Koji je filozof smatrao da je zrak prapočelo svega?
Heraklit Anaksimen Pitagora Anaksimandar
A B C D
Anaksimandar je zamisao apeirona istaknuo nasuprot shvaćanju Talesa, koji je tvrdio da je voda prapočelo svega. Prapočelo su tražili i drugi stari Grci, pa se tako kao prapočelo isticao zrak ili vatra. Heraklit kaže da je "rat otac svega, kralj svega ... neke pretvara u robove, a neke oslobađa". Po miletskom filozofu Anaksimandru, apeiron je prapočelo (""), prauzrok svega postojećega, svjetska supstancija. Vatra je bit same prirode i svega što postoji (Heraklit). Neki pak smatraju da je prvi koji je upotrijebio taj pojam bio Heraklit (540. Heraklit

Heraklit Efežanin (grč. Filozof David Hume smatrao je da su smislene tvrdnje o svemiru obavezno ograničene nekom razinom dvojbe. Filozof Seneka, pak, smatrao je da će rob, prema kojem se gospodar ljubazno ophodi, bolje obavljati svoj posao od onoga koji je zlostavljan. Filozof Aristotel smatrao je da postoje tri osnovne aktivnosti čovjeka: "theoria" (mišljenje), "poiesis" (stvaranje), i "praxis" (čin). Anaksimandar je smatrao da voda ne može biti prapočelo, jer ona ne može obuhvatiti sve suprotnosti u prirodi - na primjer, voda može biti samo mokra, nikako suha. Najveći grčki filozof Aristotel je smatrao da materija ima četiri osnovna svojstva suho i vlažno, toplo i hladno. Čitavim svijetom vlada zakon koji Heraklit naziva "logos" (). Grčki filozof Anaksagora je smatrao kako je cilj čovjekova života gledanje skladnoga poretka u svijetu te da je on ustrojen kozmičkim umom. I Ferekid, slijedeći jonske kozmologe, kao prapočelo svega i nastanka svijeta uzima vječne elemente, i to u određenom broju. ), francuski filozof

Henri Bergson je filozof koji je ostavio traga u 20. stoljeću. Također je izjavio da "nije upotrebljavao kran, da se odrekao "Steadicama", leći za zumiranje i svega ostalog što je smatrao da bi mu olakšalo posao." Quetzalcoatl se smatrao začetnikom umjetnosti, pjesništva i svega znanja. Sam Heraklit, i pored sve svoje vjeru u promjenu, dopuštao je da je nešto vječito. Hladniji zrak koji ulazi se grije, tako da u pluća stiže topli zrak. koji je smatrao da je tajna umjetnosti u skladnom odnosu veličina - proporcijama. Filozof Celzo je u kršćanstvu vidio negaciju svega onoga što je stoljećima bilo prisutno u grčkom geniju. je filozof koji nastavio razvijati Demokritov atomizam. Heraklit izdvaja i problem kretanja. Sokrat je smatrao da postoje. Anaksimandar je zamisao apeirona istaknuo nasuprot shvaćanju Talesa, koji je tvrdio da je voda prapočelo svega. Prapočelo su tražili i drugi stari Grci, pa se tako kao prapočelo isticao zrak ili vatra. – koji izgleda nije ostavio ništa napisano – kaže da je prauzrok svega u prirodi voda, Anaksimen (Ἀναξιμένης, sredina 6. stoljeća pr. Po miletskom filozofu Anaksimandru, apeiron je prapočelo (""), prauzrok svega postojećega, svjetska supstancija. Anaksimen

Anaksimen (grč. Anaksimen je vjerovao da je Zemlja oblika pravokutnika. Dok je Tales počelo svega pronalazio u vodi, zbog njezine pokretljivosti, promjenjivosti i "živosti", Anaksimen kao počelo navodi zrak, koji razrjeđivanjem i zgušnjavanjem prelazi u druge elemente i stvari (kao što su vatra, voda, zemlja, oblaci, vjetar). kaže da je prauzrok voda, Anaksimen (, sredina 6. st. pr. Filozof David Hume smatrao je da su smislene tvrdnje o svemiru obavezno ograničene nekom razinom dvojbe. Filozof Seneka, pak, smatrao je da će rob, prema kojem se gospodar ljubazno ophodi, bolje obavljati svoj posao od onoga koji je zlostavljan. Filozof Aristotel smatrao je da postoje tri osnovne aktivnosti čovjeka: "theoria" (mišljenje), "poiesis" (stvaranje), i "praxis" (čin). Anaksimandar je smatrao da voda ne može biti prapočelo, jer ona ne može obuhvatiti sve suprotnosti u prirodi - na primjer, voda može biti samo mokra, nikako suha. (Hermann Diels, "Fragmente der Vorsokratiker")

Anaksimen je bio mlađi od svojega učitelja, Milećanina Anaksimandra, ali ga se u povijesti filozofije tradicionalno navodi prije njega, da bi se očuvao, po redu apstraktnosti i "neopipljivosti", niz miletskih prapočetaka: voda (Tales) - zrak (Anaksimen) - apeiron (Anaksimandar). Najveći grčki filozof Aristotel je smatrao da materija ima četiri osnovna svojstva suho i vlažno, toplo i hladno. Grčki filozof Anaksagora je smatrao kako je cilj čovjekova života gledanje skladnoga poretka u svijetu te da je on ustrojen kozmičkim umom. I Ferekid, slijedeći jonske kozmologe, kao prapočelo svega i nastanka svijeta uzima vječne elemente, i to u određenom broju. Anaksimen iz Mileta (6. stoljeće pr. ), francuski filozof

Henri Bergson je filozof koji je ostavio traga u 20. stoljeću. Također je izjavio da "nije upotrebljavao kran, da se odrekao "Steadicama", leći za zumiranje i svega ostalog što je smatrao da bi mu olakšalo posao." Quetzalcoatl se smatrao začetnikom umjetnosti, pjesništva i svega znanja. Hladniji zrak koji ulazi se grije, tako da u pluća stiže topli zrak. koji je smatrao da je tajna umjetnosti u skladnom odnosu veličina - proporcijama. Filozof Celzo je u kršćanstvu vidio negaciju svega onoga što je stoljećima bilo prisutno u grčkom geniju. je filozof koji nastavio razvijati Demokritov atomizam. Sokrat je smatrao da postoje. Filozof Pitagora (~580. Anaksimandar je zamisao apeirona istaknuo nasuprot shvaćanju Talesa, koji je tvrdio da je voda prapočelo svega. Pitagora je bio matematičar, te je smatrao da je najsavršeniji oblik kugla. Prapočelo su tražili i drugi stari Grci, pa se tako kao prapočelo isticao zrak ili vatra. Prema nekim povjesničarima, prvi anagramist bio je matematičar i filozof Pitagora (570. Po miletskom filozofu Anaksimandru, apeiron je prapočelo (""), prauzrok svega postojećega, svjetska supstancija. Evo poznatijih tvrdnji koje su dokazali Pitagorejci: 

Pitagora je također bio i veliki filozof. U gradu su rođeni slavni matematičar i filozof Pitagora (oko 580. pr. Pitagora

Pitagora (grč. Filozof David Hume smatrao je da su smislene tvrdnje o svemiru obavezno ograničene nekom razinom dvojbe. Filozof Seneka, pak, smatrao je da će rob, prema kojem se gospodar ljubazno ophodi, bolje obavljati svoj posao od onoga koji je zlostavljan. Filozof Aristotel smatrao je da postoje tri osnovne aktivnosti čovjeka: "theoria" (mišljenje), "poiesis" (stvaranje), i "praxis" (čin). Anaksimandar je smatrao da voda ne može biti prapočelo, jer ona ne može obuhvatiti sve suprotnosti u prirodi - na primjer, voda može biti samo mokra, nikako suha. Kao i Pitagora, vjerovao je da iza svega stoje brojčane veze, te da se tajne tih veza mogu otkriti mentalnom potragom ili božanskim proviđenjem. Najveći grčki filozof Aristotel je smatrao da materija ima četiri osnovna svojstva suho i vlažno, toplo i hladno. Pitagora je prvi od grčkih mudraca koji se prozvao filozofom. Grčki filozof Anaksagora je smatrao kako je cilj čovjekova života gledanje skladnoga poretka u svijetu te da je on ustrojen kozmičkim umom. I Ferekid, slijedeći jonske kozmologe, kao prapočelo svega i nastanka svijeta uzima vječne elemente, i to u određenom broju. Prvi koji je uveo novu kovanicu možda je bio Pitagora (oko 580. Pitagora je otputovao u Egipat. ), francuski filozof

Henri Bergson je filozof koji je ostavio traga u 20. stoljeću. Također je izjavio da "nije upotrebljavao kran, da se odrekao "Steadicama", leći za zumiranje i svega ostalog što je smatrao da bi mu olakšalo posao." Quetzalcoatl se smatrao začetnikom umjetnosti, pjesništva i svega znanja. U Europi ga je propagirao grčki filozof Pitagora u 6. st. p. Krista, on i njegovi sljedbenici prakticirali su vegetarijansku dijetu iz nutricionističkih i etičkih razloga. Hladniji zrak koji ulazi se grije, tako da u pluća stiže topli zrak. Anaksimandar je zamisao apeirona istaknuo nasuprot shvaćanju Talesa, koji je tvrdio da je voda prapočelo svega. Anaksimandar je smatrao da voda ne može biti prapočelo, jer ona ne može obuhvatiti sve suprotnosti u prirodi - na primjer, voda može biti samo mokra, nikako suha. Prapočelo su tražili i drugi stari Grci, pa se tako kao prapočelo isticao zrak ili vatra. Po miletskom filozofu Anaksimandru, apeiron je prapočelo (""), prauzrok svega postojećega, svjetska supstancija. Anaksimandar

Anaksimandar (grč. Filozof David Hume smatrao je da su smislene tvrdnje o svemiru obavezno ograničene nekom razinom dvojbe. Filozof Seneka, pak, smatrao je da će rob, prema kojem se gospodar ljubazno ophodi, bolje obavljati svoj posao od onoga koji je zlostavljan. Filozof Aristotel smatrao je da postoje tri osnovne aktivnosti čovjeka: "theoria" (mišljenje), "poiesis" (stvaranje), i "praxis" (čin). Najveći grčki filozof Aristotel je smatrao da materija ima četiri osnovna svojstva suho i vlažno, toplo i hladno. Anaksimandar je bio prvi starogrčki kartograf koji je izradio kartu poznatog svijeta. Anaksimandar (~610. Anaksimandar (o. Grčki filozof Anaksagora je smatrao kako je cilj čovjekova života gledanje skladnoga poretka u svijetu te da je on ustrojen kozmičkim umom. I Ferekid, slijedeći jonske kozmologe, kao prapočelo svega i nastanka svijeta uzima vječne elemente, i to u određenom broju. Anaksimandar je pak bio utemeljitelj "jonske škole". ), francuski filozof

Henri Bergson je filozof koji je ostavio traga u 20. stoljeću. Također je izjavio da "nije upotrebljavao kran, da se odrekao "Steadicama", leći za zumiranje i svega ostalog što je smatrao da bi mu olakšalo posao." Quetzalcoatl se smatrao začetnikom umjetnosti, pjesništva i svega znanja. Hladniji zrak koji ulazi se grije, tako da u pluća stiže topli zrak. koji je smatrao da je tajna umjetnosti u skladnom odnosu veličina - proporcijama. Filozof Celzo je u kršćanstvu vidio negaciju svega onoga što je stoljećima bilo prisutno u grčkom geniju. je filozof koji nastavio razvijati Demokritov atomizam. Najstariji antički Grk za kojeg se smatra da je izradio kartu svijeta bio je Anaksimandar iz Mileta (o. Sokrat je smatrao da postoje. Smatrao je da je iznimno lijepa.