Koji je filozof zagovarao primat čina pred činjenicama, odnosno tezu: Mi ne djelujemo jer spoznajemo, nego spoznajemo jer smo određeni da djelujemo?
Johann G. Fichte Edmund Husserl René Descartes Arthur Schopenhauer
A B C D
Bivši član izjavio je da "mi nismo bili tamo da djelujemo kao vojna jedinica, mi smo bili tamo da djelujemo kao teroristička grupa". Demokrit je govorio da treba prevladati osjetilna zadovoljstva, jer s njima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari. Opažajima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari, dok razumom spoznajemo trajnu istinu (atome i prostor). Martin Heidegger, njemački filozof egzistencijalizma je tvrdio da je čovjek svjestan sebe jer je svjestan svoje smrtnosti, odnosno mi smo svjesni sebe jer osjećamo tjeskobu u odnosu spram smrti. Takvom evolucijom teorija (opisom, koji je postao temelj Popperove evolucione spoznajne teorije) izbjegavaju se loša rješenja jer spoznajemo kojim putevima više ne bismo trebali kročiti, ali ne možemo spriječiti buduće zablude, jer svaka nova teorija postavlja pred nas nove probleme. Međutim, ona je nesavršena, jer savršeno spoznajemo neku stvar samo ako znamo što je ona u sebi. Johann Gottlieb Fichte

Johann Gottlieb Fichte (Rammenau, 19. svibnja 1762. Hume smatra da jedino pomoću iskustva spoznajemo stvarnost, npr. Stvari spoznajemo tek po njihovim suprotnostima. Boga spoznajemo samo po njegovim učincima. S time je u skladu i njihova spoznajna teorija: ono što spoznajemo jest materijalni svijet, jer izvan njega ništa drugo i ne postoji. Zbog toga u ovom svijetu ne spoznajemo ništa novo - to je samo sjećanje. Pokušava objasniti da se stvari koje spoznajemo osjetom promjenjive i nesigurne. Sloboda koju je izložio Kant ovdje je velik teret, jer sloboda da djelujemo na predmete krajnje je uzaludna, a praktična primjenjivost Kantovih ideja otklonjena je. poznavati osobine osobina pojma o kojem zaključujemo - odlučujemo - djelujemo. Ireneju spoznajemo da se Ivan, nakon Petrovog i Pavlovog mučeništva, 60-ih. To mi nije moglo smetati jer nisam bio dosljedan sa činjenicama. Materijalni svijet spoznajemo osjetilima, ali to nije prava spoznaja. U smislu pitanja "kako spoznajemo" spoznaja je prvenstveno predmet psihologije. Svi mi koji pišemo bolji smo jer je on živio i nadao se." Osjetilima spoznajemo tek pojavu stvari, koja nas vodi onomu općem. Kant tvrdi kako na osnovi iskustva ne možemo ništa zaključiti o slobodi, jer putem iskustva spoznajemo zakone prirode i pojave, a već smo rekli kako sloboda nema veze s osjetilima, dakle ni s prirodom, dakle, ni s iskustvom. Bez samoopažanja mi ne bismo ni razumijeli tuđe ponašanje: mi znamo da čovjek koji se opekao na vatri doživljava bol jer smo taj doživljaj i sami spoznali. Po načelu „kako u nižim svjetovima tako i u višim“ slijedi da djelujući na razini našeg tijela – "asanama" i "pranayamom", djelujemo na svjetlosno tijelo AK, na primjer, kada radimo vježbu zvanu Štipaljka ("Pašćimotanasanu)" mi djelujemo  na donji abdomen, ali i na odgovarajuće mjesto svjetlosnog tijela AK. Djelujemo li na metalne žice električnim naponom, u njima počinju teći struje. Bivši član izjavio je da "mi nismo bili tamo da djelujemo kao vojna jedinica, mi smo bili tamo da djelujemo kao teroristička grupa". Husserl ističe da osim "empirijske intuicije" kojom spoznajemo pojedinačne predmete, postoji i "eideteska intuicija", kojom se sagledavaju čiste biti. Demokrit je govorio da treba prevladati osjetilna zadovoljstva, jer s njima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari. Edmund Husserl

Edmund Husserl (Pronitz, 8. travnja 1859. Opažajima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari, dok razumom spoznajemo trajnu istinu (atome i prostor). Martin Heidegger, njemački filozof egzistencijalizma je tvrdio da je čovjek svjestan sebe jer je svjestan svoje smrtnosti, odnosno mi smo svjesni sebe jer osjećamo tjeskobu u odnosu spram smrti. Takvom evolucijom teorija (opisom, koji je postao temelj Popperove evolucione spoznajne teorije) izbjegavaju se loša rješenja jer spoznajemo kojim putevima više ne bismo trebali kročiti, ali ne možemo spriječiti buduće zablude, jer svaka nova teorija postavlja pred nas nove probleme. Međutim, ona je nesavršena, jer savršeno spoznajemo neku stvar samo ako znamo što je ona u sebi. Hume smatra da jedino pomoću iskustva spoznajemo stvarnost, npr. Stvari spoznajemo tek po njihovim suprotnostima. Boga spoznajemo samo po njegovim učincima. S time je u skladu i njihova spoznajna teorija: ono što spoznajemo jest materijalni svijet, jer izvan njega ništa drugo i ne postoji. Zbog toga u ovom svijetu ne spoznajemo ništa novo - to je samo sjećanje. Pokušava objasniti da se stvari koje spoznajemo osjetom promjenjive i nesigurne. Sloboda koju je izložio Kant ovdje je velik teret, jer sloboda da djelujemo na predmete krajnje je uzaludna, a praktična primjenjivost Kantovih ideja otklonjena je. poznavati osobine osobina pojma o kojem zaključujemo - odlučujemo - djelujemo. Ireneju spoznajemo da se Ivan, nakon Petrovog i Pavlovog mučeništva, 60-ih. To mi nije moglo smetati jer nisam bio dosljedan sa činjenicama. Materijalni svijet spoznajemo osjetilima, ali to nije prava spoznaja. U smislu pitanja "kako spoznajemo" spoznaja je prvenstveno predmet psihologije. Svi mi koji pišemo bolji smo jer je on živio i nadao se." Osjetilima spoznajemo tek pojavu stvari, koja nas vodi onomu općem. Kant tvrdi kako na osnovi iskustva ne možemo ništa zaključiti o slobodi, jer putem iskustva spoznajemo zakone prirode i pojave, a već smo rekli kako sloboda nema veze s osjetilima, dakle ni s prirodom, dakle, ni s iskustvom. Bez samoopažanja mi ne bismo ni razumijeli tuđe ponašanje: mi znamo da čovjek koji se opekao na vatri doživljava bol jer smo taj doživljaj i sami spoznali. Po načelu „kako u nižim svjetovima tako i u višim“ slijedi da djelujući na razini našeg tijela – "asanama" i "pranayamom", djelujemo na svjetlosno tijelo AK, na primjer, kada radimo vježbu zvanu Štipaljka ("Pašćimotanasanu)" mi djelujemo  na donji abdomen, ali i na odgovarajuće mjesto svjetlosnog tijela AK. Bivši član izjavio je da "mi nismo bili tamo da djelujemo kao vojna jedinica, mi smo bili tamo da djelujemo kao teroristička grupa". Demokrit je govorio da treba prevladati osjetilna zadovoljstva, jer s njima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari. Opažajima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari, dok razumom spoznajemo trajnu istinu (atome i prostor). Martin Heidegger, njemački filozof egzistencijalizma je tvrdio da je čovjek svjestan sebe jer je svjestan svoje smrtnosti, odnosno mi smo svjesni sebe jer osjećamo tjeskobu u odnosu spram smrti. Jedan od njezinih najpoznatijih učitelja je bio francuski filozof René Descartes. Takvom evolucijom teorija (opisom, koji je postao temelj Popperove evolucione spoznajne teorije) izbjegavaju se loša rješenja jer spoznajemo kojim putevima više ne bismo trebali kročiti, ali ne možemo spriječiti buduće zablude, jer svaka nova teorija postavlja pred nas nove probleme. Međutim, ona je nesavršena, jer savršeno spoznajemo neku stvar samo ako znamo što je ona u sebi. Hume smatra da jedino pomoću iskustva spoznajemo stvarnost, npr. Stvari spoznajemo tek po njihovim suprotnostima. Boga spoznajemo samo po njegovim učincima. S time je u skladu i njihova spoznajna teorija: ono što spoznajemo jest materijalni svijet, jer izvan njega ništa drugo i ne postoji. Zbog toga u ovom svijetu ne spoznajemo ništa novo - to je samo sjećanje. René Descartes

René Descartes, latinizirano Renatus Cartesius (Descartes (Indre-et-Loire), 31. ožujka 1596. Pokušava objasniti da se stvari koje spoznajemo osjetom promjenjive i nesigurne. Sloboda koju je izložio Kant ovdje je velik teret, jer sloboda da djelujemo na predmete krajnje je uzaludna, a praktična primjenjivost Kantovih ideja otklonjena je. René Descartes (1596. poznavati osobine osobina pojma o kojem zaključujemo - odlučujemo - djelujemo. Ireneju spoznajemo da se Ivan, nakon Petrovog i Pavlovog mučeništva, 60-ih. To mi nije moglo smetati jer nisam bio dosljedan sa činjenicama. Materijalni svijet spoznajemo osjetilima, ali to nije prava spoznaja. U smislu pitanja "kako spoznajemo" spoznaja je prvenstveno predmet psihologije. Svi mi koji pišemo bolji smo jer je on živio i nadao se." U 17. stoljeću, filozof i znanstvenik René Descartes, napisao je traktat o pahuljama kao i Johannes Kepler. Osjetilima spoznajemo tek pojavu stvari, koja nas vodi onomu općem. Kant tvrdi kako na osnovi iskustva ne možemo ništa zaključiti o slobodi, jer putem iskustva spoznajemo zakone prirode i pojave, a već smo rekli kako sloboda nema veze s osjetilima, dakle ni s prirodom, dakle, ni s iskustvom. Bivši član izjavio je da "mi nismo bili tamo da djelujemo kao vojna jedinica, mi smo bili tamo da djelujemo kao teroristička grupa". Demokrit je govorio da treba prevladati osjetilna zadovoljstva, jer s njima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari. Opažajima spoznajemo samo pojavne, promjenljive stvari, dok razumom spoznajemo trajnu istinu (atome i prostor). Martin Heidegger, njemački filozof egzistencijalizma je tvrdio da je čovjek svjestan sebe jer je svjestan svoje smrtnosti, odnosno mi smo svjesni sebe jer osjećamo tjeskobu u odnosu spram smrti. Takvom evolucijom teorija (opisom, koji je postao temelj Popperove evolucione spoznajne teorije) izbjegavaju se loša rješenja jer spoznajemo kojim putevima više ne bismo trebali kročiti, ali ne možemo spriječiti buduće zablude, jer svaka nova teorija postavlja pred nas nove probleme. Međutim, ona je nesavršena, jer savršeno spoznajemo neku stvar samo ako znamo što je ona u sebi. Arthur Schopenhauer

Arthur Schopenhauer (Gdanjsk, 22. veljače 1788. Hume smatra da jedino pomoću iskustva spoznajemo stvarnost, npr. Stvari spoznajemo tek po njihovim suprotnostima. Boga spoznajemo samo po njegovim učincima. S time je u skladu i njihova spoznajna teorija: ono što spoznajemo jest materijalni svijet, jer izvan njega ništa drugo i ne postoji. Zbog toga u ovom svijetu ne spoznajemo ništa novo - to je samo sjećanje. Pokušava objasniti da se stvari koje spoznajemo osjetom promjenjive i nesigurne. Sloboda koju je izložio Kant ovdje je velik teret, jer sloboda da djelujemo na predmete krajnje je uzaludna, a praktična primjenjivost Kantovih ideja otklonjena je. poznavati osobine osobina pojma o kojem zaključujemo - odlučujemo - djelujemo. Ireneju spoznajemo da se Ivan, nakon Petrovog i Pavlovog mučeništva, 60-ih. To mi nije moglo smetati jer nisam bio dosljedan sa činjenicama. Materijalni svijet spoznajemo osjetilima, ali to nije prava spoznaja. U smislu pitanja "kako spoznajemo" spoznaja je prvenstveno predmet psihologije. Svi mi koji pišemo bolji smo jer je on živio i nadao se." Osjetilima spoznajemo tek pojavu stvari, koja nas vodi onomu općem. Kant tvrdi kako na osnovi iskustva ne možemo ništa zaključiti o slobodi, jer putem iskustva spoznajemo zakone prirode i pojave, a već smo rekli kako sloboda nema veze s osjetilima, dakle ni s prirodom, dakle, ni s iskustvom. Bez samoopažanja mi ne bismo ni razumijeli tuđe ponašanje: mi znamo da čovjek koji se opekao na vatri doživljava bol jer smo taj doživljaj i sami spoznali. Po načelu „kako u nižim svjetovima tako i u višim“ slijedi da djelujući na razini našeg tijela – "asanama" i "pranayamom", djelujemo na svjetlosno tijelo AK, na primjer, kada radimo vježbu zvanu Štipaljka ("Pašćimotanasanu)" mi djelujemo  na donji abdomen, ali i na odgovarajuće mjesto svjetlosnog tijela AK. Po čemu je Arthur Schopenhauer, rođen 1788.