Koji je hrvatski intelektualac 1516. godine održao govor De Corvatiae desolatione (Opustošena Hrvatska) u kojemu je zatražio pomoć u borbi protiv Turaka Osmanlija?
Petar Berislavić Šimun Kožičić Benja Fran Krsto Frankopan Marin Držić
A B C D
održao pred papom Lavom X. govor "Opustošena Hrvatska" ("De Croatiae desolatione", 1516), tako i Marulić upućuje antitursku "Poslanicu papi Hadrijanu VI." ("De Corvatiae desolatione"). Petar Berislavić je zato u ožujku 1518. godine još jednom zatražio pomoć od Republike, ali mu Signorija ni taj put ništa nije dala, dapače, dužd, je podrugljivo javio banu "neka ima strpljenja", dakako u času kad je Petar Berislavić jedva zadržavao pritiskak Osmanlija. Ivan je zato zatražio pomoć Turaka Osmanlija iz Male Azije, koji su mu u više mahova pomogli. koji je održao govor protiv Turaka na V. Lateranskom koncilu 1512. godine, pozivajući europske vladare na pružanje pomoći Hrvatskoj. Godine 1541. održao je, na saboru njemačkih knezova u Regensburgu, govor protiv Turaka ("Oratio reverendissimi in Christo patris") koji je ubrzo tiskan. Godine 1037., njegov brat Ferdinand je zatražio Garcíjinu pomoć u borbi protiv svog šogora, Bermuda III. Zatražio je pomoć pape u borbi protiv "nevjernika" (Arapa) čime je pokrenuo Prvi križarski rat (1096. godine). B. Frankopan pobijedio je Turke kod Dubice

1513. veliku bitku protiv Turaka vodio je znameniti hrvatski ban i biskup Petar Berislavić bacivši Turke na koljena. B. Frankopan pobijedio je Turke kod Dubice

1513. veliku bitku protiv Turaka vodio je znameniti hrvatski ban i biskup Petar Berislavić bacivši Turke na koljena. Petar Berislavić

Petar Berislavić (Trogir, 1475. ), koji se proslavio u 15. stoljeću u borbi protiv Osmanlija. Uspješno je regrutirao Philippa Emmanuela, vojvodu od Mercœura za pomoć u borbi protiv Turaka. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Na lateranskom koncilu u Rimu 1513. godine Šimun Kožičić Benja govori o nevoljama svoje domovine ("De Croatae desolatione-Osamljena Hrvatska") i traži pomoć. Hrvatski ban i biskup Petar Berislavić uspješno brani Hrvatsku. Bio je istaknuti sudionik borbi protiv Turaka u ratu 1593.-1606. godine. Na području Promine rođen je i kardinal Juraj Utišinović Martinušević koji se istaknuo u borbi protiv Turaka kao i hrvatski ban Marko Mišljenjović također poznati borac protiv Turaka. Zbog toga je zatražio pomoć od Osmanlija i uspio sačuvati svoje posjede. Podupirao je i bosanskog kralja Stjepana Tomaševića u borbi protiv Osmanlija. koji je boravio na Zapadu u pokušaju da dobije pomoć za borbu protiv Osmanlija. Istaknuo se u borbi protiv Osmanlija kraj Veszprema 1549. i Babocse 1556. godine. Poslije epskih borbi protiv Turaka, 1878. godine pripao je Crnoj Gori. U lipnju 1875. predvodio je ustanak Hrvata protiv Turaka Osmanlija u Gabeli na Neretvi. Na lateranskom koncilu u Rimu 1513. godine Šimun Kožičić Benja govori o nevoljama svoje domovine ("De Croatae desolatione-Osamljena Hrvatska") i traži pomoć. održao pred papom Lavom X. govor "Opustošena Hrvatska" ("De Croatiae desolatione", 1516), tako i Marulić upućuje antitursku "Poslanicu papi Hadrijanu VI." Šimun Kožičić

Šimun Kožičić Benja (Zadar, oko 1460. ("De Corvatiae desolatione"). Najznačajniji član obitelj je Šimun Kožičić Benja (o. Kao što je njegov suvremenik Zadranin Šimun Kožičić Benja ("Simon Begnius", oko 1460.–1536.) Nakon senjske tiskare, imamo tiskaru u Rijeci koju je osnovao modruški biskup Šimun Kožičić Benja (1530.) Ivan je zato zatražio pomoć Turaka Osmanlija iz Male Azije, koji su mu u više mahova pomogli. Šimun Kožičić (1460. koji je održao govor protiv Turaka na V. Lateranskom koncilu 1512. godine, pozivajući europske vladare na pružanje pomoći Hrvatskoj. Godine 1541. održao je, na saboru njemačkih knezova u Regensburgu, govor protiv Turaka ("Oratio reverendissimi in Christo patris") koji je ubrzo tiskan. Godine 1037., njegov brat Ferdinand je zatražio Garcíjinu pomoć u borbi protiv svog šogora, Bermuda III. Zatražio je pomoć pape u borbi protiv "nevjernika" (Arapa) čime je pokrenuo Prvi križarski rat (1096. godine). Tako je i Šimun Benja Kožičić, modruški biskup dao obnoviti gradnju, znatno je povećao, a crkvu je opremio potrebnim namještajem o čemu svjedoči zapis iz 1531. godine. Benja

Benja (Begna, Benković, Kožičić), zadarska plemićka obitelj čiji se predstavnici spominju u dokumentima od 12. stoljeća. ), koji se proslavio u 15. stoljeću u borbi protiv Osmanlija. Uspješno je regrutirao Philippa Emmanuela, vojvodu od Mercœura za pomoć u borbi protiv Turaka. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Bio je istaknuti sudionik borbi protiv Turaka u ratu 1593.-1606. godine. Rođen je u uglednoj zadarskoj patricijskoj obitelji Benja-Kožičić, od majke Mlečanke iz ugledne obitelji Contarini. Na području Promine rođen je i kardinal Juraj Utišinović Martinušević koji se istaknuo u borbi protiv Turaka kao i hrvatski ban Marko Mišljenjović također poznati borac protiv Turaka. Zbog toga je zatražio pomoć od Osmanlija i uspio sačuvati svoje posjede. Govori mogu također biti i propovijedi; 1494. objavio je Rabljanin Martin Nimira korizmenu propovijed održanu pred papom Aleksandrom VI..

Političku svrhu ima govor Hvaranina i dominikanca Vinka Pribojevića "De origine successibusque Slavorum" ("O porijeklu i zgodama Slavena"); govor je održan u Hvaru 1525., a tiskan u Veneciji 1532..

Posebnu podskupinu političkih govora čine oni protuturski; Šimun Kožičić (Benja, oko 1460.–1536.) Podupirao je i bosanskog kralja Stjepana Tomaševića u borbi protiv Osmanlija. održao pred papom Lavom X. govor "Opustošena Hrvatska" ("De Croatiae desolatione", 1516), tako i Marulić upućuje antitursku "Poslanicu papi Hadrijanu VI." ("De Corvatiae desolatione"). Ivan je zato zatražio pomoć Turaka Osmanlija iz Male Azije, koji su mu u više mahova pomogli. Fran Krsto Frankopan dodjeljuje obitelji 1663. godine posjed u blizini lokaliteta Velike Lesice. Fran Krsto Frankopan piše zbirku pjesama "Gartlic za čas kratiti". koji je održao govor protiv Turaka na V. Lateranskom koncilu 1512. godine, pozivajući europske vladare na pružanje pomoći Hrvatskoj. Godine 1541. održao je, na saboru njemačkih knezova u Regensburgu, govor protiv Turaka ("Oratio reverendissimi in Christo patris") koji je ubrzo tiskan. Godine 1037., njegov brat Ferdinand je zatražio Garcíjinu pomoć u borbi protiv svog šogora, Bermuda III. Zatražio je pomoć pape u borbi protiv "nevjernika" (Arapa) čime je pokrenuo Prvi križarski rat (1096. godine). Stoga se u nekim dokumentima i na slikama, Fran Krsto Frankopan titulira kao markiz. Vođe pobune Petar Zrinski i Fran Krsto Frankopan pogubljeni su u Bečkom Novom Mjestu 30. travnja 1671. godine. Na križu je uklesan tekst pisan glagoljicom "Navik on živi ki zgine pošteno" koje je davno spjevao hrvatski velikan Fran Krsto Frankopan. Nevješto pripremana zavjera bila je otkrivena upravo u vrijeme kad je Fran Krsto Frankopan počeo spremati oružani ustanak. Punat ima Osnovnu školu "Fran Krsto Frankopan", s područnim razrednim odjelom Stara Baška. ), koji se proslavio u 15. stoljeću u borbi protiv Osmanlija. Uspješno je regrutirao Philippa Emmanuela, vojvodu od Mercœura za pomoć u borbi protiv Turaka. Fran Krsto Frankopan je svoje posljednje dane pred smaknuće provodio u stihovima, dovršavajući pjesme koje je stvarao za života. Fran Krsto Frankapan rođen je u Bosiljevu 1643. godine. Dana 30. travnja 1671. godine u Bečkom Novom Mjestu pogubljeni su vođe protuhabsburške urote Petar Zrinski i Fran Krsto Frankopan. Hrvatski ban Krsto Frankopan 1527. je godine upravo iz Kraljeve Velike sazvao križevački sabor. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Na lateranskom koncilu u Rimu 1513. godine Šimun Kožičić Benja govori o nevoljama svoje domovine ("De Croatae desolatione-Osamljena Hrvatska") i traži pomoć. Fran Krsto Frankopan započeo je i prozno djelo o kasnosrednjovjekovnoj temi četiriju posljednih stvari Trumbita sudnjega dneva. Nikola Zrinski, Fran Krsto Frankopan, Katarina Zrinska, Juraj Habdelić i Antun Kanižlić najvažniji su predstavnici. održao pred papom Lavom X. govor "Opustošena Hrvatska" ("De Croatiae desolatione", 1516), tako i Marulić upućuje antitursku "Poslanicu papi Hadrijanu VI." ("De Corvatiae desolatione"). Ivan je zato zatražio pomoć Turaka Osmanlija iz Male Azije, koji su mu u više mahova pomogli. koji je održao govor protiv Turaka na V. Lateranskom koncilu 1512. godine, pozivajući europske vladare na pružanje pomoći Hrvatskoj. Godine 1541. održao je, na saboru njemačkih knezova u Regensburgu, govor protiv Turaka ("Oratio reverendissimi in Christo patris") koji je ubrzo tiskan. Godine 1037., njegov brat Ferdinand je zatražio Garcíjinu pomoć u borbi protiv svog šogora, Bermuda III. Zatražio je pomoć pape u borbi protiv "nevjernika" (Arapa) čime je pokrenuo Prvi križarski rat (1096. godine). Marin Držić

Marin Držić (Dubrovnik, 1508. Marin Držić rođen je 1508. godine u Dubrovniku. ), koji se proslavio u 15. stoljeću u borbi protiv Osmanlija. Uspješno je regrutirao Philippa Emmanuela, vojvodu od Mercœura za pomoć u borbi protiv Turaka. Prva je 1967. godine održana u Dubrovniku, a Matica hrvatska je 1969 o njoj objavila zbornik "Marin Držić". Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Hrvoje je tada zatražio pomoć nezadovoljnih bosanskih velikaša i Osmanlija. Na lateranskom koncilu u Rimu 1513. godine Šimun Kožičić Benja govori o nevoljama svoje domovine ("De Croatae desolatione-Osamljena Hrvatska") i traži pomoć. Bio je istaknuti sudionik borbi protiv Turaka u ratu 1593.-1606. godine. Na području Promine rođen je i kardinal Juraj Utišinović Martinušević koji se istaknuo u borbi protiv Turaka kao i hrvatski ban Marko Mišljenjović također poznati borac protiv Turaka. Zbog toga je zatražio pomoć od Osmanlija i uspio sačuvati svoje posjede. Podupirao je i bosanskog kralja Stjepana Tomaševića u borbi protiv Osmanlija. ), Marin Držić (1508.-1567. ), Nagradu Marin Držić (1991. koji je boravio na Zapadu u pokušaju da dobije pomoć za borbu protiv Osmanlija. Istaknuo se u borbi protiv Osmanlija kraj Veszprema 1549. i Babocse 1556. godine. Poslije epskih borbi protiv Turaka, 1878. godine pripao je Crnoj Gori. U lipnju 1875. predvodio je ustanak Hrvata protiv Turaka Osmanlija u Gabeli na Neretvi.