Tijelo mase 2 kg bačeno je vertikalno uvis početnom brzinom 40 m/s. Na koju će se najveću visinu u odnosu na početni položaj podići tijelo? Otpor i uzgon u zraku su zanemarivi.
na 80 m na 60 m na 40 m na 20 m
A B C D
Izbacimo li neko tijelo okomito uvis početnom brzinom "v", njegova će se brzina smanjivati u svakoj sekundi za g ≈ 9,81 m/s (ubrzanje zemljine sile teže) zbog djelovanja sile teže, pa će se tijelo gibati jednoliko usporeno. Bacimo li neko tijelo s početnom brzinom "v" okomiti prema dolje, ono će se gibati jednoliko ubrzano zbog djelovanja sile teže, pa je prema tome brzina:

a prijeđeni put će biti:

Vertikalni hitac se može opisati istim jednadžbama bez obzira na to bacimo li tijelo vertikalno uvis ili prema dolje nekom početnom brzinom. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Sila teža na tijelo mase "m" jednaka je prema Newtonovom zakonu gibanja "m∙g". Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Na tijelo mase "m" djeluje Newtonova sila, jer se ono nalazi u gravitacijskom polju koje okružuje masu "M". Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. u odnosu na vrijednost od 1,2931 kg/m³. Na primjer, razmotrimo promatrača koji sebe drži mirujućim i tijelo nepromjenjive mase formula_42 koje se kreće nekom brzinom relativno u odnosu na promatrača. Na primjer, imaju mogućnost korištenja vjetra s početnom brzinom od 1,5 metara u sekundi (m/s). U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Izbacimo li neko tijelo okomito uvis početnom brzinom "v", njegova će se brzina smanjivati u svakoj sekundi za g ≈ 9,81 m/s (ubrzanje zemljine sile teže) zbog djelovanja sile teže, pa će se tijelo gibati jednoliko usporeno. Bacimo li neko tijelo s početnom brzinom "v" okomiti prema dolje, ono će se gibati jednoliko ubrzano zbog djelovanja sile teže, pa je prema tome brzina:

a prijeđeni put će biti:

Vertikalni hitac se može opisati istim jednadžbama bez obzira na to bacimo li tijelo vertikalno uvis ili prema dolje nekom početnom brzinom. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Sila teža na tijelo mase "m" jednaka je prema Newtonovom zakonu gibanja "m∙g". Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Na tijelo mase "m" djeluje Newtonova sila, jer se ono nalazi u gravitacijskom polju koje okružuje masu "M". Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. u odnosu na vrijednost od 1,2931 kg/m³. Na primjer, razmotrimo promatrača koji sebe drži mirujućim i tijelo nepromjenjive mase formula_42 koje se kreće nekom brzinom relativno u odnosu na promatrača. Na primjer, imaju mogućnost korištenja vjetra s početnom brzinom od 1,5 metara u sekundi (m/s). U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Izbacimo li neko tijelo okomito uvis početnom brzinom "v", njegova će se brzina smanjivati u svakoj sekundi za g ≈ 9,81 m/s (ubrzanje zemljine sile teže) zbog djelovanja sile teže, pa će se tijelo gibati jednoliko usporeno. Bacimo li neko tijelo s početnom brzinom "v" okomiti prema dolje, ono će se gibati jednoliko ubrzano zbog djelovanja sile teže, pa je prema tome brzina:

a prijeđeni put će biti:

Vertikalni hitac se može opisati istim jednadžbama bez obzira na to bacimo li tijelo vertikalno uvis ili prema dolje nekom početnom brzinom. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Naraste do 40 m u visinu. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Sila teža na tijelo mase "m" jednaka je prema Newtonovom zakonu gibanja "m∙g". Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Na tijelo mase "m" djeluje Newtonova sila, jer se ono nalazi u gravitacijskom polju koje okružuje masu "M". Središnje oslikane litice su široke oko 170 m i visoke su oko 40 m, te predstavljaju najveću sliku na stijenama u Kini. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Živi na većim dubinama (50 – 480 m), a naraste do 2 kg težine i 40 cm duljine. Ovo su bili mali (61 kg / 40 kg; 0,80 m x 0,75 m) relejni sateliti. Mase je 40 kg. Mase je 40 kg. Mase je 40 kg. Izbacimo li neko tijelo okomito uvis početnom brzinom "v", njegova će se brzina smanjivati u svakoj sekundi za g ≈ 9,81 m/s (ubrzanje zemljine sile teže) zbog djelovanja sile teže, pa će se tijelo gibati jednoliko usporeno. Bacimo li neko tijelo s početnom brzinom "v" okomiti prema dolje, ono će se gibati jednoliko ubrzano zbog djelovanja sile teže, pa je prema tome brzina:

a prijeđeni put će biti:

Vertikalni hitac se može opisati istim jednadžbama bez obzira na to bacimo li tijelo vertikalno uvis ili prema dolje nekom početnom brzinom. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Tako na primjer tijelo obujma 1 m dobiva uzgon od 12,93 N (tijelo težine 1,293 kilograma i obujma 1 m bi lebdilo u zraku), jer je tolika težina 1 m istisnutog zraka. Standardni razorni projektil mase 21,6 kg se početnom brzinom od 686 m/s ispaljuje na domete do 15.200 m. Za protuoklopnu borbu koristi se kumulativni projektil mase 18,2 kg, koji probija 180 mm pancirnog čelika. Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Uzajamna je zato što jednakom silom kojom tijelo mase "M" privlači masu "m", privlači i tijelo mase "m" masu "M". Sila teža na tijelo mase "m" jednaka je prema Newtonovom zakonu gibanja "m∙g". Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Vodoravna brzina određuje udaljenost koju tijelo pređe na tlu, dok okomita brzina određuje visinu na koju će tijelo dospjeti. Na tijelo mase "m" djeluje Newtonova sila, jer se ono nalazi u gravitacijskom polju koje okružuje masu "M". Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. Općenito se pod djelovanjem neke sile tijelo mase "m" ubrzava na nekom putu. u odnosu na vrijednost od 1,2931 kg/m³. Na primjer, razmotrimo promatrača koji sebe drži mirujućim i tijelo nepromjenjive mase formula_42 koje se kreće nekom brzinom relativno u odnosu na promatrača. Na primjer, imaju mogućnost korištenja vjetra s početnom brzinom od 1,5 metara u sekundi (m/s). U zraku zvuk se širi brzinom od 333 m/s, u vodi s većom brzinom od 1 440 m/s. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut. Takvo gibanje izvodi svako tijelo bačeno početnom brzinom "v", pod nekim kutem "α" prema vodoravnoj ravnini, koji se zove elevacijski kut.