U kojemu su nizu točno kronološki poredani događaji iz povijesti Jugoslavije nakon Drugoga svjetskog rata?
Londonskim memorandumom Slobodni teritorij Trsta pripada Italiji → potpisan Osimski sporazum → jugoslavenske vojne snage zauzimaju Trst i Julijsku krajinu → uspostava Slobodnoga teritorija Trsta jugoslavenske vojne snage zauzimaju Trst i Julijsku krajinu → uspostava Slobodnoga teritorija Trsta → Londonskim memorandumom Slobodni teritorij Trsta pripada Italiji → potpisan Osimski sporazum uspostava Slobodnoga teritorija Trsta → Londonskim memorandumom Slobodni teritorij Trsta pripada Italiji → potpisan Osimski sporazum → jugoslavenske vojne snage zauzimaju Trst i Julijsku krajinu potpisan Osimski sporazum → jugoslavenske vojne snage zauzimaju Trst i Julijsku krajinu → uspostava Slobodnoga teritorija Trsta → Londonskim memorandumom Slobodni teritorij Trsta pripada Italiji
A B C D
1954. godine, u Londonu, potpisan je Sporazum o suglasju (ili "Londonski sporazum") kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Postojao je Slobodni Teritorij Trsta. Dugogodišnji pregovori okončani su 1954. godine Londonskim memorandumom o tršćanskom pitanju, kojim je ukinuta vojna uprava na prostoru Slobodnog Teritorija Trsta, zona B i dio zone A pripali su Jugoslaviji, a ostatak zone A i grad Trst Italiji. 10. veljače 1947. godine, u Parizu je potpisan mirovni sporazum s Italijom (Pariška mirovna pogodba) kojim je osnovan Slobodni teritorij Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Nakon svršetka Drugog svjetskog rata, na ovom području 15. rujna 1947. godine, osnovana je slobodna država pod nazivom Slobodni teritorij Trsta. Uz sudjelovanje SAD, Velike Britanije, Italije i Jugoslavije sklopljen je u Londonu 1954. godine "Londonski sporazum""," kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Londonskim memorandumom Italija stječe Trst i dio tzv. Kao kompromisno rješenje za područje oko grada Trsta, bio je ospostavljen Slobodni teritorij Trsta, kao međunarodno priznata državica. Nakon 2. svjetskog rata je, od 1947. do 1954. dio Slobodnog teritorija Trsta, a od tada do osamostaljenja Slovenije je bila u sastavu Jugoslavije. Pariški mirovni sporazum iz 1947. godine predviđao je uspostavljanje Slobodnog teritorija Trsta kao tampon države između Republike Italije i FNR Jugoslavije. Slobodni teritorij Trsta se sastojao od grada Trsta, te obalnog pojasa koji se danas nalazi u Italiji (zona A) i jednog dijela Istarskog poluotoka (zona B), danas podijeljen između Slovenije i Hrvatske. Sporazum Cvetković-Maček i uspostava Banovine Hrvatske bili su gotovo istodobni događaji s izbijanjem Drugog svjetskog rata u Europi. Slobodni teritorij Trsta

Slobodni Teritorij Trsta (talijanski: "Territorio Libero di Trieste", slovenski: "Svobodno tržaško ozemlje", skraćenica: "STT") je bila neutralna gradska država koja je postojala između 1947. i 1954. na sjeveristočnoj obali Jadrana. Do Drugog svjetskog rata, vjernici, osobito iz Trsta i okolice, masovno su hodočastili u Lipicu. zone A Slobodnog Teritorija Trsta. [35] Potpisivanjem mirovnog ugovora s Italijom, 10. veljače 1947. formiran je Slobodni Teritorij Trsta. Jugoslavija i Italija su potpisale Osimski ugovor koji je uključivao i sporazum o naknadi za nacionaliziranu ili zaplijenjenu imovinu istarskih Talijana u bivšoj zoni B Slobodnog Teritorija Trsta (sjeverozapadni dio Istre do rijeke Mirne). Slobodni teritorij Trsta prestajao je postojati 1954. godine, "Sporazumom o suglasnosti" potpisanim u Londonu, Zona A je data Italiji, a zona B Jugoslaviji. Jugoslavenske komunističke vlasti potpuno su ga uklonile nakon Drugoga svjetskog rata. Istrabenz

Istrabenz slovenska je naftna je tvrtka osnovana 1948. u Kopru, koji je tada bio u sastavu Slobodnoga teritorija Trsta. Slobodni teritorij Trsta je bilo privremeno rješenje kojim nisu bile zadovoljne ni Jugoslavija ni Italija. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. svjetskog rata uređivala komunistička Jugoslavija; veći dio uz asistenciju velikih međunarodnih sila u svezi rješavanja pitanja Slobodnog Teritorija Trsta. 1954. godine, u Londonu, potpisan je Sporazum o suglasju (ili "Londonski sporazum") kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Postojao je Slobodni Teritorij Trsta. Dugogodišnji pregovori okončani su 1954. godine Londonskim memorandumom o tršćanskom pitanju, kojim je ukinuta vojna uprava na prostoru Slobodnog Teritorija Trsta, zona B i dio zone A pripali su Jugoslaviji, a ostatak zone A i grad Trst Italiji. 10. veljače 1947. godine, u Parizu je potpisan mirovni sporazum s Italijom (Pariška mirovna pogodba) kojim je osnovan Slobodni teritorij Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Nakon svršetka Drugog svjetskog rata, na ovom području 15. rujna 1947. godine, osnovana je slobodna država pod nazivom Slobodni teritorij Trsta. Uz sudjelovanje SAD, Velike Britanije, Italije i Jugoslavije sklopljen je u Londonu 1954. godine "Londonski sporazum""," kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Londonskim memorandumom Italija stječe Trst i dio tzv. Kao kompromisno rješenje za područje oko grada Trsta, bio je ospostavljen Slobodni teritorij Trsta, kao međunarodno priznata državica. Nakon 2. svjetskog rata je, od 1947. do 1954. dio Slobodnog teritorija Trsta, a od tada do osamostaljenja Slovenije je bila u sastavu Jugoslavije. Pariški mirovni sporazum iz 1947. godine predviđao je uspostavljanje Slobodnog teritorija Trsta kao tampon države između Republike Italije i FNR Jugoslavije. Slobodni teritorij Trsta se sastojao od grada Trsta, te obalnog pojasa koji se danas nalazi u Italiji (zona A) i jednog dijela Istarskog poluotoka (zona B), danas podijeljen između Slovenije i Hrvatske. Sporazum Cvetković-Maček i uspostava Banovine Hrvatske bili su gotovo istodobni događaji s izbijanjem Drugog svjetskog rata u Europi. Slobodni teritorij Trsta

Slobodni Teritorij Trsta (talijanski: "Territorio Libero di Trieste", slovenski: "Svobodno tržaško ozemlje", skraćenica: "STT") je bila neutralna gradska država koja je postojala između 1947. i 1954. na sjeveristočnoj obali Jadrana. Do Drugog svjetskog rata, vjernici, osobito iz Trsta i okolice, masovno su hodočastili u Lipicu. zone A Slobodnog Teritorija Trsta. [35] Potpisivanjem mirovnog ugovora s Italijom, 10. veljače 1947. formiran je Slobodni Teritorij Trsta. Jugoslavija i Italija su potpisale Osimski ugovor koji je uključivao i sporazum o naknadi za nacionaliziranu ili zaplijenjenu imovinu istarskih Talijana u bivšoj zoni B Slobodnog Teritorija Trsta (sjeverozapadni dio Istre do rijeke Mirne). Slobodni teritorij Trsta prestajao je postojati 1954. godine, "Sporazumom o suglasnosti" potpisanim u Londonu, Zona A je data Italiji, a zona B Jugoslaviji. Jugoslavenske komunističke vlasti potpuno su ga uklonile nakon Drugoga svjetskog rata. Istrabenz

Istrabenz slovenska je naftna je tvrtka osnovana 1948. u Kopru, koji je tada bio u sastavu Slobodnoga teritorija Trsta. Slobodni teritorij Trsta je bilo privremeno rješenje kojim nisu bile zadovoljne ni Jugoslavija ni Italija. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. svjetskog rata uređivala komunistička Jugoslavija; veći dio uz asistenciju velikih međunarodnih sila u svezi rješavanja pitanja Slobodnog Teritorija Trsta. 1954. godine, u Londonu, potpisan je Sporazum o suglasju (ili "Londonski sporazum") kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Postojao je Slobodni Teritorij Trsta. Dugogodišnji pregovori okončani su 1954. godine Londonskim memorandumom o tršćanskom pitanju, kojim je ukinuta vojna uprava na prostoru Slobodnog Teritorija Trsta, zona B i dio zone A pripali su Jugoslaviji, a ostatak zone A i grad Trst Italiji. 10. veljače 1947. godine, u Parizu je potpisan mirovni sporazum s Italijom (Pariška mirovna pogodba) kojim je osnovan Slobodni teritorij Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Nakon svršetka Drugog svjetskog rata, na ovom području 15. rujna 1947. godine, osnovana je slobodna država pod nazivom Slobodni teritorij Trsta. Uz sudjelovanje SAD, Velike Britanije, Italije i Jugoslavije sklopljen je u Londonu 1954. godine "Londonski sporazum""," kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Londonskim memorandumom Italija stječe Trst i dio tzv. Kao kompromisno rješenje za područje oko grada Trsta, bio je ospostavljen Slobodni teritorij Trsta, kao međunarodno priznata državica. Nakon 2. svjetskog rata je, od 1947. do 1954. dio Slobodnog teritorija Trsta, a od tada do osamostaljenja Slovenije je bila u sastavu Jugoslavije. Pariški mirovni sporazum iz 1947. godine predviđao je uspostavljanje Slobodnog teritorija Trsta kao tampon države između Republike Italije i FNR Jugoslavije. Slobodni teritorij Trsta se sastojao od grada Trsta, te obalnog pojasa koji se danas nalazi u Italiji (zona A) i jednog dijela Istarskog poluotoka (zona B), danas podijeljen između Slovenije i Hrvatske. Sporazum Cvetković-Maček i uspostava Banovine Hrvatske bili su gotovo istodobni događaji s izbijanjem Drugog svjetskog rata u Europi. Slobodni teritorij Trsta

Slobodni Teritorij Trsta (talijanski: "Territorio Libero di Trieste", slovenski: "Svobodno tržaško ozemlje", skraćenica: "STT") je bila neutralna gradska država koja je postojala između 1947. i 1954. na sjeveristočnoj obali Jadrana. Do Drugog svjetskog rata, vjernici, osobito iz Trsta i okolice, masovno su hodočastili u Lipicu. zone A Slobodnog Teritorija Trsta. [35] Potpisivanjem mirovnog ugovora s Italijom, 10. veljače 1947. formiran je Slobodni Teritorij Trsta. Jugoslavija i Italija su potpisale Osimski ugovor koji je uključivao i sporazum o naknadi za nacionaliziranu ili zaplijenjenu imovinu istarskih Talijana u bivšoj zoni B Slobodnog Teritorija Trsta (sjeverozapadni dio Istre do rijeke Mirne). Slobodni teritorij Trsta prestajao je postojati 1954. godine, "Sporazumom o suglasnosti" potpisanim u Londonu, Zona A je data Italiji, a zona B Jugoslaviji. Jugoslavenske komunističke vlasti potpuno su ga uklonile nakon Drugoga svjetskog rata. Istrabenz

Istrabenz slovenska je naftna je tvrtka osnovana 1948. u Kopru, koji je tada bio u sastavu Slobodnoga teritorija Trsta. Slobodni teritorij Trsta je bilo privremeno rješenje kojim nisu bile zadovoljne ni Jugoslavija ni Italija. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. svjetskog rata uređivala komunistička Jugoslavija; veći dio uz asistenciju velikih međunarodnih sila u svezi rješavanja pitanja Slobodnog Teritorija Trsta. 1954. godine, u Londonu, potpisan je Sporazum o suglasju (ili "Londonski sporazum") kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Postojao je Slobodni Teritorij Trsta. Dugogodišnji pregovori okončani su 1954. godine Londonskim memorandumom o tršćanskom pitanju, kojim je ukinuta vojna uprava na prostoru Slobodnog Teritorija Trsta, zona B i dio zone A pripali su Jugoslaviji, a ostatak zone A i grad Trst Italiji. 10. veljače 1947. godine, u Parizu je potpisan mirovni sporazum s Italijom (Pariška mirovna pogodba) kojim je osnovan Slobodni teritorij Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Na prijepornom teritoriju sjeverozapadne Istre i Trsta, savezničke sile pobjednice dogovorile su 2. srpnja 1946. stvaranje Slobodnoga Teritorija Trsta (STT). Nakon svršetka Drugog svjetskog rata, na ovom području 15. rujna 1947. godine, osnovana je slobodna država pod nazivom Slobodni teritorij Trsta. Uz sudjelovanje SAD, Velike Britanije, Italije i Jugoslavije sklopljen je u Londonu 1954. godine "Londonski sporazum""," kojim je Slobodni teritorij Trsta prestajao postojati. Londonskim memorandumom Italija stječe Trst i dio tzv. Kao kompromisno rješenje za područje oko grada Trsta, bio je ospostavljen Slobodni teritorij Trsta, kao međunarodno priznata državica. Nakon 2. svjetskog rata je, od 1947. do 1954. dio Slobodnog teritorija Trsta, a od tada do osamostaljenja Slovenije je bila u sastavu Jugoslavije. Pariški mirovni sporazum iz 1947. godine predviđao je uspostavljanje Slobodnog teritorija Trsta kao tampon države između Republike Italije i FNR Jugoslavije. Slobodni teritorij Trsta se sastojao od grada Trsta, te obalnog pojasa koji se danas nalazi u Italiji (zona A) i jednog dijela Istarskog poluotoka (zona B), danas podijeljen između Slovenije i Hrvatske. Sporazum Cvetković-Maček i uspostava Banovine Hrvatske bili su gotovo istodobni događaji s izbijanjem Drugog svjetskog rata u Europi. Slobodni teritorij Trsta

Slobodni Teritorij Trsta (talijanski: "Territorio Libero di Trieste", slovenski: "Svobodno tržaško ozemlje", skraćenica: "STT") je bila neutralna gradska država koja je postojala između 1947. i 1954. na sjeveristočnoj obali Jadrana. Do Drugog svjetskog rata, vjernici, osobito iz Trsta i okolice, masovno su hodočastili u Lipicu. zone A Slobodnog Teritorija Trsta. [35] Potpisivanjem mirovnog ugovora s Italijom, 10. veljače 1947. formiran je Slobodni Teritorij Trsta. Jugoslavija i Italija su potpisale Osimski ugovor koji je uključivao i sporazum o naknadi za nacionaliziranu ili zaplijenjenu imovinu istarskih Talijana u bivšoj zoni B Slobodnog Teritorija Trsta (sjeverozapadni dio Istre do rijeke Mirne). Slobodni teritorij Trsta prestajao je postojati 1954. godine, "Sporazumom o suglasnosti" potpisanim u Londonu, Zona A je data Italiji, a zona B Jugoslaviji. Jugoslavenske komunističke vlasti potpuno su ga uklonile nakon Drugoga svjetskog rata. Istrabenz

Istrabenz slovenska je naftna je tvrtka osnovana 1948. u Kopru, koji je tada bio u sastavu Slobodnoga teritorija Trsta. Slobodni teritorij Trsta je bilo privremeno rješenje kojim nisu bile zadovoljne ni Jugoslavija ni Italija. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. svjetskog rata uređivala komunistička Jugoslavija; veći dio uz asistenciju velikih međunarodnih sila u svezi rješavanja pitanja Slobodnog Teritorija Trsta.