Dolje navedene tvrdnje su povezane sa željeznom jezgrom zavojnice elektromagneta. Koja je tvrdnja točna?
Zavojnica je jedna žica namotana na željenu jezgru, i ta željezna jezgra opskrbljuje strujom zavojnicu. Željezna jezgra zavojnice je permanentni magnet koji stabilizira magnetsko polje. Zavojnica kojom teče struja stvara magnetsko polje i onda ako umjesto željezne jezgre u sredinu postavimo jedan komad plastike.
A B C
Takva zavojnica sa željeznom jezgrom zove se elektromagnet. Takva zavojnica sa željeznom jezgrom zove se elektromagnet. Magnetska glava sastoji se od zavojnice koja je namotana na tvrdu feritnu jezgru. Ta tvrdnja nije točna. Budući da željezo bolje provodi magnetski tok od zraka, u cilju pojačanja djelovanja elektromagneta, u šupljinu zavojnice umeće se željezna jezgra. Žica koja ide od uređaja za davanje, prolazi kroz zavojnicu elektromagneta, a zatim u zemlju, gdje je spojena s kovnom pločom. Elektromagneti se obično sastoje od zavojnice sa željeznom jezgrom, a razlikuju se od trajnih zbog ovisnosti o električnoj struji koja je uvjet za stvaranje njihova magnetskog polja. Žica je namotana na izolacijsko tijelo ili na izolirani metal. Ako je ta tvrdnja točna, onda je to rijedak primjer matronimika u nas. Za uštedu olova tijekom Drugog svjetskog rata u Njemačkoj, olovna jezgra je zamijenjena željeznom jezgrom obloženom olovom. Budući da je trajni magnet stacionaran, a zavojnica pokretljiva, mijenjanje polarizacije zavojnice i polja s promjenom struje rezultira titranjem zavojnice (polje gura ili privlači zavojnicu, ovisno o trenutku). Na primarnoj zavojnici izolirano je namotana sekundarna zavojnica koja ima mnogo zavoja tanke žice, a krajevi su spojeni s iskrištem. Iako je Plinije Stariji tvrdio da su Umbri najstariji narod u Italiji, ta tvrdnja nije točna. Uz stalne magnete postoje i elektromagneti (zavojnice s jezgrom od mekog željeza), koji su magneti samo dok kroz njihovu zavojnicu teče električna struja. Uz stalne magnete postoje i elektromagneti (zavojnice s jezgrom od mekog željeza), koji su magneti samo dok kroz njihovu zavojnicu teče električna struja. Titrajna zavojnica je namotana na tijelu od čvrstog papira, duraluminija ili posebnih poliesterskih smola. Izrael opskrbljuje Pojas Gaze strujom. Zavojnica se redovito sastoji od žice koja je namotana jednostavno ili unakrsno u jednom ili više slojeva. Baskijski industrijalci su profitirali na španjolskom protekcionističkom tržištu sa željeznom rudom i Bessemerovim postupkom a Biskaja je postala "Željezna Kalifornija". Ako kroz zavojnice ne teče struja, pokretna zavojnica stoji okomito na ravninu u kojoj je nepomična zavojnica. Navedene tvrdnje su uglavnom medicinski neutemeljene. Željezo dobro vodi magnetski tok, pa se u zavojnice umeće željezna jezgra od specijalnih magnetskih čelika (s povećanim sadržajem silicija). Zavojnice možemo podijeliti prema namjeni na zavojnice za niskofrekventne (NF) i visokofrekventne (VF) strujne krugove, a obzirom na izvedbu dijelimo ih na: zavojnice s jezgrom i zavojnice bez jezgre. Njihove prave vrijednosti navedene su dolje. Induciona zavojnica sastoji se od primarne i sekundarne zavojnice. Pri ukapčanju strujnog kruga stvara se u zavojnici elektromagneta magnetsko polje, te zavoji zavojnice sijeku magnetsko polje. Trajni magnet

Trajni magnet, stalni ili permanentni magnet je tvar načinjena od magnetiziranog materijala koji stvara vlastito perzistentno magnetsko polje. Budući da željezo bolje provodi magnetski tok od zraka, u cilju pojačanja djelovanja elektromagneta, u šupljinu zavojnice umeće se željezna jezgra. Zatim se stvara slabo magnetsko polje unutar zavojnice na prigušnici. Strogo matematički može se dokazati da je magnetsko polje oko kružne struje (na primjer električne zavojnice) jednako s magnetskim poljem koje okružuje mali magnet. Elektromagneti se obično sastoje od zavojnice sa željeznom jezgrom, a razlikuju se od trajnih zbog ovisnosti o električnoj struji koja je uvjet za stvaranje njihova magnetskog polja. Budući da tu indukciju uzrokuje vlastito magnetsko polje same zavojnice, ona se naziva samoindukcija. Budući da tu indukciju uzrokuje vlastito magnetsko polje same zavojnice, ona se naziva samoindukcija. Stavi se naglo u šupljinu zavojnice ravan magnet. Zavojnice možemo podijeliti prema namjeni na zavojnice za niskofrekventne (NF) i visokofrekventne (VF) strujne krugove, a obzirom na izvedbu dijelimo ih na: zavojnice s jezgrom i zavojnice bez jezgre. Budući da je trajni magnet stacionaran, a zavojnica pokretljiva, mijenjanje polarizacije zavojnice i polja s promjenom struje rezultira titranjem zavojnice (polje gura ili privlači zavojnicu, ovisno o trenutku). Osim toga magnetsko polje zavojnice biti će to više pojačano što zavojnica ima više zavoja. Kada zavojnicom teče električna struja, unutar zavojnice stvara se magnetsko polje koje je proporcionalno jakosti struje "I". Kada zavojnicom teče električna struja, unutar zavojnice stvara se magnetsko polje koje je proporcionalno jakosti struje "I". Samoindukcija je velika kod elektromagneta, a slabija kod zavojnice bez željeza. Željezo dobro vodi magnetski tok, pa se u zavojnice umeće željezna jezgra od specijalnih magnetskih čelika (s povećanim sadržajem silicija). Magnetsko polje je to jače što je magnet jači. Zavojnica kroz koju teče struja stvara magnetsko polje s usmjerenjem magnetskog toka kroz unutrašnjost zavojnice koja se može odrediti po pravilu desne ruke. Drugim riječima, zavojnica se ponaša kao magnet s polovima na krajevima zavojnice. Strujna petlja ili mnoštvo namotaja u obliku zavojnice ponaša se kao magnet. S druge strane, elektroni se mogu ubrzati s oscilirajućim električnim poljem koje inducira promjenjivo magnetsko polje zavojnice (radiofrekventni tip). Nehomogeno megnetsko polje djeluje na magnet silom:

Magnetsko polje određeno je pokusnim uređajem. Nehomogeno megnetsko polje djeluje na magnet silom:

Magnetsko polje određeno je pokusnim uređajem. Nehomogeno megnetsko polje djeluje na magnet silom:

Magnetsko polje određeno je pokusnim uređajem. Nehomogeno megnetsko polje djeluje na magnet silom:

Magnetsko polje određeno je pokusnim uređajem. Zavojnica kroz koju teče struja stvara magnetsko polje s usmjerenjem magnetskog toka kroz unutrašnjost zavojnice koja se može odrediti po pravilu desne ruke. Pri ukapčanju strujnog kruga stvara se u zavojnici elektromagneta magnetsko polje, te zavoji zavojnice sijeku magnetsko polje. Kada zavojnicom teče električna struja, unutar zavojnice stvara se magnetsko polje koje je proporcionalno jakosti struje "I". Kada zavojnicom teče električna struja, unutar zavojnice stvara se magnetsko polje koje je proporcionalno jakosti struje "I". Ako kroz zavojnice ne teče struja, pokretna zavojnica stoji okomito na ravninu u kojoj je nepomična zavojnica. Visokofrekventna struja stvara jako magnetsko polje, a teče putem najniže induktivnosti. Takva zavojnica sa željeznom jezgrom zove se elektromagnet. Takva zavojnica sa željeznom jezgrom zove se elektromagnet. Kada teče struja odozdo prema dolje, tada magnetsko polje ovija žicu zdesna nalijevo. Ako stavimo u magnetsko polje električni vodič kojim teče električna struja i kako oko vodiča postoji magnetsko polje, dat će polje vodiča i polje magneta razultirajuće magnetsko polje. Ako stavimo u magnetsko polje električni vodič kojim teče električna struja i kako oko vodiča postoji magnetsko polje, dat će polje vodiča i polje magneta razultirajuće magnetsko polje. Kad struja teče odozdo prema gore, tada magnetsko polje poput prstenova ovija struju slijeva prema desno; a kad struja teče odozgo prema dolje, tada je magnetsko polje ovija zdesna prema lijevo. Za to je potrebna takozvana primarna zavojnica, u kojoj teče promjenljiva struja (na primjer izmjenična električna struja), i uz nju, sekundarna zavojnica, u kojem će promjenljivo magnetsko polje inducirati napon. Za to je potrebna takozvana primarna zavojnica, u kojoj teče promjenljiva struja (na primjer izmjenična električna struja), i uz nju, sekundarna zavojnica, u kojem će promjenljivo magnetsko polje inducirati napon. Za to je potrebna takozvana primarna zavojnica, u kojoj teče promjenljiva struja (na primjer izmjenična električna struja), i uz nju, sekundarna zavojnica, u kojem će promjenljivo magnetsko polje inducirati napon. Zatim se stvara slabo magnetsko polje unutar zavojnice na prigušnici. Dok teče struja žicom, dotle je ovija magnetsko polje. Elektromagnetna indukcija radi tako da prva zavojnica stvara uglavnom magnetsko polje, dok je druga zavojnica postavljena u tom polju tako da je struja inducirana u njene zavoje. Osim toga magnetsko polje zavojnice biti će to više pojačano što zavojnica ima više zavoja. Magnetsko polje nastaje i u okolini električnog vodiča kojim teče električna struja. Ako je ta tvrdnja točna, onda je to rijedak primjer matronimika u nas. Teče li konstantna struja kroz metalnu žicu, i magnetsko polje ostaje konstantno. Ako na polove sekundarne zavojnice stavimo dvije bakrene ploče, onda se između njih stvara jako električno polje. Tada će palac pokazivati njegov otklon, odnosno smjer sile kojom magnetsko polje djeluje na vodić kojim teče električna struja. Tada će palac pokazivati njegov otklon, odnosno smjer sile kojom magnetsko polje djeluje na vodić kojim teče električna struja.