Elektron koji se giba brzinom v ima de Broglievu valnu duljinu λ. Kolika je de Broglieva valna duljina elektrona koji se giba brzinom v/4?
λ/4 λ/2 4λ 2λ
A B C D
Valna duljina "λ" elektrona zadana de Broglievom relacijom: 

gdje je: "v" - brzina elektrona, "h" - Planckova konstanta, "m" - masa elektrona. Ako se izvor zvuka giba brzinom "v", bit će za promatrača prividna duljina zvučnog vala "λ" kraća ako se približava, a ako se udaljava bit će prividna duljina zvučnog vala "λ" dulja od normalne valne duljine "λ" kada izvor zvuka miruje. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Valna optika ili fizikalna optika tretira svjetlost kao elektromagnetski val, koji se u vakuumu širi brzinom svjetlosti ("c" = 3 · 10 m/s), a u optičkom sredstvu indeksa loma "n" brzinom "v": 

U vakuumu, za valnu duljinu "λ" i frekvenciju vala "f" vrijedi: 

Valna duljina u nekom sredstvu je: 

Širenje svjetlosti prikazuje se s pomoću valne fronte. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije ("t"') od isto takva sata ("t") u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. Prema de Broglievu odnosu tim valnim duljinama odgovaraju impulsi između "h/λ" i "h/(λ + Δλ)". Prema de Broglievu odnosu tim valnim duljinama odgovaraju impulsi između "h/λ" i "h/(λ + Δλ)". Valna brzina je prema tome jednaka omjeru između valne duljine "λ" i vrijeme titraja "T":

Brzinu rasprostiranja vala označit ćemo slovom "v", valnu duljinu slovom "λ", a vrijeme jednog punog titraja slovom "T". Prema teoriji L. de Brogliea, valna duljina "λ" tvari: 

obrnuto je razmjerna masi "m" i brzini gibanja "v" te tvari, a razmjerna Planckovoj konstanti "h". Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Gibanje tijela promatra se u dvama referentnim sustavima, od kojih jedan miruje a drugi se giba brzinom "v". Prva de Broglieova jednadžba povezuje valnu duljinu s impulsom sile čestice:

gdje je: "λ" - čestična valna duljina, "h" - Planckova konstanta, "p" - impuls sile čestice (količina gibanja), "m" - masa mirovanja čestice, "v" - brzina čestice, "γ" - Lorentzov faktor i "c" - brzina svjetlosti u vakuumu. De Broglieva predodžba da elektron u gibanju ima valna svojstva pružila je mogućnost da se objasni zašto su u atomu moguća samo neka gibanja elektrona. Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Valna duljina "λ" elektrona zadana de Broglievom relacijom: 

gdje je: "v" - brzina elektrona, "h" - Planckova konstanta, "m" - masa elektrona. Ako se izvor zvuka giba brzinom "v", bit će za promatrača prividna duljina zvučnog vala "λ" kraća ako se približava, a ako se udaljava bit će prividna duljina zvučnog vala "λ" dulja od normalne valne duljine "λ" kada izvor zvuka miruje. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Valna optika ili fizikalna optika tretira svjetlost kao elektromagnetski val, koji se u vakuumu širi brzinom svjetlosti ("c" = 3 · 10 m/s), a u optičkom sredstvu indeksa loma "n" brzinom "v": 

U vakuumu, za valnu duljinu "λ" i frekvenciju vala "f" vrijedi: 

Valna duljina u nekom sredstvu je: 

Širenje svjetlosti prikazuje se s pomoću valne fronte. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije ("t"') od isto takva sata ("t") u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. Prema de Broglievu odnosu tim valnim duljinama odgovaraju impulsi između "h/λ" i "h/(λ + Δλ)". Prema de Broglievu odnosu tim valnim duljinama odgovaraju impulsi između "h/λ" i "h/(λ + Δλ)". Valna brzina je prema tome jednaka omjeru između valne duljine "λ" i vrijeme titraja "T":

Brzinu rasprostiranja vala označit ćemo slovom "v", valnu duljinu slovom "λ", a vrijeme jednog punog titraja slovom "T". Prema teoriji L. de Brogliea, valna duljina "λ" tvari: 

obrnuto je razmjerna masi "m" i brzini gibanja "v" te tvari, a razmjerna Planckovoj konstanti "h". Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Gibanje tijela promatra se u dvama referentnim sustavima, od kojih jedan miruje a drugi se giba brzinom "v". Prva de Broglieova jednadžba povezuje valnu duljinu s impulsom sile čestice:

gdje je: "λ" - čestična valna duljina, "h" - Planckova konstanta, "p" - impuls sile čestice (količina gibanja), "m" - masa mirovanja čestice, "v" - brzina čestice, "γ" - Lorentzov faktor i "c" - brzina svjetlosti u vakuumu. De Broglieva predodžba da elektron u gibanju ima valna svojstva pružila je mogućnost da se objasni zašto su u atomu moguća samo neka gibanja elektrona. Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Valna duljina "λ" elektrona zadana de Broglievom relacijom: 

gdje je: "v" - brzina elektrona, "h" - Planckova konstanta, "m" - masa elektrona. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Ako se izvor zvuka giba brzinom "v", bit će za promatrača prividna duljina zvučnog vala "λ" kraća ako se približava, a ako se udaljava bit će prividna duljina zvučnog vala "λ" dulja od normalne valne duljine "λ" kada izvor zvuka miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije ("t"') od isto takva sata ("t") u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. Valna optika ili fizikalna optika tretira svjetlost kao elektromagnetski val, koji se u vakuumu širi brzinom svjetlosti ("c" = 3 · 10 m/s), a u optičkom sredstvu indeksa loma "n" brzinom "v": 

U vakuumu, za valnu duljinu "λ" i frekvenciju vala "f" vrijedi: 

Valna duljina u nekom sredstvu je: 

Širenje svjetlosti prikazuje se s pomoću valne fronte. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Gibanje tijela promatra se u dvama referentnim sustavima, od kojih jedan miruje a drugi se giba brzinom "v". De Broglieva predodžba da elektron u gibanju ima valna svojstva pružila je mogućnost da se objasni zašto su u atomu moguća samo neka gibanja elektrona. Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Valna duljina "λ" elektrona zadana de Broglievom relacijom: 

gdje je: "v" - brzina elektrona, "h" - Planckova konstanta, "m" - masa elektrona. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Ako se izvor zvuka giba brzinom "v", bit će za promatrača prividna duljina zvučnog vala "λ" kraća ako se približava, a ako se udaljava bit će prividna duljina zvučnog vala "λ" dulja od normalne valne duljine "λ" kada izvor zvuka miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije ("t"') od isto takva sata ("t") u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. U sustavu koji se giba brzinom "v" sat će ići sporije "t" od isto takva sata "t" u sustavu koji miruje. Valna optika ili fizikalna optika tretira svjetlost kao elektromagnetski val, koji se u vakuumu širi brzinom svjetlosti ("c" = 3 · 10 m/s), a u optičkom sredstvu indeksa loma "n" brzinom "v": 

U vakuumu, za valnu duljinu "λ" i frekvenciju vala "f" vrijedi: 

Valna duljina u nekom sredstvu je: 

Širenje svjetlosti prikazuje se s pomoću valne fronte. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Njezina duljina "L" u sustavu mirovanja mjeri se kraćom od one vlastite "L" u sustavu koji se giba brzinom "v", po jednakosti:

gdje je: "v" - je relativna brzina između promatrača i objekta koji se kreće, "c" - brzina svjetlosti. Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Tijelo se giba uvijek istom brzinom "v" i tijekom čitavog puta prevaljuje uvijek jednake puteve "s". Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Ako se tijelo djelovanjem sila giba pravocrtno i jednolikom brzinom (v = konstantna), tijelo je u dinamičkoj ravnoteži. Gibanje tijela promatra se u dvama referentnim sustavima, od kojih jedan miruje a drugi se giba brzinom "v". De Broglieva predodžba da elektron u gibanju ima valna svojstva pružila je mogućnost da se objasni zašto su u atomu moguća samo neka gibanja elektrona. Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje). Prisilimo li neko tijelo da se na vrtuljku giba brzinom "v", tada ono u smjeru prema centru ima ubrzanje "g" (centripetalno ubrzanje).