Elektron jednog atoma vodika (H) iz glavnog kvantnog stanja n= 5 prelazi u glavno kvantno stanje n=3. Koja pojava prati ovaj događaj?
Atom vodika emitira jedan elektron Atom vodika apsorbira jedan foton.. Atom vodika emitira jedan foton..
A B C
Emitira li elektron svjetlost prelazeći iz stacionarnog stanja "n" = 100 u stacionarno stanje "n" = 99, ta je frekvencija tada jednaka frekvenciji kojom se elektron vrti u kružnici s kvantnim brojem "n" = 100. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Za vodikov atom možemo lako, po Bohrovu postulatu, proračunati frekvencije dane prijelazom elektrona iz kvantnog stanja "n" u kvantno stanje "n" - 1:

Za velike "n" možemo staviti u nazivniku "n" - 1 staviti jednako "n", a u brojniku možemo 1 zanemariti pored 2∙"n". Po tom načelu može isto kvantno stanje zaposjesti samo jedan elektron. Po tom načelu može isto kvantno stanje zaposjesti samo jedan elektron. Po tom načelu može isto kvantno stanje zaposjesti samo jedan elektron. Iako je atom električki neutralan, on prelazi u pobuđeno stanje, jer jedan elektron nedostaje u elektronskom omotaču. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. U atomu vodika, glavni kvantni broj "n" daje diskretni spektar energijskih stanja elektrona:

Osnovno stanje ("n" = 1) ima energiju "E" = –13,6 eV, dok više vrijednosti "n" daju viša pobuđena stanja, a ionizaciji odgovara "n" → ∞. 7 atoma vodika, 5 atoma ugljika, 0 atoma dušika, 1 atom kisika i 0 atoma fosfora. Tako se već dva atoma vodika spajaju u molekulu H, isto tako dva atoma dušika u N, isto tako dva atoma klora u Cl. Dakle "a" daje vjerovatnost prijelaza atoma iz stanja "n" u stanje "m". Poznata crvena H-alfa spektralna linija plinovitog vodika, koja prestavlja prijalaz Balmerove serije sa energetske razine n = 3 na n = 2, je jedna od najupadljivijih boja u svemiru. formula HO označuje molekulu vode, koja se sastoji od dvaju atoma vodika (simbol H) i jednog atoma kisika (simbol O). Dobiven od metana oduzimanjem jednog atoma vodika. Atom prima elektron (elektron akceptor, od
lat. RH +NAD→ NADH + H + R

S hidridnog elektronskog para, jedan elektron se prenosi do pozitivno naelektriziranog dušika u nikotinamidnom prstenu, a drugi atom vodika se presi do -C4 ugljika nasuprot tom dušiku. Atom apsorbira (upije) zračenje samo kada primi određeni kvant energije i emitira određeni kvant energije kada prelazi iz jednog stacionarnog stanja u drugo (to jest kada prelazi iz stanja više energije u stanje niže). Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Za vodikov atom možemo lako, po Bohrovu postulatu, proračunati frekvencije dane prijelazom elektrona iz kvantnog stanja "n" u kvantno stanje "n" - 1:

Za velike "n" možemo staviti u nazivniku "n" - 1 staviti jednako "n", a u brojniku možemo 1 zanemariti pored 2∙"n". Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. U atomu vodika, glavni kvantni broj "n" daje diskretni spektar energijskih stanja elektrona:

Osnovno stanje ("n" = 1) ima energiju "E" = –13,6 eV, dok više vrijednosti "n" daju viša pobuđena stanja, a ionizaciji odgovara "n" → ∞. 7 atoma vodika, 5 atoma ugljika, 0 atoma dušika, 1 atom kisika i 0 atoma fosfora. Tako se već dva atoma vodika spajaju u molekulu H, isto tako dva atoma dušika u N, isto tako dva atoma klora u Cl. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Dakle "a" daje vjerovatnost prijelaza atoma iz stanja "n" u stanje "m". Poznata crvena H-alfa spektralna linija plinovitog vodika, koja prestavlja prijalaz Balmerove serije sa energetske razine n = 3 na n = 2, je jedna od najupadljivijih boja u svemiru. formula HO označuje molekulu vode, koja se sastoji od dvaju atoma vodika (simbol H) i jednog atoma kisika (simbol O). Emitira li elektron svjetlost prelazeći iz stacionarnog stanja "n" = 100 u stacionarno stanje "n" = 99, ta je frekvencija tada jednaka frekvenciji kojom se elektron vrti u kružnici s kvantnim brojem "n" = 100. Atom apsorbira (upije) zračenje samo kada primi određeni kvant energije i emitira određeni kvant energije kada prelazi iz jednog stacionarnog stanja u drugo (to jest kada prelazi iz stanja više energije u stanje niže). Dobiven od metana oduzimanjem jednog atoma vodika. Sa "A" označit ćemo vjerojatnost prijelaza iz stanja "n" u stanje "n-k". Kvantni brojevi "n, l, m" i "s" točno određuju pojedino stacionarno stanje elektrona u atomu vodika. Kvantni brojevi "n, l, m" i "s" točno određuju pojedino stacionarno stanje elektrona u atomu vodika. Kvantni brojevi "n, l, m" i "s" točno određuju pojedino stacionarno stanje elektrona u atomu vodika. Uz taj ugljikov atom može još biti vezan jedan atom vodika. Organski aromatski radikal, dobiven oduzimanjem jednog atoma vodika benzenu. Iako je atom električki neutralan, on prelazi u pobuđeno stanje, jer jedan elektron nedostaje u elektronskom omotaču. Voda

Voda je kemijski spoj dva atoma vodika i jednog atoma kisika i jedan od osnovnih uvjeta života. Za vodikov atom možemo lako, po Bohrovu postulatu, proračunati frekvencije dane prijelazom elektrona iz kvantnog stanja "n" u kvantno stanje "n" - 1:

Za velike "n" možemo staviti u nazivniku "n" - 1 staviti jednako "n", a u brojniku možemo 1 zanemariti pored 2∙"n". Emitira li elektron svjetlost prelazeći iz stacionarnog stanja "n" = 100 u stacionarno stanje "n" = 99, ta je frekvencija tada jednaka frekvenciji kojom se elektron vrti u kružnici s kvantnim brojem "n" = 100. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. Općenito, nelinearna molekula koja sadrži "N" atoma može vibrirati na 3 ∙ "N" – 6 načina, a linearna molekula koja sadrži "N" atoma na 3 ∙ "N" – 5 načina. U atomu vodika, glavni kvantni broj "n" daje diskretni spektar energijskih stanja elektrona:

Osnovno stanje ("n" = 1) ima energiju "E" = –13,6 eV, dok više vrijednosti "n" daju viša pobuđena stanja, a ionizaciji odgovara "n" → ∞. 7 atoma vodika, 5 atoma ugljika, 0 atoma dušika, 1 atom kisika i 0 atoma fosfora. Tako se već dva atoma vodika spajaju u molekulu H, isto tako dva atoma dušika u N, isto tako dva atoma klora u Cl. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Najjednostavniji atom je atom kemijskog elementa vodika kod kojeg oko jezgre kruži samo jedan elektron. Dakle "a" daje vjerovatnost prijelaza atoma iz stanja "n" u stanje "m". Poznata crvena H-alfa spektralna linija plinovitog vodika, koja prestavlja prijalaz Balmerove serije sa energetske razine n = 3 na n = 2, je jedna od najupadljivijih boja u svemiru. formula HO označuje molekulu vode, koja se sastoji od dvaju atoma vodika (simbol H) i jednog atoma kisika (simbol O). Dobiven od metana oduzimanjem jednog atoma vodika. Atom apsorbira (upije) zračenje samo kada primi određeni kvant energije i emitira određeni kvant energije kada prelazi iz jednog stacionarnog stanja u drugo (to jest kada prelazi iz stanja više energije u stanje niže). Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Molekula koja iz stanja "l" prelazi u stanje "l" - 1 emitira spektralnu liniju frekvencije:

Ovaj izraz malo ćemo popraviti. Sa "A" označit ćemo vjerojatnost prijelaza iz stanja "n" u stanje "n-k". Kvantni brojevi "n, l, m" i "s" točno određuju pojedino stacionarno stanje elektrona u atomu vodika. Kvantni brojevi "n, l, m" i "s" točno određuju pojedino stacionarno stanje elektrona u atomu vodika.