Koji je od navedenih parkova prirode najbliži autocesti A3?
Kopački rit Vransko jezero Lonjsko polje Žumberak – Samoborsko gorje
A B C D
Od 1997. godine parkom prirode upravlja Javna ustanova "Park prirode Kopački rit". Park prirode Kopački rit

Park prirode Kopački rit je poplavno područje u Baranji, na sjeveroistoku Hrvatske, između rijeka Dunav na istoku i Drave na jugu. Cesta se u cijelosti pruža područjem Parka prirode Kopački rit. Regionalni park se na svojem istoku naslanja na Park prirode Kopački rit. Park prirode Kopački rit ima veliko turističko značenje u Osječko-baranjskoj županiji jer više od trećine turista godišnje posjeti rit. Kao prvi ravnatelj sudjelovao je u utemeljenju Javne ustanove "Park prirode Kopački rit". Održava se nekoliko dana sredinom kolovoza na polju tik do parka prirode Kopački rit. Nalazi se u Baranji, u sklopu općine Bilje

Smješteno je na samom rubu parka prirode Kopački rit. Veliki dio regije čine močvare, kao što je Park prirode Kopački rit na jugoistoku Baranje u Hrvatskoj. Kopački rit bogat je životinjskim i biljnim svijetom. Na mjestu gdje se spajaju rijeke Dunav i Drava, priroda je napravila osobit fenomen Park prirode Kopački rit. Kopački rit je jedna od najvećih fluvijalno-močvarnih nizina u Europi. Ponajbolja mjesta u Hrvatskoj za promatranje ptica su: park prirode Kopački rit, ornitološki rezervat Crna Mlaka, park prirode Vransko jezero i dr. Kopački rit je najveće mrjestilište i rastilište riba Podunavlja. Posljednja obnova dvorca bila je 1974. godine, a danas je u njemu smještena Uprava Javne ustanove Park prirode Kopački Rit. Česta je u stajačim ili sporo tekućim vodama (Kopački rit). Usprkos tome, do nedavno je okrilju dvorca bio smješten je dio Hrvatskih šuma, te Uprava Javne ustanove Park prirode Kopački rit. Kopački rit je proglašen međunarodno značajnim močvarnim područjem zaštićen Ramsarskom konvencijom. Nalazi se pod upravom Javne ustanove Park priprode Kopački rit. Posebni rezervat prirode Koviljsko-petrovaradinski rit

Posebni rezervat prirode Koviljsko-petrovaradinski rit je posebni rezervat prirode u Vojvodini. Nekoliko godina kasnije, točnije 1976., uže područje parka je proglašeno Specijalnim zoološkim rezervatom, a šire područje Parkom prirode "Kopački rit", ukupne površine 10.500 ha. Drugo važno zimsko stanište je Park prirode Kopački rit koji pokriva močvarno netaknuto područje na sjeverozapadu Hrvatske na kojem živi više od 260 vrsta ptica, od kojih su neke vrlo rijetke kao orao štekavac. Drava je na svom utoku u Dunav stvorila prirodni rezervat Kopački rit koji je stanište brojnih vrsta ptica. Najomiljeniji su mu baranjski pejzaži (Kopački rit, Zeleni otok kod Batine, Puškaš). Parkovi Dunav-Auen, Kopački rit i delta Dunava su posebno zaštićena područja. Park prirode Vransko jezero

Park prirode Vransko jezero je jedan od 11 parkova prirode u Republici Hrvatskoj i obuhvaća Vransko jezero s okolicom. Spada u Park prirode Vransko jezero. Granica Parka prirode "Vransko jezero" polazi od kapelice Sv. U blizini Sukošana nalazi se više nacionalnih parkova i parkova prirode.<br>
Udaljenost do nacionalnih parkova: Kornati: 11 Nm, Krka: 60 km, Paklenica: 50 km.<br>
Udaljenost do parkova prirode: Telašćica: 9 Nm, Vransko jezero: 22 km, Velebit: 50 km. Vransko jezero (Dalmacija)

Vransko jezero ili Vrana u sjevernoj Dalmaciji, jezero i kriptodepresija sjeveroistočno od Pakoštana. Vransko jezero (Cres)

Vransko jezero je slatkovodno jezero u središnjem dijelu otoka Cresa. n. e.

Park prirode Vransko jezero nudi mnoge oblike turizma, rekreacije i edukacije. Okruženje: 

- blizina velikih gradskih središta / Zadar, Šibenik, Biograd

- blizina nacionalnih parkova / Plitvička jezera, Paklenica, Krka, Kornati / i parkova prirode / Vransko jezero

- blizina prometnica / A1 i blizina zračne luke Zadar

Popis stanovništva iz 2011.g. Vransko je jezero autohtono. Vransko jezero

Hrvatska: Taj je arheološki lokalitet na turističkom zemljovidu Parka Prirode Vransko jezero označen kao starohrvatsko naselje. Rezervat je jedan od najbitnijih dijelova Parka prirode Vransko jezero, jer je upravo na području rezervata najveća koncentracija ptica. Vransko jezero je najveće prirodno jezero u Hrvatskoj. Vransko jezero je najveće prirodno jezero u Hrvatskoj. Dana 16. rujna 1999. osnovana je i Javna ustanova "Park prirode Vransko jezero" sa sjedištem u Pakoštanama. Šuma medunca i bjelograba "Gajine" na turističkom zemljovidu Parka Prirode Vransko jezero označena je kao šumski rezervat. Ponajbolja mjesta u Hrvatskoj za promatranje ptica su: park prirode Kopački rit, ornitološki rezervat Crna Mlaka, park prirode Vransko jezero i dr. Najveće prirodno jezero je Vransko jezero kod Biograda (30,7 km²). U blizini sela je i Vransko jezero. Važno prirodno jezero na Cresu je Vransko jezero površine 6 km². Vransko jezero se nalazi oko 500 metara zapadno od mjesta. Park prirode Lauenburška jezera jedan je od najstarijih parkova prirode u Schleswig-Holsteinu. Na području županije nalaze se dva nacionalna parka, Krka i Kornati , te jugoistočni (manji) dio Parka prirode Vransko jezero. Parkovi prirode u Mađarskoj

Popis parkova prirode (mađ. Vransko se nalazi istočno od Celja na autocesti Ljubljana- Maribor u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Savinjskoj. Park prirode Lonjsko polje

Park prirode Lonjsko polje, sa svojom površinom od 50.650 ha, najveće je zaštićeno močvarno područje ne samo u Republici Hrvatskoj, već i u cijelom dunavskom porječju. Gotovo cijelo područje općine nalazi se u Parku prirode Lonjsko polje. Koristi se u rekreativne i turističke svrhe, poput parka prirode Lonjsko polje. Na području Moslavine nalaze se znatni izvori nafte i plina, dio parka prirode Lonjsko polje. Uzgaja se u Turopoljskom lugu, Šiljakovečkoj dubravi i parku prirode Lonjsko polje te kod privatnih uzgajivača. Vodeni valovi su često jako veliki i Park prirode Lonjsko polje ima vrlo važnu ulogu kao sustav obrane od poplava za okolno stanovništvo. Park prirode Lauenburška jezera jedan je od najstarijih parkova prirode u Schleswig-Holsteinu. Središnjim i jugoistočnim dijelom županije dominira Odransko polje, Posavina i Lonjsko polje. Parkovi prirode u Mađarskoj

Popis parkova prirode (mađ. Najgušća gnijezdeća populacija nalazi se u Parku prirode Lonjsko polje (Čigoć) uz poplavne nizine rijeke Save, Dunava (Borovo) i Ilove (Marino Selo). "Pod" Kutinom na jugu je Park prirode Lonjsko polje, a obronci na kojem je Kutina dio su sustava Moslavačke gore koji su već u antici bili posađeni vinovom lozom. Park prirode Povljansko polje

Park prirode Povljansko polje je planirani park prirode u Hrvatskoj. Šume su važan ponegdje i glavni element nacionalnih parkova i parkova prirode. Park prirode Biokovo

Park prirode Biokovo je jedan od 11 parkova prirode u Republici Hrvatskoj i obuhvaća istoimeni planinski masiv Biokovo. Posljednjih godina kulturni program odvijao se i u PP Lonjsko Polje. Azerbajdžan ukupno ima devet nacionalnih parkova, kao i 13 parkova prirode i 21 rezervat. Park prirode Vransko jezero

Park prirode Vransko jezero je jedan od 11 parkova prirode u Republici Hrvatskoj i obuhvaća Vransko jezero s okolicom. Početna točka je na graničnom prijelazu s Republikom Slovenijom Bregana, a krajnja je čvor Sveta Nedelja na autocesti A3. Najznačajniji ekološki element u Parku prirode Lonjsko polje su poplave koje se mogu dogoditi u bilo koje doba godine, zbog izvanrednih konstelacija rijeke Save i njezinih pritoka. Ovdje se nalazi cijeli niz parkova i spomenika prirode. UNESCO je 2007. uvrstio park prirode Atsinananu na popis svjetske baštine, Nacionalni park Masoala jedan je od šest parkova kompleksa parkova "Kišne šume Atsinanana". U razdoblju od 2012. do 2016. godine Dragana Lucija Ratković Aydemir upravlja projektom interpretacije i prezentacije prirode za 30 investicija mreže nacionalnih parkova, parkova prirode i zaštićenih područja Republike Hrvatske. U Hrvatskoj se nalaze primjerice uz rijeku Savu (uključujući Turopolje, Lonjsko i Mokro Polje). U blizini Sukošana nalazi se više nacionalnih parkova i parkova prirode.<br>
Udaljenost do nacionalnih parkova: Kornati: 11 Nm, Krka: 60 km, Paklenica: 50 km.<br>
Udaljenost do parkova prirode: Telašćica: 9 Nm, Vransko jezero: 22 km, Velebit: 50 km. Državna cesta D43

D43 je državna cesta u smjeru sjever-jug koja povezuje Đurđevac s čvorom Ivanić Grad na autocesti A3. Ekološko društvo Žumberak dodijelilo mu je 1999. priznanje Prijatelj Parka prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Veći dio gore zaštićen je kao Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Svi se slapovi nalaze na području Parka prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Žumberačka gora zajedno sa Samoborskim gorjem od 1999. čine Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje, koji obuhvaća oko 350 km. Žumberačka gora zajedno sa Samoborskim gorjem od 1999. čine Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje, koji obuhvaća oko 350 km. Veći dio doline je 1964. zaštićen kao značajni krajobraz, a od 1999. postaje dio Parka prirode Žumberak - Samoborsko gorje. Na području grada nalazi se i mnogo zaštićenih prirodnih predjela, među kojima je najvažniji Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Park prirode Žumberak - Samoborsko gorje oduvijek je bilo omiljeno izletničko odredište planinara, rekreativaca i izletnika s područja šire okolice. Glavni dio istraživačkih aktivnosti Kluba je na području Parka prirode Žumberak – Samoborsko gorje, na Velebitu, Dinari i u NP Risnjak. Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje

Obuhvaća: Samoborsko gorje i južno prigorje Žumberačkog gorja (Gorjanci - sjeverni, slovenski dio)

Površina: 350km (većim dijelom se nalazi u Zagrebačkoj, a manjim u Karlovačkoj županiji)

Datum proglašenja parka prirode: 28. svibnja 1999. To se prvenstveno odnosi na Risnjak i Sjeverni Velebit kao i na parkove prirode Medvednica, Velebit, Papuk, Učka i park prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Biciklistima će se sigurno svidjeti uređene biciklističke staze za koje je JU Park prirode Žumberak-Samoborsko gorje izdao pripadnu kartu: 
Staza br. Samoborsko gorje

Samoborsko gorje je sjeverni masiv Žumberačkog gorja. Park prirode Žumberak-Samoborsko gorje sa svojim najvišim vrhom Sveta Gera, 1178 m pruža razne mogućnosti posebno za planinarenje, šetnje, lov i ribolov. Kao izniman doprinos zaštiti prirode u 2009. izdvojena je njezina knjiga "Zaštićene biljke Samoborskog područja i Parka prirode Žumberak – Samoborsko gorje" koja je rezultat višegodišnjeg istraživanja i dugogodišnjeg rada na proučavanju zaštićenih biljnih svojti samoborskog područja. Jaskanski planinarski put

Jaskanski planinarski put je planinarska obilaznica koja se proteže od Okića (Samobor) do Medven Drage (Krašić, Jastrebarsko), prateći liniju grada Jastrebarskog uz rub Panonske nizine, kroz Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Oštrc (Samoborsko gorje)

Oštrc (752  mnv.) Samoborsko gorje je uglavnom građeno od vapnenaca trijaske i kredne starosti. Parkovi prirode Medvednica (rubni dijelovi i skijaške staze) i Žumberak – Samoborsko gorje (središnji i sjeveroistočni dio), specijalni rezervati Crna mlaka i Japetić, posebni botanički rezervat Cret Dubravica (stanište rosike - biljke mesožderke), orintološki rezervat Sava (Zaprešić-Samobor). Manji dio toga gorja - Samoborsko gorje često izdvajamo kao samostalno. Najpoznatija su nalazišta Medvednica, Strahinčica, Samoborsko gorje i Ogulinsko polje. Najpoznatija su nalazišta Medvednica, Strahinčica, Samoborsko gorje i Ogulinsko zagorje. Park prirode Lauenburška jezera jedan je od najstarijih parkova prirode u Schleswig-Holsteinu. Parkovi prirode u Mađarskoj

Popis parkova prirode (mađ. Žumberačko gorje tvori nekoliko gorskih lanaca: Žumberačka gora, Samoborsko gorje i Plešivica (poznata i kao Jaskanska Plješivica).