Koja od navedenih izjava nije u skladu s postulatima specijalne teorije relativnosti?
Svi su inercijalni sustavi ravnopravni. Svjetlost se u vakuumu širi brzinom c. Brzina svjetlosti u vakuumu najveća je moguća brzina. Brzina svjetlosti ovisi o gibanju izvora te svjetlosti.
A B C D
Sadržaj relativističke fizike Einsteinova je relativnost primijenjena u svim granama fizike, koja je zasnovana na postulatima specijalne teorije relativnosti (1905.) Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Sadržaj relativističke fizike Einsteinova je relativnost primijenjena u svim granama fizike, koja je zasnovana na postulatima posebne teorije relativnosti (1905.) Teorija predstavlja relativističko poopćenje specijalne relativnosti i Newtonove teorije gravitacije. Galileijevo načelo relativnosti

Galileijevo načelo relativnosti (po G. Galileiju) je načelo klasične fizike prema kojem svi prirodni zakoni imaju isti matematički oblik u svim inercijskim sustavima, to jest svi su inercijski sustavi međusobno ravnopravni i nije moguće promatranjem mehaničkih procesa u nekom inercijskom sustavu utvrditi giba li se on ili miruje. Više nije bilo rasnije segregacije, te su svi bili ravnopravni. U zatvorenom kolu svi su plesači ravnopravni. Galileijevo načelo relativnosti (po G. Galileiju) je načelo klasične fizike prema kojem svi prirodni zakoni imaju isti matematički oblik u svim inercijskim sustavima, to jest svi su inercijski sustavi međusobno ravnopravni i nije moguće promatranjem mehaničkih procesa u nekom inercijskom sustavu utvrditi giba li se on ili miruje. Jedina poznata slabost kvantne fizike je u tome što nije u skladu s Općom teorijom relativnosti. Crvotočine su u skladu s teorijom relativnosti, no, ostaje za vidjeti postoje li. To su ubrzanja satelita u okviru teorije relativnosti. Čista elektrostatika (samo Coulombov zakon) je nekonzistentna s Lorentzovim transformacijama koje predviđa specijalna teorija relativnosti, a isto tako su Maxwellove jednadžbe nekonzistentne s Galilejevim transformacijama, što je, povijesno gledajući i dovelo do otkrića specijalne teorije relativnosti. Teorija relativnosti sastoji se od dvije znanstvene teorije na području fizike: posebne relativnosti i opće relativnosti. Poznat po radovima s područja kvantne mehanike, teorije relativnosti i teorije kristala. Albert Einsteinova teorija relativnosti sastoji se od dvije znanstvene teorije na području fizike: posebne relativnosti i opće relativnosti. Dom i Senat su ravnopravni domovi, no postoje neke specijalne ovlasti dodijeljene samo jednom domu. ), provjeru Einsteinove teorije relativnosti (2010.). Okrugli stol za razliku od stolova oblika pravokutnika nemaju glavne strane predviđene za osobe s prvenstvom, nego su svi jednaki i svi sudionici u diskusiji su ravnopravni. Kvantna mehanika ponovno je dobila zamah 1928. u Diracovu spoju kvantne mehanike i specijalne teorije relativnosti u obliku kvantne teorije polja (relativističke kvantne mehanike), kao što je kvantna elektrodinamika, koja je predvidjela postojanje pozitrona, antičestice elektrona. No nisu svi ti predmeti bili ravnopravni. Spajanje ideja kvantne teorije i teorije relativnosti (Paula Diraca, 1928.) Svi brodski sustavi izrađeni su u skladu s najnovijim tehnologijama čime im je znatno produljen vijek eksploatacije, u većine su borbene stanice automatizirane, što je omogućilo znatno smanjenje broja posade. Objašnjenje ovog paradoksa bila je jedna od najvećih pobjeda teorije relativnosti. Svjetlost se u eteru širi s konstantnom brzinom "c". Svjetlost se u eteru širi s konstantnom brzinom "c". Sadržaj relativističke fizike Einsteinova je relativnost primijenjena u svim granama fizike, koja je zasnovana na postulatima specijalne teorije relativnosti (1905.) Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Kao i sve ostalo elektromagnetsko zračenje, svjetlost se širi konačnom brzinom "c" (brzina svjetlosti), koja u vakuumu iznosi:

U prozirnim materijalima brzina svjetlosti je manja i mijenja u omjeru:

gdje je: "n" - indeks loma za određeni materijal. Sadržaj relativističke fizike Einsteinova je relativnost primijenjena u svim granama fizike, koja je zasnovana na postulatima posebne teorije relativnosti (1905.) Valna optika ili fizikalna optika tretira svjetlost kao elektromagnetski val, koji se u vakuumu širi brzinom svjetlosti ("c" = 3 · 10 m/s), a u optičkom sredstvu indeksa loma "n" brzinom "v": 

U vakuumu, za valnu duljinu "λ" i frekvenciju vala "f" vrijedi: 

Valna duljina u nekom sredstvu je: 

Širenje svjetlosti prikazuje se s pomoću valne fronte. Svjetlost koja ima u prostoru uvijek konstantnu brzinu "c", kreće se dakle s relativnom brzinom "c + v" prema stražnjem zrcalu. Svjetlost koja ima u prostoru uvijek konstantnu brzinu "c", kreće se dakle s relativnom brzinom "c + v" prema stražnjem zrcalu. Svjetlost koja ima u prostoru uvijek konstantnu brzinu "c", kreće se dakle s relativnom brzinom "c + v" prema stražnjem zrcalu. Do tada se smatralo da se svjetlost širi beskonačnom brzinom. U fizici elementarnih čestica jedna od osnovnih jedinica brzine brzina je svjetlosti u vakuumu, tako da dijeljenjem energije u eV-ima s brzinom svjetlosti u vakuumu c, količina se gibanja može opisati s eV/c. Teorija predstavlja relativističko poopćenje specijalne relativnosti i Newtonove teorije gravitacije. S tom relativnom brzinom "c - v", koja mi se pričinja, mora svjetlost prijeći duljinu vlaka, koja mi se čini duga "D" '. S tom relativnom brzinom "c - v", koja mi se pričinja, mora svjetlost prijeći duljinu vlaka, koja mi se čini duga "D" '. S tom relativnom brzinom "c - v", koja mi se pričinja, mora svjetlost prijeći duljinu vlaka, koja mi se čini duga "D" '. Prsten se širi brzinom od 24 km/s. U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. U zraku se širi zvuk s brzinom od oko 333 m/s. Širi se brzinom zvuka, to jest oko 343 metara u sekundi (na 20°C). Širi se brzinom zvuka, to jest oko 343 metara u sekundi (na 20°C). Jedina poznata slabost kvantne fizike je u tome što nije u skladu s Općom teorijom relativnosti. Teorija relativnosti sastoji se od dvije znanstvene teorije na području fizike: posebne relativnosti i opće relativnosti. Brzina svjetlosti u vakuumu osnovna je prirodna konstanta koja iznosi: 

Iz teorije elektromagnetizma Jamesa Clerka Maxwella proizlazi da je brzina svjetlosti u vakuumu povezana s drugim dvjema prirodnim konstantama, električnom permitivnošću "ε" i magnetskom permeabilnošću "μ" vakuuma: 

Prema teoriji relativnosti to je najveća moguća brzina u realnome prostorno-vremenskom kontinuumu. Indeks loma u nekom sredstvu je omjer brzine svjetlosti u vakuumu (najveća moguća brzina) i brzine svjetlosti u tom sredstvu. Za elektromagnetsko zračenje u vakuumu brzina rasprostiranja je brzina svjetlosti "c". Brzina širenja elektromagnetskih valova u vakuumu je 299 729 458 m/s (brzina svjetlosti) i prema teoriji relativnosti najveća moguća brzina gibanja, dok je brzina širenja u drugim prozirnim medijima manja na primjer na 20 °C u zraku 1,0003, u vodi 1,333, u dijamantu 2,42, u silikonu 4 puta manja (indeks loma). Brzina širenja elektromagnetskih valova u vakuumu je 299 729 458 m/s (brzina svjetlosti) i prema teoriji relativnosti najveća moguća brzina gibanja, dok je brzina širenja u drugim prozirnim medijima manja na primjer na 20 °C u zraku 1,0003, u vodi 1,333, u dijamantu 2,42, u silikonu 4 puta manja (indeks loma). Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Sadržaj relativističke fizike Einsteinova je relativnost primijenjena u svim granama fizike, koja je zasnovana na postulatima specijalne teorije relativnosti (1905.) Brzina crvene svjetlosti je najveća. Brzina crvene svjetlosti je najveća. Brzina svjetlosti je u vakuumu "c" = 300 000 km/s, a brzina svjetlosti u vodi "c" = 3/4 "c", pa je indeks loma za vodu: 

Brzina svjetlosti u staklu je približno 2/3 brzine svjetlosti u vakuumu, pa je indeks loma za staklo 3/2 = 1,5. Mjerenja su pokazala da u vakuumu brzina svjetlosti ne ovisi od njezine boje. Mjerenja su pokazala da u vakuumu brzina svjetlosti ne ovisi od njezine boje. Ona je ujedno najveća moguća brzina širenja signala. Drugi način je korištenjem formule:

gdje je "c" – brzina svjetlosti u vakuumu. Brzina svjetlosti

Brzina svjetlosti je brzina širenja elektromagnetskih valova. Budući da je brzina svjetlosti u nekom mediju manja nego u vakuumu, moguće je u blok materijala usmjeriti snop čestica čija je brzina veća od brzine svjetlosti u tom mediju. Budući da je brzina svjetlosti u nekom mediju manja nego u vakuumu, moguće je u blok materijala usmjeriti snop čestica čija je brzina veća od brzine svjetlosti u tom mediju. Budući da je brzina svjetlosti u nekom mediju manja nego u vakuumu, moguće je u blok materijala usmjeriti snop čestica čija je brzina veća od brzine svjetlosti u tom mediju. Budući da je brzina svjetlosti u nekom mediju manja nego u vakuumu, moguće je u blok materijala usmjeriti snop čestica čija je brzina veća od brzine svjetlosti u tom mediju. Teorija postulira da će brzina svjetlosti u vakuumu biti ista za oba promatrača (to jest promatraču nepromjenjiva ili invarijantna brzina). U fizici elementarnih čestica jedna od osnovnih jedinica brzine brzina je svjetlosti u vakuumu, tako da dijeljenjem energije u eV-ima s brzinom svjetlosti u vakuumu c, količina se gibanja može opisati s eV/c. Prema teoriji relativnosti, svakoj masi "m" pripada energija:

gdje je "c" brzina svjetlosti. Prema teoriji relativnosti, svakoj masi "m" pripada energija:

gdje je "c" brzina svjetlosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Izjava o konstantnosti brzine svjetlosti nije samovoljna pretpostavka teorije relativnosti. Znači da brzina svjetlosti u prozirnim sredstvima ovisi o boji svjetlosti. Znači da brzina svjetlosti u prozirnim sredstvima ovisi o boji svjetlosti. Sadržaj relativističke fizike Einsteinova je relativnost primijenjena u svim granama fizike, koja je zasnovana na postulatima specijalne teorije relativnosti (1905.) Njegov zaključak, da je brzina svjetlosti neovisna o brzini promatrača (brzine njenog izvora), koji je, između ostalog, bio potaknut i ovim razmišljanjem, kasnije će postati jedan od dva postulata specijalne relativnosti. Od tog izvora svjetlosti dobivamo u zrcalima dva prividna (virtualna) izvora svjetlosti "S’" i "S”". Kontrakcija dužine je skraćivanje fizikalnog tijela u smjeru gibanja pri gibanju brzinom koja je usporediva s brzinom svjetlosti za faktor formula_1 , gdje je: "v" - brzina gibanja tijela, "c" - brzina svjetlosti. Poslije je s kolegom Edwardom Morleyem proveo čuveni Michelson-Morleyev pokus, u kojem su dokazali da brzina svjetlosti ne ovisi o izvoru niti o brzini kretanja izvora. Kontrakcija dužine

Kontrakcija dužine je skraćivanje fizikalnog tijela u smjeru gibanja pri gibanju brzinom koja je usporediva s brzinom svjetlosti za faktor formula_1 , gdje je: "v" - brzina gibanja tijela, "c" - brzina svjetlosti. Za izvanrednu zraku brzina svjetlosti nije konstantna, već ovisi o smjeru kojim se ta zraka širi kroz kristal. Za izvanrednu zraku brzina svjetlosti nije konstantna, već ovisi o smjeru kojim se ta zraka širi kroz kristal. Brzina svjetlosti

Brzina svjetlosti je brzina širenja elektromagnetskih valova. Mjerenja su pokazala da u vakuumu brzina svjetlosti ne ovisi od njezine boje. Mjerenja su pokazala da u vakuumu brzina svjetlosti ne ovisi od njezine boje. Jakost izvora svjetlosti na nekoj valnoj duljini ovisi o temperaturi tijela (Stefan-Boltzmannov zakon). Magnituda ovisi o valnoj duljini svjetlosti. Prema teoriji relativnosti, svakoj masi "m" pripada energija:

gdje je "c" brzina svjetlosti. Prema teoriji relativnosti, svakoj masi "m" pripada energija:

gdje je "c" brzina svjetlosti. Brzina svjetlosti u vakuumu osnovna je prirodna konstanta koja iznosi: 

Iz teorije elektromagnetizma Jamesa Clerka Maxwella proizlazi da je brzina svjetlosti u vakuumu povezana s drugim dvjema prirodnim konstantama, električnom permitivnošću "ε" i magnetskom permeabilnošću "μ" vakuuma: 

Prema teoriji relativnosti to je najveća moguća brzina u realnome prostorno-vremenskom kontinuumu. Jačina (Intenzitet) reflektirane svjetlosti ovisi o kutu upada i polarizaciji upadne svjetlosti (Fresnelove jednadžbe). Te pojave osvjedočile su Huygensa potpuno o ispravnosti valne teorije svjetlosti. U tu je svrhu, osim udaljenosti izvora svjetlosti, potrebno poznavati i jakost izvora svjetlosti. Boja svjetlosti ovisi o frekvenciji izmjenične struje i o tvari.