Četiri jednaka točkasta naboja nalaze se u vrhovima kvadrata stranice a . Sila između dvaju susjednih naboja jest F . Kolika je ukupna sila na pojedini naboj?
2,12 F 1,91 F 2,41 F 1,41 F
A B C D
Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Na jednoj strani šuplje zavojnice stoji naboj + m, na drugoj -m. Plošna gustoća naboja na sloju jednaka je omjeru naboja i površine sloja: "m/f". Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. dođe do Coulombovog zakona: "Veličina elektrostatičke sile između dva točkasta naboja upravo je razmjerna umnošku veličine oba naboja i obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti r između njih", koji je uveo pojmove električni naboj i elektrostatička sila. Najmanja sila pri kojoj se pojavljuje izvijanje jest sila izvijanja "F". Uzdužna sila "F" koja se stvara u vijku kod dizanja tereta "G", jest točno određena privremena vanjska sila, to jest "F" = "G". Tada zamišljamo da je sila na taj naboj prouzrokovana djelovanjem električnog polja drugog naboja na taj odijeljeni naboj. Pri tome sila trenja:

uravnotežuje razliku sila "F" i "F". Doći će do pucanja zbog odbojnih sila između istovrsnih naboja. Na jedinični naboj djeluje sila jednaka "H". Objekt u slobodnom padu dostiže terminalnu brzinu onda kada je sila gravitacije ("F") jednaka sili otpora zraka ("F"). Spreg sila

Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Prethodna unutarnja sila "F" promijenit će se i u vijku i u pločama od trenutka kada vijčani spoj postane izložen vanjskoj radnoj sili "F", i to tako da će se sila rastezanja u vijku povećati od "F" do "F", dok će se sila u pločama smanjiti od "F" na "F". izvršiti odgovarajući rad:
gdje je "W" rad izvršen u električnom polju, "F" sila električnog polja koja djeluje na naboj, s pomak naboja protivno smjeru silnica električnog polja, "E" jakost električnog polja, a "U" razlika potencijala između točaka na putu "s", od "U" do "U". Otkrio je da sila teža ne utječe na širenje električnoga naboja. Da bi se pri njegovom dizanju svladala aksijalna (uzdužna) sila "F" kojom on tlači na navoj vijka, potrebna je neka obodna sila "F" (tangencijalna sila uvijanja vijka). Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Vuku li da čovjeka jedna kolica, onda je ukupna sila kojom se kolica vuku jednaka zbroju sila oba čovjeka, to jest zbroj tih sila može zamijeniti obje sile. Sila "F" na jedinicu površine između dvaju slojeva fluida razmjerna je gradijentu relativne brzine "v", to jest brzini kojom se relativna brzina gibanja mijenja od sloja do sloja "dy":

Predznak – pokazuje da sila djeluje suprotno smjeru brzine gibanja. Mjerenjem električnih sila između električnih naboja opažamo iste zakone u brzom vlaku kao i laboratoriju na zemlji. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Na jednoj strani šuplje zavojnice stoji naboj + m, na drugoj -m. Plošna gustoća naboja na sloju jednaka je omjeru naboja i površine sloja: "m/f". Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. dođe do Coulombovog zakona: "Veličina elektrostatičke sile između dva točkasta naboja upravo je razmjerna umnošku veličine oba naboja i obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti r između njih", koji je uveo pojmove električni naboj i elektrostatička sila. Najmanja sila pri kojoj se pojavljuje izvijanje jest sila izvijanja "F". Uzdužna sila "F" koja se stvara u vijku kod dizanja tereta "G", jest točno određena privremena vanjska sila, to jest "F" = "G". Tada zamišljamo da je sila na taj naboj prouzrokovana djelovanjem električnog polja drugog naboja na taj odijeljeni naboj. Pri tome sila trenja:

uravnotežuje razliku sila "F" i "F". Doći će do pucanja zbog odbojnih sila između istovrsnih naboja. Na jedinični naboj djeluje sila jednaka "H". Objekt u slobodnom padu dostiže terminalnu brzinu onda kada je sila gravitacije ("F") jednaka sili otpora zraka ("F"). Spreg sila

Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Prethodna unutarnja sila "F" promijenit će se i u vijku i u pločama od trenutka kada vijčani spoj postane izložen vanjskoj radnoj sili "F", i to tako da će se sila rastezanja u vijku povećati od "F" do "F", dok će se sila u pločama smanjiti od "F" na "F". izvršiti odgovarajući rad:
gdje je "W" rad izvršen u električnom polju, "F" sila električnog polja koja djeluje na naboj, s pomak naboja protivno smjeru silnica električnog polja, "E" jakost električnog polja, a "U" razlika potencijala između točaka na putu "s", od "U" do "U". Otkrio je da sila teža ne utječe na širenje električnoga naboja. Da bi se pri njegovom dizanju svladala aksijalna (uzdužna) sila "F" kojom on tlači na navoj vijka, potrebna je neka obodna sila "F" (tangencijalna sila uvijanja vijka). Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Vuku li da čovjeka jedna kolica, onda je ukupna sila kojom se kolica vuku jednaka zbroju sila oba čovjeka, to jest zbroj tih sila može zamijeniti obje sile. Sila "F" na jedinicu površine između dvaju slojeva fluida razmjerna je gradijentu relativne brzine "v", to jest brzini kojom se relativna brzina gibanja mijenja od sloja do sloja "dy":

Predznak – pokazuje da sila djeluje suprotno smjeru brzine gibanja. Mjerenjem električnih sila između električnih naboja opažamo iste zakone u brzom vlaku kao i laboratoriju na zemlji. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Na jednoj strani šuplje zavojnice stoji naboj + m, na drugoj -m. Plošna gustoća naboja na sloju jednaka je omjeru naboja i površine sloja: "m/f". Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. dođe do Coulombovog zakona: "Veličina elektrostatičke sile između dva točkasta naboja upravo je razmjerna umnošku veličine oba naboja i obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti r između njih", koji je uveo pojmove električni naboj i elektrostatička sila. Najmanja sila pri kojoj se pojavljuje izvijanje jest sila izvijanja "F". Uzdužna sila "F" koja se stvara u vijku kod dizanja tereta "G", jest točno određena privremena vanjska sila, to jest "F" = "G". Tada zamišljamo da je sila na taj naboj prouzrokovana djelovanjem električnog polja drugog naboja na taj odijeljeni naboj. Pri tome sila trenja:

uravnotežuje razliku sila "F" i "F". Doći će do pucanja zbog odbojnih sila između istovrsnih naboja. Na jedinični naboj djeluje sila jednaka "H". Objekt u slobodnom padu dostiže terminalnu brzinu onda kada je sila gravitacije ("F") jednaka sili otpora zraka ("F"). Spreg sila

Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Prethodna unutarnja sila "F" promijenit će se i u vijku i u pločama od trenutka kada vijčani spoj postane izložen vanjskoj radnoj sili "F", i to tako da će se sila rastezanja u vijku povećati od "F" do "F", dok će se sila u pločama smanjiti od "F" na "F". izvršiti odgovarajući rad:
gdje je "W" rad izvršen u električnom polju, "F" sila električnog polja koja djeluje na naboj, s pomak naboja protivno smjeru silnica električnog polja, "E" jakost električnog polja, a "U" razlika potencijala između točaka na putu "s", od "U" do "U". Otkrio je da sila teža ne utječe na širenje električnoga naboja. Da bi se pri njegovom dizanju svladala aksijalna (uzdužna) sila "F" kojom on tlači na navoj vijka, potrebna je neka obodna sila "F" (tangencijalna sila uvijanja vijka). Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Vuku li da čovjeka jedna kolica, onda je ukupna sila kojom se kolica vuku jednaka zbroju sila oba čovjeka, to jest zbroj tih sila može zamijeniti obje sile. Sila "F" na jedinicu površine između dvaju slojeva fluida razmjerna je gradijentu relativne brzine "v", to jest brzini kojom se relativna brzina gibanja mijenja od sloja do sloja "dy":

Predznak – pokazuje da sila djeluje suprotno smjeru brzine gibanja. Mjerenjem električnih sila između električnih naboja opažamo iste zakone u brzom vlaku kao i laboratoriju na zemlji. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Na jednoj strani šuplje zavojnice stoji naboj + m, na drugoj -m. Plošna gustoća naboja na sloju jednaka je omjeru naboja i površine sloja: "m/f". Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. Ako tijela nisu točkasta, već proširena, tada je ukupna sila između njih jednaka zbroju svih sila između svake dvije materijalne točke. dođe do Coulombovog zakona: "Veličina elektrostatičke sile između dva točkasta naboja upravo je razmjerna umnošku veličine oba naboja i obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti r između njih", koji je uveo pojmove električni naboj i elektrostatička sila. Najmanja sila pri kojoj se pojavljuje izvijanje jest sila izvijanja "F". Uzdužna sila "F" koja se stvara u vijku kod dizanja tereta "G", jest točno određena privremena vanjska sila, to jest "F" = "G". Tada zamišljamo da je sila na taj naboj prouzrokovana djelovanjem električnog polja drugog naboja na taj odijeljeni naboj. Pri tome sila trenja:

uravnotežuje razliku sila "F" i "F". Doći će do pucanja zbog odbojnih sila između istovrsnih naboja. Na jedinični naboj djeluje sila jednaka "H". Objekt u slobodnom padu dostiže terminalnu brzinu onda kada je sila gravitacije ("F") jednaka sili otpora zraka ("F"). Spreg sila

Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Prethodna unutarnja sila "F" promijenit će se i u vijku i u pločama od trenutka kada vijčani spoj postane izložen vanjskoj radnoj sili "F", i to tako da će se sila rastezanja u vijku povećati od "F" do "F", dok će se sila u pločama smanjiti od "F" na "F". izvršiti odgovarajući rad:
gdje je "W" rad izvršen u električnom polju, "F" sila električnog polja koja djeluje na naboj, s pomak naboja protivno smjeru silnica električnog polja, "E" jakost električnog polja, a "U" razlika potencijala između točaka na putu "s", od "U" do "U". Otkrio je da sila teža ne utječe na širenje električnoga naboja. Da bi se pri njegovom dizanju svladala aksijalna (uzdužna) sila "F" kojom on tlači na navoj vijka, potrebna je neka obodna sila "F" (tangencijalna sila uvijanja vijka). Spreg sila ili par sila prestavlja dvije sile "F" i –"F" međusobno paralelne, suprotno usmjerene, jednake po vrijednosti i s razmakom između hvatišta. Vuku li da čovjeka jedna kolica, onda je ukupna sila kojom se kolica vuku jednaka zbroju sila oba čovjeka, to jest zbroj tih sila može zamijeniti obje sile. Sila "F" na jedinicu površine između dvaju slojeva fluida razmjerna je gradijentu relativne brzine "v", to jest brzini kojom se relativna brzina gibanja mijenja od sloja do sloja "dy":

Predznak – pokazuje da sila djeluje suprotno smjeru brzine gibanja. Mjerenjem električnih sila između električnih naboja opažamo iste zakone u brzom vlaku kao i laboratoriju na zemlji.