biti jednostavan za instalaciju bez strukturnih promjena, prenoseći iznimnu prirodnu svjetlost u unutarnje prostore. Model polazi od pretpostavke da u atmosferi vrijede zakoni za idealne plinove i da je odstupanje svojstava realnih atmosferskih plinova od svojstava idealnoga plina maleno. Međusobne interakcije između navedenih promjena još su uvijek predmet rasprava. Budući da Gibbsova energija predstavlja maksimalnu količinu rada, koja se može dobiti od sustava, vrijedi sljedeća relacija:

Kada članak ima pozitivan potencijal, promjena Gibbsove energije je negativna. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. Stoga je važno označavanje značajnih stanja unutar niza promjena. Najčešći su promjena smjera spina za 180° i promjena smjera spina za 90° domenski zidovi. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan tlak naziva se izobarna promjena stanja. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i rada. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i mehaničkog rada. Ako plin na temperaturi 0 °C ima tlak "P" i volumen "V", tada je, uz isti volumen, kod temperature "T" (u °C), tlak:

Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan obujam naziva se izohorna promjena stanja. Postoji i varijanta non-return-to-zero inverted (NRZI) Za koju vrijedi obratno: promjena razine signala označava logičko "1", a bez signal bez promjene logičko "0". Tako kod spontanih ili egzergonih reakcija vrijedi da se one ireverzibilno odvijaju prema postizanju stanja ravnoteže kojeg karakterizira minimum Gibbsove energije te za njih vrijedi "ΔG"<0, dakle odvijaju se uz smanjenje Gibbsove energije. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Definirana je jednadžbom: 

gdje je: "ΔG" - promjena Gibbsove energije, "ΔH" - promjena entalpije, "T" - termodinamička temperatura i "ΔS" - promjena entropije. Prema prvom zakonu termodinamike vrijedi da je promjena unutrašnje energije "E" zbog dovoda topline "dQ":

Već prema tome koje se veličina pri tom ne mijenja, naziva se proces izobarnim (d"p" = 0), izohornim (d"V" = 0) ili izotermičkim (d"T" = 0). Promjena energije jednaka je energiji fazne pretvorbe. Unutarnja energija se ne mjeri neposredno, već se mjeri Δ"U" - promjena unutarnje energije koja zavisi od početne i krajnje temperature. Pri takvu se procesu ukupna dovedena ili odvedena količina topline pretvara u mehanički rad bez promjena unutarnje energije. Ishod tih mnogobrojnih zabrana korjenita je promjena stanja. Sustav će biti jednostavan za instalaciju bez strukturnih promjena, prenoseći iznimnu prirodnu svjetlost u unutarnje prostore. Model polazi od pretpostavke da u atmosferi vrijede zakoni za idealne plinove i da je odstupanje svojstava realnih atmosferskih plinova od svojstava idealnoga plina maleno. Međusobne interakcije između navedenih promjena još su uvijek predmet rasprava. Budući da Gibbsova energija predstavlja maksimalnu količinu rada, koja se može dobiti od sustava, vrijedi sljedeća relacija:

Kada članak ima pozitivan potencijal, promjena Gibbsove energije je negativna. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. Stoga je važno označavanje značajnih stanja unutar niza promjena. Najčešći su promjena smjera spina za 180° i promjena smjera spina za 90° domenski zidovi. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan tlak naziva se izobarna promjena stanja. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i rada. Promjena unutarnje energije sustava funkcija je topline i mehaničkog rada. Ako plin na temperaturi 0 °C ima tlak "P" i volumen "V", tada je, uz isti volumen, kod temperature "T" (u °C), tlak:

Promjena stanja plina koja se zbiva uz stalan obujam naziva se izohorna promjena stanja. Postoji i varijanta non-return-to-zero inverted (NRZI) Za koju vrijedi obratno: promjena razine signala označava logičko "1", a bez signal bez promjene logičko "0". Tako kod spontanih ili egzergonih reakcija vrijedi da se one ireverzibilno odvijaju prema postizanju stanja ravnoteže kojeg karakterizira minimum Gibbsove energije te za njih vrijedi "ΔG"<0, dakle odvijaju se uz smanjenje Gibbsove energije. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Promjena je Gibbsove energije pozitivna ("ΔG" > 0) samo onda kada se u sustav dovodi energija. Definirana je jednadžbom: 

gdje je: "ΔG" - promjena Gibbsove energije, "ΔH" - promjena entalpije, "T" - termodinamička temperatura i "ΔS" - promjena entropije. Prema prvom zakonu termodinamike vrijedi da je promjena unutrašnje energije "E" zbog dovoda topline "dQ":

Već prema tome koje se veličina pri tom ne mijenja, naziva se proces izobarnim (d"p" = 0), izohornim (d"V" = 0) ili izotermičkim (d"T" = 0). Promjena energije jednaka je energiji fazne pretvorbe. Unutarnja energija se ne mjeri neposredno, već se mjeri Δ"U" - promjena unutarnje energije koja zavisi od početne i krajnje temperature. Pri takvu se procesu ukupna dovedena ili odvedena količina topline pretvara u mehanički rad bez promjena unutarnje energije. Ishod tih mnogobrojnih zabrana korjenita je promjena stanja. Sustav će biti jednostavan za instalaciju bez strukturnih promjena, prenoseći iznimnu prirodnu svjetlost u unutarnje prostore. Model polazi od pretpostavke da u atmosferi vrijede zakoni za idealne plinove i da je odstupanje svojstava realnih atmosferskih plinova od svojstava idealnoga plina maleno. Međusobne interakcije između navedenih promjena još su uvijek predmet rasprava. Budući da Gibbsova energija predstavlja maksimalnu količinu rada, koja se može dobiti od sustava, vrijedi sljedeća relacija:

Kada članak ima pozitivan potencijal, promjena Gibbsove energije je negativna. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. U sustavu u kojem nastaje neka promjena, a volumen se sustava pritom ne mijenja, nastala toplina jednaka je promjeni unutarnje energije, dok se toplina nastala u sustavu tijekom promjene pri konstantnom tlaku određuje kao promjena entalpije, a jednaka je razlici entalpije konačnog i početnoga stanja. Stoga je važno označavanje značajnih stanja unutar niza promjena. Najčešći su promjena smjera spina za 180° i promjena smjera spina za 90° domenski zidovi. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré. Za stupanj te ljestvice uzeta je promjena temperature za koju se volumen termometrijske tekućine promijenio za 1‰, pa je ledištu vode pridružena vrijednost 0 °Ré, a standardnomu vrelištu 80 °Ré.