Koji su od navedenih hrvatskih povjesničara djelovali u 19. stoljeću?
Mirjana Gross, Grga Novak i Mate Suić Ivan Kukuljević Sakcinski, Franjo Rački i Tadija Smičiklas Vjekoslav Klaić, Ferdo Šišić i Nada Klaić Ivan Lučić, Adam Baltazar Krčelić i Toma Arhiđakon
A B C D
Mirjana Gross

Mirjana Gross (Zagreb, 22. svibnja 1922. Grga Novak

Grga Novak (Hvar, 2. travnja 1888. • Gross, Mirjana: "Izvorno pravaštvo. Od hrvatskih povjesničara, Ivan Lučić i većina povjesničara 19. stoljeća su odbacivali ovaj izvještaj. Prvi doseljenik bio je Mate Suić. Mate Suić

Prof. dr. Mate Suić (3. studenog 1915., Postira - 28. listopada 2002., Zagreb), hrvatski povjesničar, arheolog, filolog i veleposlanik. Mate Suić smatra da vjerojatno potječe od 1. do 7. stoljeća. (U tom udžbeniku Mirjana Gross ne spominje Carra osobno, ali razmatra mnoge probleme kojima se i on bavi i prikazuje stavove drugih značajnih povjesničara.) Grga Novak smatra da su vjerojatno bile nastavak prijašnjih. Grga Novak smatra da su vjerojatno bile nastavak prijašnjih. Mentor obaju radova bila je prof. dr. Mirjana Gross. Špilju je istraživao hrvatski povjesničar Grga Novak. Prvu nogometnu loptu u Posedarje donijeli su Grga Šimurina i Mate Novaković. Mate Suić rođen je 3. studenog 1915. u Postirama na Braču. Mirjana Gross uvodi precizniju terminologiju, razlikujući "historiju", "historijsku znanost" i "historiografiju". Razrednik u Velikoj realci bio mu je Grga Novak. Naselje je osnovano početkom 19. stoljeća od težačke obitelji Suić. Mate Suić dao je velik doprinos hrvatskoj povjesnici u svojih 60 godina istraživanja. Istraživao ju je hrvatski povjesničar i arheolog Grga Novak (Hvar, 1888. Mirjana Kasapović

Mirjana Kasapović (Sarajevo, 19. rujna 1956.) Godine 1998. osnovao je Mediteranski institut Grga Novak na Hvaru. David Jonathan Gross

David Jonathan Gross ili samo David Gross (Washington, 19. veljače 1941. Od hrvatskih književnika, u Baji su djelovali Mišo Jelić, Grgur Peštalić i ostali. Na samim početcima ga je vodio Grga Novak, a od 1978. vodi ga Božidar Čečuk. U 19. i 20. stoljeću djelovali su Ljudevit Vukotinović, Spiridon Brusina, Gjuro Pilar i Dragutin Gorjanović-Kramberger, koji su postavili znanstvene i institucionalne temelje hrvatske geologije. Ivan Lučić se naziva ocem hrvatske historiografije, a ostali važni povjesničari su Juraj Rattkay, Ivan Kukuljević Sakcinski, Franjo Rački, Tadija Smičiklas, Vjekoslav Klaić i Ferdo Šišić. Ivan Kukuljević Sakcinski

Ivan Kukuljević Sakcinski (Varaždin, 29. svibnja 1816. također je bila većina narodnjaka, a među njima su osobitu ulogu imali: Josip Juraj Strossmayer, Franjo Rački, Matija Mrazović, Ivan Vončina, Ivan Kukuljević Sakcinski i drugi. Prijateljevao je s mnogim uglednim znanstvenicima i kulturnim radnicima, kao što su Franjo Rački, Tadija Smičiklas, Antun Radić i drugi. Ivan Kukuljević Sakcinski (1816.–89. Prvi ga spominje Ivan Kukuljević Sakcinski. Tadija Smičiklas

Tadija Smičiklas (Reštovo, Žumberak, 1. listopada 1843. Od hrvatskih povjesničara, Ivan Lučić i većina povjesničara 19. stoljeća su odbacivali ovaj izvještaj. Ivan Kukuljević Sakcinski u radu o kralju Tomislavu. U drugoj polovici XIX stoljeća ističu se kod nas kao paleografi: [[Franjo Rački]], [[Ivan Kukuljević-Sakcinski]] i [[Vatroslav Jagić]]; zatim [[Vjekoslav Klaić]], [[Emilij Laszowski]], [[Ferdo Šišić]] i dr. 


[[Kategorija:Povijesna znanost]] Vuk Kukuljević Sakcinski

Vuk Kukuljević Sakcinski (1705. Ivan Kukuljević Sakcinski rođen je u Varaždinu 1816. godine. (cjelina), 

KUKULJEVIĆ SAKCINSKI, Ivan; "Bibliografija hrvatska", Zagreb 1860. Ivan Kukuljević Sakcinski bio je vrlo sklon Rusima. Kukuljević Sakcinski

Kukuljević Sakcinski je hrvatska plemićka obitelj. Antun Kukuljević Sakcinski

Antun Kukuljević Sakcinski (1776.-1851.) To je otkrio Ivan Kukuljević Sakcinski i pisao o tome. I sam Ivan Kukuljević Sakcinski ga navodi kao utemeljitelja Medvedgrada. Ivan Kukuljević Sakcinski koji navodi da je utemeljitelj Medvedgrada bio Filip, biskup zagrebački. Dramsku književnost zastupaju Demeter, Ivan Kukuljević Sakcinski, Antun Nemčić i ini. Pronašao ga je Ivan Kukuljević Sakcinski, u trogirskome benediktinskom samostanu sv. Zbornik je 1854. pronašao Ivan Kukuljević Sakcinski, u trogirskome benediktinskom samostanu sv. Nekadađnji ilirci osnivaju Narodnu stranku (Josip Juraj Strossmayer, Ivan Mažuranić, Ivan Kukuljević Sakcinski i dr.). Kukuljević Sakcinski (1816.-1889.) Ivan Kukuljević Sakcinski održava 1843. u Hrvatskom saboru prvi govor na hrvatskom jeziku. Vjekoslav Klaić

Vjekoslav Klaić (Garčin, 21. lipnja 1849. Nada Klaić

Nada Klaić, (Zagreb, 21. srpnja 1920. =Izvori=

Ferdo Šišić: Poviest Hrvata za kraljeva iz doma Arpadovića I dio, Zagreb 1944

Vjekoslav Klaić: Povijest Hrvata I. dio, Zagreb 1980. Ivan Lučić se naziva ocem hrvatske historiografije, a ostali važni povjesničari su Juraj Rattkay, Ivan Kukuljević Sakcinski, Franjo Rački, Tadija Smičiklas, Vjekoslav Klaić i Ferdo Šišić. Povjesničar Vjekoslav Klaić navodi:". U drugoj polovici XIX stoljeća ističu se kod nas kao paleografi: [[Franjo Rački]], [[Ivan Kukuljević-Sakcinski]] i [[Vatroslav Jagić]]; zatim [[Vjekoslav Klaić]], [[Emilij Laszowski]], [[Ferdo Šišić]] i dr. 


[[Kategorija:Povijesna znanost]] Hrvatski povjesničar Vjekoslav Klaić (1849.-1928.) Miho Klaić

Miho Klaić (Dubrovnik, 19. kolovoza 1829. O njima su opsežno raspravljali ugledni povjesničari (Šišić, Klaić, Smičiklas i dr.). Šeperovo mišljenje prihvatila je Nada Klaić. Poznati povjesničar Vjekoslav Klaić u knjizi "Hrvatska plemena od XII. Kačićeve rodove navodi i Vjekoslav Klaić u knjizi "Hrvatska plemena od XII. Vjekoslav Klaić je Kubera smatrao hrvatskim knezom u Panoniji koji se 758. odvojio od Avara. Nada Klaić je najutjecajnija hrvatska medievalistica 20. stoljeća. Vjekoslav Klaić navodi vrh Gradec brdo u Bilo-gori (1878. U naučnoj su književnosti tu istu građu obrađivali najviše Vjekoslav Klaić i Vladimir Mažuranić. Vjekoslav Klaić u svojoj knjizi "Hrvatska prezimena" piše kako su od Tugomirića potomci "Babići", "Sučići" i "Surotvići". Bratoljub Klaić

Adolf Bratoljub Klaić ("Adolf Klaić") (Bizovac, 27. srpnja 1909. Hauptmann, B. Grafenauer, N. Klaić, L. Margetić), a iznimno i s knezom Branimirom (F. Šišić). 411
Istwanffy: "Regni Hungarci historia"
Vjekoslav Klaić: "Povijest Hrvata" v. str. 411 Istwanffy: "Regni Hungarci historia" Vjekoslav Klaić: "Povijest Hrvata" v. str. Petar Klaić

Petar Klaić (Zadar, 1862. "sabor hrvatskih knezova" "(Vjekoslav Klaić)", na kojem je pokušao dobiti podršku i smiriti napeto stanje vezano uz Šibenik i Trogir. 91 - 92

2) Vjekoslav Klaić, "Povijest Hrvata od najstarijih vremena do svršetka XIX stoljeća". Međutim, Nada Klaić nikad nije odbacila autentičnost povijesne jezgre pojedine isprave. Od hrvatskih povjesničara, Ivan Lučić i većina povjesničara 19. stoljeća su odbacivali ovaj izvještaj. Baltazar Adam Krčelić

Baltazar Adam Krčelić (Kerchelich, Kerchelics; Boltižar, Boltek, Bolthisar) (Šenkovec kraj Zagreba, 5. veljače 1715. Njegovu smrt spominje i Baltazar Adam Krčelić. S druge strane njegovo postojanje pravdaju Baltazar Adam Krčelić te Ivan Krstitelj Tkalčić. Gotšalda kao zagrebačkoga biskupa spominje i Baltazar Adam Krčelić. stoljeću napisao splitski arhiđakon Toma. Uzimajući mišljenje arhiđakona Ivana brojni povjesničari ga smatraju drugim zagrebačkim biskupom, ali Baltazar Adam Krčelić i Ivan Krstitelj Tkalčić sumnjaju u njegovo postojanje. Škola je dobila ime Visoka škola za poslovanje i upravljanje Baltazar Adam Krčelić, po poznatom povjesničaru iz zaprešićkog kraja. Među prvim autorima koji su se osvrnuli na Medvedgrad bio je Baltazar Adam Krčelić koji je citirao veći broj pisanih isprava u kojima se spominje njegovo ime. U 13. stoljeću Toma Arhiđakon ("Thomas Archidiaconus", oko 1200. do 1268. Toma Arhiđakon

Toma Arhiđakon (latinski: "Thomas Archidiaconus Spalatensis", Split, oko 1200. Uz njega su bili pravnik Ladislav Lukavski, poznati zagrebački kanonik, povjesničar i pravni pisac Baltazar Adam Krčelić, Nikola Škrlec Lomnički, tada bilježnik Sudbenoga stola i Kraljevinskih konferencija te prisjednik Sudbenoga stola Ivan Juršić. Završio je i visoku školu za poslovanje i upravljanje, s pravom javnosti " "Baltazar Adam Krčelić" ", Program stučnog studija i upravljanja, usmjerenje - " Menadžment u kulturi ". Pisani trag o životu Selske župe, Spomenica, napisao je prigodom odlaska iz župe 1745. godine, povjesničar, Baltazar Adam Krčelić (1739.-1745). Toma Arhiđakon u 13.st. Od 2004. predaje kolegij "Dizajn u kulturi" na Visokoj školi za poslovanje i upravljanje Baltazar Adam Krčelić, a 2006. pokreće Udrugu Punta Arta, s umjetnikom Vedranom Perkovom. Suvremenik navedenih događaja, Toma Arhiđakon, detaljno opisuje osobine Tatara/Mongola i njihovu provalu do Jadrana u svojem djelu "Historia Salonitana". Splićanin Toma Arhiđakon, povjesničar XIII. Na Visokoj školi za poslovanje i upravljanje „Baltazar Adam Krčelić” u Zaprešiću od 2001. do 2008. godine nositeljica je kolegija Pregled hrvatske povijesti, a na dotičnoj instituciji predaje honorarno još i danas. Nakon završenog stručnog studija upisao je i završio također u visokoj školi za poslovanje i upravljanje, s pravom javnosti " "Baltazar Adam Krčelić" " specijalistički diplomski stručni studij, usmjerenje - " Projektni menadžment ". Poznati latinist u sjevernoj Hrvatskoj je kroničar Baltazar Adam Krčelić, dok su Slavonac Matija Petar Katančić (autor prvoga hrvatskoga tiskanoga prijevoda "Biblije") i Tituš Brezovački (najvažniji dramatik kajkavskoga područja) pisali i na hrvatskome. Splitski kroničar Toma Arhiđakon (o.1200.-1268.) Zapis o ovme je ostavio Toma Arhiđakon. Ivan Lučić

Ivan Lučić (Lucić, Lucius, Lucio Trogir, rujna 1604. O tome Baltazar Adam Krčelić u svojim Annuama piše:

"Osim toga između Severina i Rače, u mjestu zvanom Bjelovar, podigne uz silan trud jadnih ljudi stanove za pripadnike štaba i tvrđavu, gdje su imali stanovati i pijaristi.