Koji od navedenih organela proizvodi egzocitozne mjehuriće?
stanična jezgra mitohondrij Golgijevo tijelo kloroplast
A B C D
Stanična jezgra

Stanična jezgra nosi staničnu genetsku uputu koja određuje razvoj organizma. Energida

Energida je tvorevina koju čine stanična jezgra i pripadajuća joj citoplazma kojom upravlja dotična stanična jezgra. Unutar protoplasta su citoplazma i stanična jezgra. Mitohondrij

Mitohondrij je stanična organela eukariotskih stanica koja služi kao izvor stanične energije. Stanična jezgra nosi staničnu genetsku uputu koja određuje razvoj organizma. Stanična jezgra se zatim razgrađuje unutar citoplazme što nazivamo karioreksijom. U mitozi se dijeli stanična jezgra (kariokineza), a u citokinezi citoplazma. Stanična membrana eukariotske stanice je po svojoj strukturi i funkciji slična membrani organela, kao i membrani prokariota. Organela

Organela (lat. Stanična biologija

Stanična biologija (nekad citologija, od grč. Stanična membrana

Stanična membrana je tanki sloj građen od različitih vrsta molekula koji odvaja unutarstanični dio od vanstaničnog okruženja. Drugi važan činilac u održavanju prozirnosti leće je odsutnost organela koji raspršuju svjetlost kao što su jezgra, endoplazmatski retikulum i mitohondriji unutar zrelih lećnih vlakana. Kod jednostavnih organizama kao što su prokarioti (bakterije), stanična jezgra je raspršena i nije odvojena od citoplazme jezgrinom ovojnicom, time i DNK. Staničnu diobu čine procesi mitoze u kojoj se dijeli stanična jezgra i citokineza u kojoj se dijeli citoplazma. Sastoji se od citosola i staničnih organela. Stanična kultura

Stanična linija ili stanična kultura je stalno etablirana stanična kultura koja će beskonačno proliferirati, uz zadani svježi medij ili prostor. Od jezgri (koštica) plodova istih vrsta palme proizvodi se "ulje palminog jezgra", koje sadrži znatno viši postotak zasićenih masti. Stanična stijenka

Stanična stijenka tvorevina je nastala radom protoplasta. fotografske emulzije, komore na mjehuriće). Situacija je da se tada velika središnja vakuola prostire najvećim dijelom stanice, skoro 90%, stanična se jezgra mora premjestiti u središnji dio stanice. Mitohondrij je stanična organela eukariotskih stanica koja služi kao izvor stanične energije, mjesto su aktivnosti ciklusa limunske kiseline (Krebsovog ciklusa) kao i mjesto stvaranja adenozin trifosfata elektronskim transportom i oksidativnom fosforilacijom. To čini preko Golgijevog aparata koji otpušta mjehuriće (Golgijeve vezikule) koji se kreću prema sredini stanice. Stanična membrana je poluprospusni lipidni dvosloj izgrađen od bjelančevina i lipida koji odvaja unutarstanični dio od vanstaničnog okruženja. Mišićno vlakance je organela cilindričnog profila. Stanična mikrobna elektroliza

Stanična mikrobna elektroliza tehnologija je vezana za mikrobne gorive ćelije. Mitohondrij

Mitohondrij je stanična organela eukariotskih stanica koja služi kao izvor stanične energije. Ali, ribosomi organela (mitohondrij, kloroplast) eukariotskih organizama prokariotske su vrste. Organela

Organela (lat. Sastoji se od citosola i staničnih organela. Mitohondrij je stanična organela eukariotskih stanica koja služi kao izvor stanične energije, mjesto su aktivnosti ciklusa limunske kiseline (Krebsovog ciklusa) kao i mjesto stvaranja adenozin trifosfata elektronskim transportom i oksidativnom fosforilacijom. da se naziv odnosi samo na strukture koje pretvaraju energiju (centrosom, ribosom, jezgrica) i tvrdnjama zagovornika endosimbiontske teorije prema kojoj organela mora sadržavati vlastitu nasljednu uputu (mitohondrij, kloroplast), zadržala se danas prihvaćena definicija. Piruvat se većim dijelom proizvodi putem glikolize u citoplazmi, te se potom prenosi u mitohondrij pri čemu se troši energija u obliku hidrolize ATP. Kloroplast također ima dvije membrane kao mitohondrij. fotografske emulzije, komore na mjehuriće). To čini preko Golgijevog aparata koji otpušta mjehuriće (Golgijeve vezikule) koji se kreću prema sredini stanice. Mitohondrij su strukture koje postoje u svakoj stanici, tj. Mišićno vlakance je organela cilindričnog profila. Nisu izomorfni oni kristali kod kojih izostaje bilo koji od navedenih uvjeta. Djelo je skladano za velik orkestar koji se sastoji od navedenih glazbala. Zrela lećna vlakna nemaju organela ni jezgre. Za razliku od DNK u jezgrenim kromosomima, koja se nasljeđuju od oba roditelja, mitohondrij nasljeđujemo samo od jednoga roditelja – od majke. Aktivnost prijenosa Acil CoA u mitohondrij inhibirana je od strane malonil-CoA, jednog od ključnih regulatora metabolizma masnih kiselina. Ornitin se pak vraća u mitohondrij i ulazi u sljedeći ciklus. Prijenos masnih kiselina iz citosola u mitohondrij (prijenos karnitina)<br>
3. Većina ostalih dijelova i organela se brzo degradira. Nematocita izbacuje strukturu koja sadrži toksin, iz karakterističnog organela koji se zove žarnica (knida ili nematocist). Samo ime organela (mali organ) je nastalo tako što su biolozi uvidjeli paralelu u odnosu organela i stanice, te organa i tijela. Sadrži pneumatociste, mjehuriće ispunjene zrakom na početku svakog lista. Najraznovrsnije tipove organela nalazimo u eukariotskim stanicama viših organizama. Vakuole

Vakuola je organela koja služi za pohranu tvari. Golgijev aparat

Golgijevo tijelo (ili Golgijev aparat) pohranjuje, pakira i distribuira proteine i lipide te proizvodi polisaharide. Diktiosom

Diktiosomi su membranske vrećice koje tvore Golgijevo tijelo. Golgijevo tijelo također sudjeluje u stvaranju hormona i pigmenata.<br>
Kod biljnih stanica Golgijevo tijelo sudjeluje u oblikovanju stanične membrane i stanične stijenke (tijekom diobe). U citoplazmi su razvijeni hrapavi endoplazmatski retikulum, mitohondrije i Golgijevo tijelo. Postoje četiri vrste Golgijevih mjehurića:


Golgijevo tijelo kontrolira promet proteina i lipida. Organela

Organela (lat. Camillo Golgi je identificirao 1898. godine golgijevo tijelo

Golgijev aparat se sastoji od 3 - 8 membranskih vrećica pritisnutih jedna na drugu, diktiosoma. Sastoji se od citosola i staničnih organela. Pomoću navedenih mehanizama tijelo "popravlja" oštećenja bez remećenja ostalih funkcija. fotografske emulzije, komore na mjehuriće). Tu se nalazi velika eukromatska jezgra s dobro vidljivom jezgricom, Nisslova tjelešca (hrapava endoplazmatska mrežica), Golgijevo tijelo, mitohondriji, neurofilamenti,mikrotubuli te ponekad lipofuscin i melanin. To čini preko Golgijevog aparata koji otpušta mjehuriće (Golgijeve vezikule) koji se kreću prema sredini stanice. Mišićno vlakance je organela cilindričnog profila. Oni s glavinom čine jedno tijelo, a prema tehničkoj izvedbi danas susrećemo:



Svaki od navedenih vijaka ima svoje prednosti i nedostatke. Nisu izomorfni oni kristali kod kojih izostaje bilo koji od navedenih uvjeta. Djelo je skladano za velik orkestar koji se sastoji od navedenih glazbala. Zrela lećna vlakna nemaju organela ni jezgre. Električno tijelo, koje se okreće oko svoje unutarnje osi, proizvodi određeni magnetski moment. Električno tijelo, koje se okreće oko svoje unutarnje osi, proizvodi određeni magnetski moment. Električno tijelo, koje se okreće oko svoje unutarnje osi, proizvodi određeni magnetski moment. Električno tijelo, koje se okreće oko svoje unutarnje osi, proizvodi određeni magnetski moment. Električno tijelo, koje se okreće oko svoje unutarnje osi, proizvodi određeni magnetski moment. Većina ostalih dijelova i organela se brzo degradira. Nematocita izbacuje strukturu koja sadrži toksin, iz karakterističnog organela koji se zove žarnica (knida ili nematocist). Samo ime organela (mali organ) je nastalo tako što su biolozi uvidjeli paralelu u odnosu organela i stanice, te organa i tijela. Ali, ribosomi organela (mitohondrij, kloroplast) eukariotskih organizama prokariotske su vrste. Organela

Organela (lat. Biljna stanica ima plastide, od kojih je najvažniji kloroplast, organela koja se nalaze u citoplazmi, posjeduju pigmente kao što su klorofili i karotenoidi i mjesto je sinteze i skladištenja hrane. Sastoji se od citosola i staničnih organela. kloroplast je mjesto fotosinteze. kloroplast je mjesto fotosinteze. Ima dva biča, koji joj omogućuju kretanje, te jedan veliki kloroplast. Najvažnija vrsta plastida je kloroplast. U stanici se nalazi samo jedan kloroplast, koji zauzima njezin velik dio. Svaki kloroplast sadrži nekoliko pirenoida, koji su središta za proizvodnju škroba fotosintezom. da se naziv odnosi samo na strukture koje pretvaraju energiju (centrosom, ribosom, jezgrica) i tvrdnjama zagovornika endosimbiontske teorije prema kojoj organela mora sadržavati vlastitu nasljednu uputu (mitohondrij, kloroplast), zadržala se danas prihvaćena definicija. Najvažnija vrsta plastida je upravo kloroplast. Mlade stanice imaju kloroplast s jednim pirenoidom, koji služi za stvaranje škroba fotosintezom. Uključuje bikonične organizme koji su dobili kloroplast kroz sekundarnu endosimbiozu s crvenim algama. fotografske emulzije, komore na mjehuriće). Kloroplast

Kloroplast je vrsta plastida, koji su organele koje se nalaze u citoplazmi, posjeduju pigmente kao što su klorofili i karotenoidi i mjesto su sinteze i skladištenja hrane. Kloroplast također ima dvije membrane kao mitohondrij. To čini preko Golgijevog aparata koji otpušta mjehuriće (Golgijeve vezikule) koji se kreću prema sredini stanice. Mišićno vlakance je organela cilindričnog profila. Nisu izomorfni oni kristali kod kojih izostaje bilo koji od navedenih uvjeta. Djelo je skladano za velik orkestar koji se sastoji od navedenih glazbala. Zrela lećna vlakna nemaju organela ni jezgre. Većina ostalih dijelova i organela se brzo degradira. Nematocita izbacuje strukturu koja sadrži toksin, iz karakterističnog organela koji se zove žarnica (knida ili nematocist). Samo ime organela (mali organ) je nastalo tako što su biolozi uvidjeli paralelu u odnosu organela i stanice, te organa i tijela.