Što je difuzija?
tlak koji nastaje kada molekule plina udaraju u stijenku posude spontano miješanje dviju različitih tvari unutarnja energija koju imaju molekule plina pri temperaturi od 0 K sila kojom molekule neke tvari djeluju jedna na drugu
A B C D
Povećanjem temperature, molekule plina postaju sve brže i snažnije udaraju na stijenke spremnika. Povećanjem temperature, molekule plina postaju sve brže i snažnije udaraju na stijenke spremnika. Prema atomističkim predodžbama tlak plina uzrokovan je udarcima molekula o zid posude. Prema atomističkim predodžbama tlak plina uzrokovan je udarcima molekula o zid posude. Očito je da će tlak plina postati beskonačno velik ako mol plina stisnemo do tog volumena "b" što ga same molekule zapremaju. Očito je da će tlak plina postati beskonačno velik ako mol plina stisnemo do tog volumena "b" što ga same molekule zapremaju. Tlak pojedinog plina, kojim on djeluje na stijenke posude, kad zauzima prostor kao čitava plinska smjesa, zove se parcijalni tlak tog plina. Osnovne su postavke teorije: 

Tlak plina uzrokovan je udarcima molekula plina u određenom vremenu na površinu stijenke posude koja zatvara plin. Parcijalni tlak određenog plina u smjesi, je onaj tlak koji bi taj plin imao kada bi sam zauzimao obujam, koji zauzima smjesa. Hidrostatički tlak je tlak koji u tekućini nastaje zbog njezine težine. Djelomičan vakuum možemo stvoriti uklanjanjem dijela zraka ili plina iz posude, čime postižemo da je tlak unutar posude niži od atmosferskog tlaka izvan nje. Nalaze li se na početku vodikove molekule u jednoj, a kisikove molekule na drugoj polovini posude, tada će ubrzo oba plina ispuniti ravnomjerno čitavu posudu. Tlak plina dobivamo dakle, tako da proračunamo, koliki impulsi prenesu molekule u jednoj sekundi na 1 m zida. Tlak plina dobivamo dakle, tako da proračunamo, koliki impulsi prenesu molekule u jednoj sekundi na 1 m zida. Tlak koji nastaje u tekućini zbog njene težine zove se hidrostatički tlak. ), kada nastaje danilska kultura koju karakteriziraju lijepo oblikovane keramičke posude geometrijskih ukrasa. Nastaje kada je nizak atmosferski tlak (ciklona) nad Sredozemljem i visok tlak (anticiklona) nad sjeveroistočnom Europom. Nastaje kada je nizak atmosferski tlak (ciklona) nad Sredozemljem i visok tlak (anticiklona) nad sjeveroistočnom Europom. Oni djeluju kad se snizi tlak plina u cjevovodu, što je indikacija oštećenja cjevovoda. Fluorescencija nastaje kada foton upadnog zračenja pobudi elektron iz molekule u neko pobuđeno stanje. Osmotski tlak koji nastaje uzrokuje brz ulazak vode u stanicu. Ponekad, velika količina plina stvara pretjeran tlak, koji stvara buku. Zbog centrifugalne sile veće se čestice nečistoće, kao i kondenzat, slivaju niz stijenku posude. Zbog centrifugalne sile veće se čestice nečistoće, kao i kondenzat, slivaju niz stijenku posude. Tlak plina određuje položaj meniska u porama. Bitno je napomenuti da je difuzija miješanje kemijskih tvari bez ikakvog vanjskog utjecaja. Aditivno miješanje boja

Aditivno miješanje boja je stvaranje osjeta nove boje u oku na temelju zbrajanja dviju ili više svjetlosti različitih valnih duljina (boja). spontano generiraju iz nežive tvari. Pojava se također koristi za određivanje molne mase otopljene tvari:

Difuzija (lat. Difuzija

Difuzija (lat. Tvari koje spontano apsorbiraju vodu iz zraka u obliku hidrata su poznate kao higroskopne tvari. Potpomognuta difuzija

Potpomognuta difuzija (eng. Tvari teku od područja veće koncentracije ka manjoj kod difuzija, a obratno teče aktivni transport. Plinovi vrše difuziju, to jest difundiraju u krute tvari, pa se ta difuzija naziva adsorpcija. Prvi je jednostavna difuzija (obična difuzija) preko kanalnih proteina. Difuzija se ne zbiva samo između kemijskih tvari koje se dodiruju, nego također između tvari koje su odijeljene nekom pregradom, odnosno membranom. Difuzija se ne zbiva samo između kemijskih tvari koje se dodiruju, nego također između tvari koje su odijeljene nekom pregradom, odnosno membranom. "ὠσμός": guranje, tiskanje) je difuzija kojom se izjednačuju koncentracija u otopini i otapalu, odnosno koncentracije dviju otopina različitih koncentracija, međusobno odijeljenih polupropusnom membranom, to jest takvom koja propušta otapalo, ali zaustavlja otopljenu tvar. Danas je poznato oko 17 milijuna različitih tvari. Oplemenjivanje voćaka vrši se spajanjem dviju različitih biljaka. Proučavanjem spektra različitih tvari zove se spektroskopija. Egzoskeleti mogu biti građeni od različitih tvari. Proučavanjem spektra različitih tvari zove se spektroskopija. Proučavanjem spektra različitih tvari zove se spektroskopija. Za razliku od plinova i kapljevina, gdje toplinsko gibanje čestica (molekula, iona, koloidnih čestica) uzrokuje međusobno miješanje dviju ili više tvari, u čvrstim tvarima atomi i ioni difuzijom mijenjaju mjesta u kristalnoj rešetki. Za razliku od plinova i kapljevina, gdje toplinsko gibanje čestica (molekula, iona, koloidnih čestica) uzrokuje međusobno miješanje dviju ili više tvari, u čvrstim tvarima atomi i ioni difuzijom mijenjaju mjesta u kristalnoj rešetki. Gore navedene higroskopne tvari najčešće se upotrebljavaju za sušenje različitih tvari u eksikatoru. U tehnici se difuzija iskorišćuje za odjeljivanje plinova različitih molekularnih masa, a isto tako i za dobivanje izotopa. Postao je međunarodno poznat svojim eksperimentom kojim je dokazao da život ne može spontano nastati iz nežive tvari. Pod miroljubivim uvjetima dodir između dviju kultura može voditi ljude da "posude" (zapravo, nauče) jedni od drugih (difuzija (antropologija) ili transkulturacija). Najveća kinetička energija koju slobodni elektroni imaju u metalu na temperaturi 0 K, u modelu Fermijeva plina u kojemu je svaka energijska razina zaposjednuta s dva elektrona, naziva se Fermijeva energija "E". Pri višoj temperaturi molekule plina gibaju se većim brzinama nego pri nižim temperaturama. Energija ionizacije 1402 pri 0 K u kJ mol-1. Energija ionizacije 1000 pri 0 K u kJ mol-1. Pri sobnoj temperaturi molekule elementarnog sumpora imaju prstenastu strukturu od osam atoma sumpora (S8) međusobno povezanih jednostrukim kovalentnim vezama. pri tlaku od 0,15 MPa i pri temperaturi 0 °C stvara hidrate. Normalno stanje plina je stanje pri standardnoj temperaturi t = 0 ºC i apsolutnom tlaku p = 1,01325 bar (standardni atmosferski tlak). Normalno stanje plina je stanje pri standardnoj temperaturi t = 0 ºC i apsolutnom tlaku p = 1,01325 bar (standardni atmosferski tlak). Međutim, molekule zraka kreću se pri običnoj temperaturi brzinom od 0,5 km/s. Atomi i molekule plina srazuju se na kristalu i prenose prosječno, pri svakom srazu o kristal, energije jednake "k∙T". Toplinsko zračenje je elektromagnetsko zračenje svih tijela koja se nalaze na temperaturi iznad apsolutne nule (0 K), odnosno odzračena energija ovisi samo o temperaturi promatranog tijela i stanju njegove površine. Toplinsko zračenje je elektromagnetsko zračenje svih tijela koja se nalaze na temperaturi iznad apsolutne nule (0 K), odnosno odzračena energija ovisi samo o temperaturi promatranog tijela i stanju njegove površine. Prosječna energija dvoatomne molekule nije jednaka 6∙1/2∙"k∙T", nego 5∙1/2∙"k∙T". Prosječna energija dvoatomne molekule nije jednaka 6∙1/2∙"k∙T", nego 5∙1/2∙"k∙T". Pri temperaturi od 0°C voda pod normalnim tlakom prelazi u čvrsto stanje. Oko 1 sekundu nakon nastanka svemira, pri temperaturi od 10 K, nastaje fotonska epoha. pod tlakom od 0,1 MPa i pri temperaturi od 0 °C lakše stvara hidrate od argona. Na primjer, pahulje pri temperaturi od -2 °C imaju neobičan trokutasti oblik. Oko 300 000 godina nakon Velikog praska, pri temperaturi od 3000 K, svemir postaje proziran. Mikrovalno pozadinsko zračenje odgovara spektru toplinskoga zračenja crnoga tijela pri temperaturi od 2,72548 K ± 0,00057 K. Otkrili su ga A. Mikrovalno pozadinsko zračenje odgovara spektru toplinskoga zračenja crnoga tijela pri temperaturi od 2,72548 K ± 0,00057 K. Otkrili su ga A. Gibbsova slobodna energija (G) jest energija oslobođena ili apsorbirana u reverzibilnom procesu pri konstantnoj temperaturi i tlaku. Za razliku od halogenih elemenata, koji u elementarnom stanju pri sobnoj temperaturi tvore dvoatomne molekule, halkogeni elementi, osim polonija, tvore dvoatomne ili višeatomne molekule. Boltzmannova konstanta "k" jednaka je 1,37∙10-23 J/K, pa prosječna rotacijska energija molekula na sobnoj temperaturi iznosi oko 4∙10-21 J. Izjednačimo li to s gornjom jednadžbom, vidimo da se molekule HCl na sobnoj temperaturi moraju nalaziti oko stanja s kvantnim brojem "l" = 5. Boltzmannova konstanta "k" jednaka je 1,37∙10-23 J/K, pa prosječna rotacijska energija molekula na sobnoj temperaturi iznosi oko 4∙10-21 J. Izjednačimo li to s gornjom jednadžbom, vidimo da se molekule HCl na sobnoj temperaturi moraju nalaziti oko stanja s kvantnim brojem "l" = 5. U grupi galaktika kao što su ovi skupovi, jedina značajna sila kojom galaktike djeluju jedna na drugu je gravitacija. Lorentzova sila je sila kojom električno i magnetsko polje djeluju na nabijenu česticu u gibanju. U tekućini molekule kližu jedna uz drugu. U tekućini molekule kližu jedna uz drugu. "Međuovisnost boja" znači da boje djeluju jedna na drugu. Ove dvije silnice djeluju interaktivno jedna na drugu pod različitim kutevima. Što je temperatura tvari viša, to je veća kinetička energija molekula, pa je vođenje prenošenje kinetičke energije od jedne molekule na drugu. Predstavljaju skupinu dvije ili više galaktika koje međusobno uzajamno djeluju jedna na drugu. Molekule iste tvari privlače se međusobno izvjesnom silom, a ta se sila zove kohezija. U unutrašnjosti tekućine je prosjek sila što djeluju na pojedinu molekulu jednak nuli, a na površini su molekule izložene nejednakim silama s vanjske i s unutarnje strane tekućine. U unutrašnjosti tekućine je prosjek sila što djeluju na pojedinu molekulu jednak nuli, a na površini su molekule izložene nejednakim silama s vanjske i s unutarnje strane tekućine. U unutrašnjosti tekućine je prosjek sila što djeluju na pojedinu molekulu jednak nuli, a na površini su molekule izložene nejednakim silama s vanjske i s unutarnje strane tekućine. Adsorpcija podrazumijeva sposobnost neke čvrste tvari (adsorbensa) da na svojoj graničnoj površini veže (adsorbira) molekule plina ili otopljene tvari iz otopina (adsorbant). Njihove plimne sile djeluju jedna na drugu, a ocean se uzdiže i pada niže od prosjeka. Trenje klizanja razmjerno je komponenti sile kojom tijelo djeluje okomito na podlogu, to jest sili kojom jedna površina pritišće drugu. Jakost adsorpcije neke tvari ovisi o vrsti veze kojom se veže na površinu adsorbensa. Statika proučava uvjete ravnoteže materijalnih tijela na koja djeluju sile i zakone pretvorbe sustava sila što djeluju na kruta tijela. Statika proučava uvjete ravnoteže materijalnih tijela na koja djeluju sile i zakone pretvorbe sustava sila što djeluju na kruta tijela. Sila kojom se čestice krede, a time i njene molekule, drže zajedno, mnogo je manja nego kod željeza. Njegovi suvremenici bili su još uvijek pod jakim dojmom Newtonovih sila, koje djeluju u daljinu od jedne mase na drugu. Što nabijene čestice sporije prolaze kroz emulziju, to duže djeluju na molekule i više njih oštete. Što nabijene čestice sporije prolaze kroz emulziju, to duže djeluju na molekule i više njih oštete. Na toj niskoj kritičnoj temperaturi molekule ostaju sve duže jedna uz drugu pa se počinju gomilati u male hrpe. Na toj niskoj kritičnoj temperaturi molekule ostaju sve duže jedna uz drugu pa se počinju gomilati u male hrpe. Bitno je napomenuti da je difuzija miješanje kemijskih tvari bez ikakvog vanjskog utjecaja.