Kolika je kinetička energija čestice mase m koja se giba brzinom 0,8c ?
E k = 4/3 mc 2 E k = 16/9 mc 2 E k = 2/3 mc 2 E k = 5/3 mc 2
A B C D
Kinetička energija neke čestice iznosi "p"/2∙"m". Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. Pogledajmo najprije kolika je kinetička i potencijalna energija atoma u rešetki. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Ukupna energija jednoga mola plina (kinetička energija "N" molekula) dana je s:

gdje se faktor 3"N k"/2 naziva specifičnim toplinskim kapacitetom jednoatomnih plinova. Višak mase Δm = M – Mp je nepromjenjiva masa energije koja se oslobađa u obliku fotona (gama zraka) i kinetičke energije čestica, to na govori formula masa = energija E=mc². Razlika u masi se oslobađa kao energija prema formuli Alberta Einsteina, ekvivalenciji mase i energije E = mc. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Za sudar atomske jezgre "X" s elementarnom česticom "A", uz nastajanje jezgre "Y" i emisiju čestice "B", prema zakonu o održanju mase i energije vrijedi:

gdje su: "m" - mase jezgara i čestica, "E" i "E" početna i konačna kinetička energija, a "c" - brzina svjetlosti. To znači da tijelo može vršiti samo toliki rad kolika je njegova kinetička energija. Disciplina K-1 10000 m
Disciplina K-2 10000 m
Disciplina K-4 10000 m
Disciplina K-1 1000 m
Disciplina K-4 1000 m
Disciplina K-1 500 m
Disciplina K-1 4x500 m Albert Einstein je pokazao da su "masa" i "energija" ekvivalentni uz pomoć svoje poznate forumule E=mc², gdje je "E" energija, "m" masa, i "c" brzina svjetlosti. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Prije smo već na jednostavan način proračunali kolika je prosječna kinetička energija u toplinski uravnoteženom sustavu. Fotoni su čestice bez mase i gibaju se brzinom svjetlosti. Kinetička energija neke čestice iznosi "p"/2∙"m". Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. Pogledajmo najprije kolika je kinetička i potencijalna energija atoma u rešetki. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Višak mase Δm = M – Mp je nepromjenjiva masa energije koja se oslobađa u obliku fotona (gama zraka) i kinetičke energije čestica, to na govori formula masa = energija E=mc². Razlika u masi se oslobađa kao energija prema formuli Alberta Einsteina, ekvivalenciji mase i energije E = mc. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Za sudar atomske jezgre "X" s elementarnom česticom "A", uz nastajanje jezgre "Y" i emisiju čestice "B", prema zakonu o održanju mase i energije vrijedi:

gdje su: "m" - mase jezgara i čestica, "E" i "E" početna i konačna kinetička energija, a "c" - brzina svjetlosti. To znači da tijelo može vršiti samo toliki rad kolika je njegova kinetička energija. Albert Einstein je pokazao da su "masa" i "energija" ekvivalentni uz pomoć svoje poznate forumule E=mc², gdje je "E" energija, "m" masa, i "c" brzina svjetlosti. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Prije smo već na jednostavan način proračunali kolika je prosječna kinetička energija u toplinski uravnoteženom sustavu. Fotoni su čestice bez mase i gibaju se brzinom svjetlosti. Moment impulsa čestice jednak je "r∙m∙v", a to je dalje jednako:

Kinetička energija čestice jednaka je 1/2∙m∙v2, a to je dalje jednako:

Običaj je da se umnožak mase s kvadratom udaljenosti označi kao moment tromosti čestice "I":

Moment tromosti ima pri vrtnji sličnu ulogu kakvu ima masa pri pravocrtnom gibanju (translaciji), gibanju po pravcu. Korištenjem Einsteinove ekvivalentnosti mase i energije i formule E = mc, moze se odrediti količina energije koja je oslobođena. Kinetička energija neke čestice iznosi "p"/2∙"m". Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Ukupna energija jednoga mola plina (kinetička energija "N" molekula) dana je s:

gdje se faktor 3"N k"/2 naziva specifičnim toplinskim kapacitetom jednoatomnih plinova. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Pogledajmo najprije kolika je kinetička i potencijalna energija atoma u rešetki. Višak mase Δm = M – Mp je nepromjenjiva masa energije koja se oslobađa u obliku fotona (gama zraka) i kinetičke energije čestica, to na govori formula masa = energija E=mc². Razlika u masi se oslobađa kao energija prema formuli Alberta Einsteina, ekvivalenciji mase i energije E = mc. Moment impulsa čestice jednak je "r∙m∙v", a to je dalje jednako:

Kinetička energija čestice jednaka je 1/2∙m∙v2, a to je dalje jednako:

Običaj je da se umnožak mase s kvadratom udaljenosti označi kao moment tromosti čestice "I":

Moment tromosti ima pri vrtnji sličnu ulogu kakvu ima masa pri pravocrtnom gibanju (translaciji), gibanju po pravcu. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Budući da se molekula može vrtjeti oko 3 glavne osi, otpada na rotaciju energija 3/2∙"k∙T". Budući da se molekula može vrtjeti oko 3 glavne osi, otpada na rotaciju energija 3/2∙"k∙T". Budući da se molekula može vrtjeti oko 3 glavne osi, otpada na rotaciju energija 3/2∙"k∙T". Budući da se molekula može vrtjeti oko 3 glavne osi, otpada na rotaciju energija 3/2∙"k∙T". Budući da se molekula može vrtjeti oko 3 glavne osi, otpada na rotaciju energija 3/2∙"k∙T". Za sudar atomske jezgre "X" s elementarnom česticom "A", uz nastajanje jezgre "Y" i emisiju čestice "B", prema zakonu o održanju mase i energije vrijedi:

gdje su: "m" - mase jezgara i čestica, "E" i "E" početna i konačna kinetička energija, a "c" - brzina svjetlosti. Kinetička energija neke čestice iznosi "p"/2∙"m". Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Za tijelo mase "m" koje se giba brzinom "v" kinetička energija je:

Ovo vrijedi samo za brzine mnogo manje od brzine svjetlosti. Uzmimo da se neka kugla mase "m" giba jednolikom brzinom "v". Kinetička energija planeta jednaka je 1/2∙m∙v2, a potencijalna energija - (G∙m∙M)/r. Pogledajmo najprije kolika je kinetička i potencijalna energija atoma u rešetki. Najčešća kinetička energija alfa-čestice je 5 MeV, odnosno brzina 15 000 km/s. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Kinetička energija pojedine molekule jednaka je 1/2∙m∙v, a cjelokupna energija mola umnošku 1/2∙L∙m∙v. Ukupna energija jednoga mola plina (kinetička energija "N" molekula) dana je s:

gdje se faktor 3"N k"/2 naziva specifičnim toplinskim kapacitetom jednoatomnih plinova. Višak mase Δm = M – Mp je nepromjenjiva masa energije koja se oslobađa u obliku fotona (gama zraka) i kinetičke energije čestica, to na govori formula masa = energija E=mc². Razlika u masi se oslobađa kao energija prema formuli Alberta Einsteina, ekvivalenciji mase i energije E = mc. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Kod fotoelektričnog učinka energija fotona djelomično se utroši na izbijanje elektrona iz kovine, a djelomično prijeđe u kinetičku energiju elektrona mase "m", koji izleti iz metala brzinom "v", pa je:

gdje je: "h∙υ" - energija fotona, "A" - rad potreban za izbijanje elektrona, ("m∙v")/2 - kinetička energija elektrona. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Potencijalna energija "E" mase "m" u okolini mase "M" jednaka je:

Dogovorom je potencijalnoj energiji pridijeljen negativan predznak. Za sudar atomske jezgre "X" s elementarnom česticom "A", uz nastajanje jezgre "Y" i emisiju čestice "B", prema zakonu o održanju mase i energije vrijedi:

gdje su: "m" - mase jezgara i čestica, "E" i "E" početna i konačna kinetička energija, a "c" - brzina svjetlosti. To znači da tijelo može vršiti samo toliki rad kolika je njegova kinetička energija. Albert Einstein je pokazao da su "masa" i "energija" ekvivalentni uz pomoć svoje poznate forumule E=mc², gdje je "E" energija, "m" masa, i "c" brzina svjetlosti. Kinetička energija

Kinetička energija (prema grč. Prije smo već na jednostavan način proračunali kolika je prosječna kinetička energija u toplinski uravnoteženom sustavu. Fotoni su čestice bez mase i gibaju se brzinom svjetlosti.