Tijelo se giba jednoliko po kružnici polumjera r brzinom iznosa v . Koliki je iznos brzine gibanja toga tijela po kružnici polumjera 4 r ako na njega djeluje centripetalna sila istoga iznosa?
v/2 2v 4v v/4
A B C D
Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Pri jednolikom kruženju (jednoliko gibanje po kružnici) iznos orbitalne brzine može se računati kao količnik opsega kružnice 2π"r" i perioda "T : v = "2π"r/T". A kod jednoliko ubrzanog gibanja po kružnici mora se - pored centripetalnog ubrzanja - uvesti i tangencijalno ubrzanje za opis promjene iznosa brzine. Jednoliko gibanje po kružnici

Jednoliko gibanje po kružnici ili jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg neko kruto tijelo, odnosno materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Epicikloida je algebarska ravninska krivulja šestoga reda koju opisuje točka kružnice polumjera "r" pri kotrljanju bez klizanja po nepomičnoj kružnici polumjera "R" s njezine vanjske strane. Jednoliko gibanje po kružnici nema tangencijalnog ubrzanja, pa se iznos brzine ne mijenja. Ako je omjer polumjera "n = R/r" prirodni broj, epicikloida se sastoji od n sukladnih lukova koji se sastaju u obliku šiljka na kružnici. Tu kutna brzina opisuje zakretanje polumjera (radij-vektora) povučenog do točke koja se giba po kružnici. Planet se stalnom brzinom giba po maloj kružnici (epiciklu), a centar epicikla giba se po drugoj, većoj kružnici (deferentu). Jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg se neko tijelo, odnosno neka materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Za kuglu polumjera "r" koja se brzinom "v" giba u fluidu viskoznosti "η", ili se taj fluid giba oko nje, ta je sila "F" jednaka (Stokesov zakon):

Taj zakon vrijedi samo za male brzine strujanja fluida (laminarno strujanje). Kod gibanja po kružnici, za normalnu silu koristi se naziv centripetalna sila, zato što je usmjerena prema središtu kružnice. To je, dakle, doista normalna komponenta ubrzanja, i ona ima oblik:

Kod kružnog gibanja iznos kutne brzine formula_53 jednak je omjeru iznosa brzine i polumjera kružnice, formula_54. Zato se normalna komponenta ubrzanja može izraziti preko iznosa brzine i polumjera: formula_55. Ako su kružnice jednakih polumjera "r = R" nastaje kardioida. Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. A kod jednoliko ubrzanog gibanja po kružnici mora se - pored centripetalnog ubrzanja - uvesti i tangencijalno ubrzanje za opis promjene iznosa brzine. Jednoliko gibanje po kružnici

Jednoliko gibanje po kružnici ili jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg neko kruto tijelo, odnosno materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Pri jednolikom kruženju (jednoliko gibanje po kružnici) iznos orbitalne brzine može se računati kao količnik opsega kružnice 2π"r" i perioda "T : v = "2π"r/T". Epicikloida je algebarska ravninska krivulja šestoga reda koju opisuje točka kružnice polumjera "r" pri kotrljanju bez klizanja po nepomičnoj kružnici polumjera "R" s njezine vanjske strane. Jednoliko gibanje po kružnici nema tangencijalnog ubrzanja, pa se iznos brzine ne mijenja. Ako je omjer polumjera "n = R/r" prirodni broj, epicikloida se sastoji od n sukladnih lukova koji se sastaju u obliku šiljka na kružnici. Tu kutna brzina opisuje zakretanje polumjera (radij-vektora) povučenog do točke koja se giba po kružnici. Planet se stalnom brzinom giba po maloj kružnici (epiciklu), a centar epicikla giba se po drugoj, većoj kružnici (deferentu). Jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg se neko tijelo, odnosno neka materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Kod gibanja po kružnici, za normalnu silu koristi se naziv centripetalna sila, zato što je usmjerena prema središtu kružnice. To je, dakle, doista normalna komponenta ubrzanja, i ona ima oblik:

Kod kružnog gibanja iznos kutne brzine formula_53 jednak je omjeru iznosa brzine i polumjera kružnice, formula_54. Zato se normalna komponenta ubrzanja može izraziti preko iznosa brzine i polumjera: formula_55. Ako su kružnice jednakih polumjera "r = R" nastaje kardioida. Jednoliko ubrzano gibanje po kružnici ima tangencijalno ubrzanje kojemu se iznos ne mijenja. )), svodeći na taj način sva gibanja nebeskih tijela na gibanja po kružnici. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. A kod jednoliko ubrzanog gibanja po kružnici mora se - pored centripetalnog ubrzanja - uvesti i tangencijalno ubrzanje za opis promjene iznosa brzine. Jednoliko gibanje po kružnici

Jednoliko gibanje po kružnici ili jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg neko kruto tijelo, odnosno materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Pri jednolikom kruženju (jednoliko gibanje po kružnici) iznos orbitalne brzine može se računati kao količnik opsega kružnice 2π"r" i perioda "T : v = "2π"r/T". Epicikloida je algebarska ravninska krivulja šestoga reda koju opisuje točka kružnice polumjera "r" pri kotrljanju bez klizanja po nepomičnoj kružnici polumjera "R" s njezine vanjske strane. Jednoliko gibanje po kružnici nema tangencijalnog ubrzanja, pa se iznos brzine ne mijenja. Ako je omjer polumjera "n = R/r" prirodni broj, epicikloida se sastoji od n sukladnih lukova koji se sastaju u obliku šiljka na kružnici. Tu kutna brzina opisuje zakretanje polumjera (radij-vektora) povučenog do točke koja se giba po kružnici. Planet se stalnom brzinom giba po maloj kružnici (epiciklu), a centar epicikla giba se po drugoj, većoj kružnici (deferentu). Jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg se neko tijelo, odnosno neka materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Kod gibanja po kružnici, za normalnu silu koristi se naziv centripetalna sila, zato što je usmjerena prema središtu kružnice. To je, dakle, doista normalna komponenta ubrzanja, i ona ima oblik:

Kod kružnog gibanja iznos kutne brzine formula_53 jednak je omjeru iznosa brzine i polumjera kružnice, formula_54. Zato se normalna komponenta ubrzanja može izraziti preko iznosa brzine i polumjera: formula_55. Ako su kružnice jednakih polumjera "r = R" nastaje kardioida. Jednoliko ubrzano gibanje po kružnici ima tangencijalno ubrzanje kojemu se iznos ne mijenja. )), svodeći na taj način sva gibanja nebeskih tijela na gibanja po kružnici. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Između brzine gibanja "v" po kružnoj stazi polumjera "r" i centripetalne akceleracije "g" postoji veza:

Giba li se tijelo po kružnici i pojačamo li centripetalnu silu, porast će i ubrzanje i brzina. Pri jednolikom kruženju (jednoliko gibanje po kružnici) iznos orbitalne brzine može se računati kao količnik opsega kružnice 2π"r" i perioda "T : v = "2π"r/T". A kod jednoliko ubrzanog gibanja po kružnici mora se - pored centripetalnog ubrzanja - uvesti i tangencijalno ubrzanje za opis promjene iznosa brzine. Jednoliko gibanje po kružnici

Jednoliko gibanje po kružnici ili jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg neko kruto tijelo, odnosno materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Epicikloida je algebarska ravninska krivulja šestoga reda koju opisuje točka kružnice polumjera "r" pri kotrljanju bez klizanja po nepomičnoj kružnici polumjera "R" s njezine vanjske strane. Jednoliko gibanje po kružnici nema tangencijalnog ubrzanja, pa se iznos brzine ne mijenja. Ako je omjer polumjera "n = R/r" prirodni broj, epicikloida se sastoji od n sukladnih lukova koji se sastaju u obliku šiljka na kružnici. Tu kutna brzina opisuje zakretanje polumjera (radij-vektora) povučenog do točke koja se giba po kružnici. Planet se stalnom brzinom giba po maloj kružnici (epiciklu), a centar epicikla giba se po drugoj, većoj kružnici (deferentu). Jednoliko kružno gibanje je takvo gibanje kod kojeg se neko tijelo, odnosno neka materijalna točka, giba jednoliko po kružnici. Za kuglu polumjera "r" koja se brzinom "v" giba u fluidu viskoznosti "η", ili se taj fluid giba oko nje, ta je sila "F" jednaka (Stokesov zakon):

Taj zakon vrijedi samo za male brzine strujanja fluida (laminarno strujanje). Kod gibanja po kružnici, za normalnu silu koristi se naziv centripetalna sila, zato što je usmjerena prema središtu kružnice. To je, dakle, doista normalna komponenta ubrzanja, i ona ima oblik:

Kod kružnog gibanja iznos kutne brzine formula_53 jednak je omjeru iznosa brzine i polumjera kružnice, formula_54. Zato se normalna komponenta ubrzanja može izraziti preko iznosa brzine i polumjera: formula_55. Ako su kružnice jednakih polumjera "r = R" nastaje kardioida. Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži.