Na kojoj temperaturi vrije voda?
Točka vrelišta vode ovisi o vanjskom tlaku. Točka vrelišta vode ovisi o vanjskoj temperaturi. Vrelište vode uvijek je 100 °C -a.
A B C
Količina vodene pare u zraku ovisi o tlaku i o temperaturi. Potrošnja energije bitno ovisi o parametrima pare: tlaku i temperaturi. Da bi stupanj iskorištenja parnoga procesa bio što veći, kondenzacija se mora odvijati pri što nižem tlaku (temperaturi), a to prvenstveno ovisi o temperaturi rashladnoga fluida (vode), odnosno o temperaturi okoline. Njegov spektar ovisi o količini i tlaku zraka te o dubini vode. Satiniranje ne ovisi samo o trenju i tlaku, već i o temperaturi i o vlažnosti papirne trake. Satiniranje ne ovisi samo o trenju i tlaku, već i o temperaturi i o vlažnosti papirne trake. Taloženje ovisi o tlaku, temperaturi, brzini pare, ali i o kemijskom sastavu soli i površini lopatica. To sniženje točke vrelišta može biti toliko da smjesa vrije pri nižoj temperaturi nego bilo koji sastojak. To povišenje točke vrelišta može biti toliko da smjesa vrije pri višoj temperaturi nego bilo koji sastojak. Rasprostranjenost vode (volumni udjel)
Pri atmosferskom tlaku i temperaturi između 0 °C (273K, kada se ledi) i 100 °C (373K, kada vrije) čista (destilirana) voda bezbojna je tekućina (kapljevina) bez mirisa i okusa. Kod krutih medija ovisi o elastičnosti dok kod plinova ovisi o izentropskom (adijabatskom) koeficijentu plina te o njegovoj temperaturi, dok ne ovisi o gustoći i tlaku plina. Kod krutih medija ovisi o elastičnosti dok kod plinova ovisi o izentropskom (adijabatskom) koeficijentu plina te o njegovoj temperaturi, dok ne ovisi o gustoći i tlaku plina. Došao je do zaključka da specifična težina vode ovisi o temperaturi. Vrenje ili ključanje, u fizici, je fazni prijelaz iz tekućega u plinovito agregatno stanje koji se zbiva istodobno u cijelom obujmu ili volumenu tekućine na temperaturi vrelišta, pri tlaku pare u tekućini koji je jednak vanjskom tlaku. Vrenje ili ključanje, u fizici, je fazni prijelaz iz tekućega u plinovito agregatno stanje koji se zbiva istodobno u cijelom obujmu ili volumenu tekućine na temperaturi vrelišta, pri tlaku pare u tekućini koji je jednak vanjskom tlaku. Vodena para u dezinfekciji potječe iz kipuće vode, a vrelište ovisi o tlaku. Pojavljivanje drveća na određenom području ovisi o dostupnosti vode, vrsti terena, temperaturi i sl. Vrenje (fizika)

Vrenje ili ključanje, u fizici, je fazni prijelaz iz tekućega u plinovito agregatno stanje koji se zbiva istodobno u cijelom obujmu ili volumenu tekućine na temperaturi vrelišta, pri tlaku pare u tekućini koji je jednak vanjskom tlaku. Promjer protočnog otvora hidrauličkog voda ovisi o protoku i tlaku te dopuštene brzine strujanja u sustavu. Promjer protočnog otvora hidrauličkog voda ovisi o protoku i tlaku te dopuštene brzine strujanja u sustavu. Polarizacija dielektrika ovisi o vrsti dielektrika, jakosti i brzini promjene vanjskog električnog polja, temperaturi, kod plinovitih dielektrika i o tlaku. Tlak isparavanja pva ovisan je o vrsti tekućine i njenoj tamperaturi, tako voda pri tlaku "p" = 1,013 bara isparuje na temperaturi 100 °C , a pri tlaku "p" = 0,023 bara na pri temperaturi od 20°C. Kod binarnog principa vruća voda se koristi za grijanje tekućine koja ima znatno nižu temperaturu vrelišta od vode, a ta tekućina isparava na temperaturi vruće vode i pokreće turbine generatora. Brzina zvuka uglavnom ovisi o gustoći i elastičnim silama u krutinama i kapljevinama a u plinovima o gustoći, temperaturi i tlaku. Brzina zvuka uglavnom ovisi o gustoći i elastičnim silama u krutinama i kapljevinama a u plinovima o gustoći, temperaturi i tlaku. Feromagnetizam ovisi o temperaturi; feromagnetik na nekoj, za njega karakterističnoj temperaturi (takozvanoj Curiejevoj temperaturi), postaje paramagnetičan. Došao je do zaključka da specifična težina vode ovisi o temperaturi. Topljivost tvari ovisi o temperaturi. To sniženje točke vrelišta može biti toliko da smjesa vrije pri nižoj temperaturi nego bilo koji sastojak. To povišenje točke vrelišta može biti toliko da smjesa vrije pri višoj temperaturi nego bilo koji sastojak. Pojavljivanje drveća na određenom području ovisi o dostupnosti vode, vrsti terena, temperaturi i sl. Njihov broj ovisi uglavnom o temperaturi. Relativna dielektrična permitivnost nekih tvari ovisi o temperaturi, na primjer na temperaturi od 0 °C relativna je dielektrična permitivnost vode 88, na temperaturi od 50 °C je 70, a na temperaturi od 100 °C iznosi 56. Relativna dielektrična permitivnost nekih tvari ovisi o temperaturi, na primjer na temperaturi od 0 °C relativna je dielektrična permitivnost vode 88, na temperaturi od 50 °C je 70, a na temperaturi od 100 °C iznosi 56. ovisi o dominantnoj temperaturi okoline tijekom godine. Da bi stupanj iskorištenja parnoga procesa bio što veći, kondenzacija se mora odvijati pri što nižem tlaku (temperaturi), a to prvenstveno ovisi o temperaturi rashladnoga fluida (vode), odnosno o temperaturi okoline. Zvuk ovisi o temperaturi, ali i o strukturi snijega. Vrijednost konstante ovisi o temperaturi i količini plina. Temperatura hladnokrvnih (poikilotermnih) životinja ovisi o temperaturi okoliša. Vrijednost konstante ovisi o temperaturi i količini plina. Vrijednost konstante ovisi o temperaturi i količini plina. Debljina školjke ovisi o temperaturi i vremenu pečenja. Vrijednost konstante ovisi o temperaturi i količini plina. Vrijeme početka mriještenja ovisi o temperaturi vode koja mora biti između 13° i 18°C. Proces ovisi o fizikalnim i kemijskim svojstvima tvari, o sredini u kojoj kristal raste, o primjesama i temperaturi. Količina vode koju biljka gubi transpiracijom ovisi o intenzitetu svjetlosti, temperaturi, vlazi, vjetru i veličini biljke. U predajnoj stanici pojedinih objekata snizuje se temperatura na 90 °C miješanjem povratne vode, odnosno na nižu temperaturu ovisno o vanjskoj temperaturi. Njezin sastav ovisi o temperaturi i pH-vrijednosti otopine. Njezin sastav ovisi o temperaturi i pH-vrijednosti otopine. Kod binarnog principa vruća voda se koristi za grijanje tekućine koja ima znatno nižu temperaturu vrelišta od vode, a ta tekućina isparava na temperaturi vruće vode i pokreće turbine generatora. Pod normalnim tlakom voda vrije na 100 °C (373,15 K). Kod normalnog atmosferskog tlaka voda vrije kod 100 °C. Pri normalnim tlakom od 1,013 bara, voda vrije na 100 °C. Ledište vode označuje se s 0 °C, za vrelište + 100 °C. Dok voda vrije njena temperatura je cijelo vrijeme 100 °C sve dok sva voda ne ispari. Rasprostranjenost vode (volumni udjel)
Pri atmosferskom tlaku i temperaturi između 0 °C (273K, kada se ledi) i 100 °C (373K, kada vrije) čista (destilirana) voda bezbojna je tekućina (kapljevina) bez mirisa i okusa. Taj se lonac upotrebljava i za kuhanje na visokim planinama gdje voda vrije ispod 100 °C. Kod određivanja termometarske skale uzete su kao osnovne točke ledište vode, to jest ona temperatura kod koje se voda smrzava, a led tali, i vrelište vode, to jest ona temperatura kod koje voda kod normalnog tlaka zraka vrije (vrelište). Iznimke: Živa ima vrelište na temperaturi 357 °C, što je neobično nisko vrelište za metale. Relativna dielektrična permitivnost nekih tvari ovisi o temperaturi, na primjer na temperaturi od 0 °C relativna je dielektrična permitivnost vode 88, na temperaturi od 50 °C je 70, a na temperaturi od 100 °C iznosi 56. Relativna dielektrična permitivnost nekih tvari ovisi o temperaturi, na primjer na temperaturi od 0 °C relativna je dielektrična permitivnost vode 88, na temperaturi od 50 °C je 70, a na temperaturi od 100 °C iznosi 56. ako se voda nalazi pod tlakom 1,0113 bar, tada će ona isparivati pri temperaturi 100 °C, a ako je tlak vode 0,5 bar, tada će voda isparivati pri temperaturi 32,88 °C, dok pri tlaku 10 bara temperatura zasićenja (isparivanja) iznosi 179,99 °C. Tako se na 25 °C na 100 grama otapala otopi 184 grama, dok se na 100 °C, dakle na temperaturi vrelišta vode, u 100 grama vode otopi 302 grama natrijeva jodida. Vrelište mu je na 290 °C, a gustoća 1,26 g/cm (gušći je od vode). Vrije pri 61,2 °C, a gustoća mu je veća od vode: 1,49 g/cm³. Vrije pri 80.1 °C, dok pri temperaturi nižoj od 5.5 °C prelazi u čvrsto stanje (tj. Talište mu je na 1246 °C, a vrelište na 1962 °C. Talište mu je na 81 °C, a vrelište na 218 °C. Vrelište mu je na 87.2 °C, a talište na -73.0 °C. Najčešće je u pokusima vidljiv kao plin jer mu je vrelište (na 21 °C) na sobnoj temperaturi. Tlak isparavanja pva ovisan je o vrsti tekućine i njenoj tamperaturi, tako voda pri tlaku "p" = 1,013 bara isparuje na temperaturi 100 °C , a pri tlaku "p" = 0,023 bara na pri temperaturi od 20°C. Odstranjivanjem vode pri temperaturi 100 °C prelazi u crveni olovov oksid, a kod niže temperature nastaje žuti olovov oksid. Oba načina hranu termički obrađuju na temperaturi od preko 100 °C, s tim što se pirjanje odvija na nešto nižoj temperaturi, bliže 100 °C. Vrije pri 34,6 °C, a ledište mu je pri - 116,3 °C. Pri temperaturi od -195,8 °C plinoviti dušik se ukapljuje i to je ujedno njegovo vrelište.