Koji plin najviše utječe na efekt staklenika Zemlje?
klorofluorougljici (freoni) metan vodena para ugljikov dioksid
A B C D
Poznati su pod nazivima klorofluorougljici ili halokarboni, a trgovački im je naziv - freoni. Na taj način, efekt staklenika grije atmosferu i površinu Zemlje, na veće temperature, nego da nema infracrvenog zračenja. Ustvari, ona istovremeno koristi efekt dimnjaka, efekt staklenika i vjetroelektranu. S obzirom da je metan staklenički plin s 20 puta većim efektom na efekt staklenika nego CO to predstavlja ekološki problem. Staklenički plinovi

Staklenički plinovi su plinovi koji uzrokuju efekt staklenika u planetarnoj atmosferi. "Čarolije": Trajna čarolija koja ima magični efekt koji utječe na cijelu igru. Ostatak se gomila u atmosferi, pojačavajući tako efekt staklenika. Klorofluorougljici

Klorofluorougljici (Freoni) s kemijskom formulom CFCs plinske su tvari koje oštećuju ozonski sloj i uzrokuju stanjivanje ozonskog sloja u stratosferi, dakle povećavaju ozonsku rupu i omogućuju pojačano ultraljubičasto zračenje. Uz to je prirodni plin sam po sebi staklenički plin, te kada je ispušten u atmosferu djeluje jače na efekt staklenika od samog ugljičnog dioksida, ali se on u atmosferu ispušta u znatno manjim količinama. Ova gruba procjena zanemaruje temperaturne razlike i promjene na Zemlji, kao i efekt staklenika. No, temperature bi mogle biti nešto više ako planet ima efekt staklenika. Kod rashladnika kompresora hladiti će se zrak, ili neki rashladni plin (razni Freoni). Kod rashladnika kompresora hladiti će se zrak, ili neki rashladni plin (razni Freoni). Tvrtka Enel koja je sagradila ovu elektranu na vodik ima još jedan važan ekološki projekt koji bi trebao smanjiti efekt staklenika. Na klimu najviše utječe blizina Stjenjaka. Prvo će ispariti oceani što će uzrokovati efekt staklenika kakav danas proživljava Venera. U tom ranom dobu umjeren efekt staklenika usprediv s današnjim bio bi dovoljan za objašnjenje Zemlje bez leda i paradoksa slabog i ranog Sunca. Na kliničku sliku najviše utječe vrsta uzročnika. I Mjesec pozitivno utječe na stabilnost Zemlje. Postepeno postaje suputnica koja najviše utječe na Doktora. Veličina baterije najviše utječe na sam domet broda. Iako u zadnje vrijeme se došlo do saznanja da postoje druge molekule ( metan CH, klorofluorougljici CFCs, sitne čestice čađi ) koje daleko više pridonose efektu staklenika. Iznad graničnog sloja viskoznost je zraka zanemarljiva, pa na gibanje zračne mase uz silu gradijenta tlaka najviše utječe rotacija Zemlje. Staklenički plinovi uzrokuju efekt staklenika koji je iznimno bitan jer bez njega bi temperature na Zemlji bile 30°C niže, ali ljudsko djelovanje je povećalo udio plinova koji uzrokuju taj efekt, što ima mnoge negativne posljedice kao npr. Općenito se vjeruje da je efekt staklenika, uzrokovan visokim razinama ugljikovog dioksida, čuvao Zemlju od smrzavanja. S obzirom da je metan staklenički plin s 20 puta većim efektom na efekt staklenika nego CO to predstavlja ekološki problem. Na taj način, efekt staklenika grije atmosferu i površinu Zemlje, na veće temperature, nego da nema infracrvenog zračenja. Ustvari, ona istovremeno koristi efekt dimnjaka, efekt staklenika i vjetroelektranu. Metan isto utječe na razlaganje ozonskog omotača. Metan je puno snažniji plin u poticanju efekta staklenika od Ugljikovog dioksida, tako da bi erupcija metana mogla uzrokovati nekontrolirano zatopljenje planeta. Staklenički plinovi

Staklenički plinovi su plinovi koji uzrokuju efekt staklenika u planetarnoj atmosferi. Metan je vrlo snažan staklenički plin. Nastali plin je sintetički metan koji se direktno šalje u plinovod. "Čarolije": Trajna čarolija koja ima magični efekt koji utječe na cijelu igru. Ostatak se gomila u atmosferi, pojačavajući tako efekt staklenika. Metan

Metan je bezbojni plin, spoj ugljika i vodika s kemijskom formulom CH. Uz to je prirodni plin sam po sebi staklenički plin, te kada je ispušten u atmosferu djeluje jače na efekt staklenika od samog ugljičnog dioksida, ali se on u atmosferu ispušta u znatno manjim količinama. Stvoreni plin (metan) bi tada pobjegao u atmosferu. Ova gruba procjena zanemaruje temperaturne razlike i promjene na Zemlji, kao i efekt staklenika. Metan dobiven pomoću P2G sustava može zamijeniti zemni plin koji se vadi iz nalazišta. Nusprodukt metabolizma anaerobnih bakterija je zapaljivi plin metan (CH4). No, temperature bi mogle biti nešto više ako planet ima efekt staklenika. Tvrtka Enel koja je sagradila ovu elektranu na vodik ima još jedan važan ekološki projekt koji bi trebao smanjiti efekt staklenika. Na klimu najviše utječe blizina Stjenjaka. Prvo će ispariti oceani što će uzrokovati efekt staklenika kakav danas proživljava Venera. U tom ranom dobu umjeren efekt staklenika usprediv s današnjim bio bi dovoljan za objašnjenje Zemlje bez leda i paradoksa slabog i ranog Sunca. Na kliničku sliku najviše utječe vrsta uzročnika. 1776. i 1777. posvjećuje se kemiji plinova i otkriva plin metan. I Mjesec pozitivno utječe na stabilnost Zemlje. Postepeno postaje suputnica koja najviše utječe na Doktora. Vodena para je bezbojan plin. Najzastupljeniji i najjači staklenički plin je vodena para. Najzastupljeniji i najjači staklenički plin je vodena para. Vodena para je kao staklenički plin dio atmosfere. Vodena para nastaje na površini Zemlje hlapljenjem ili isparavanjem. Zagrijani zrak i plinovita vodena para se dižu sa zemlje. Vodena para

Vodena para je voda u plinovitom obliku. Na taj način, efekt staklenika grije atmosferu i površinu Zemlje, na veće temperature, nego da nema infracrvenog zračenja. Ustvari, ona istovremeno koristi efekt dimnjaka, efekt staklenika i vjetroelektranu. S obzirom da je metan staklenički plin s 20 puta većim efektom na efekt staklenika nego CO to predstavlja ekološki problem. Sintetski plin se proizvodi tako da se vodena para prevodi preko užarenog ugljena ili koksa. Vodena para nije uočena. Vodena para nije uočena. Staklenički plinovi

Staklenički plinovi su plinovi koji uzrokuju efekt staklenika u planetarnoj atmosferi. "Čarolije": Trajna čarolija koja ima magični efekt koji utječe na cijelu igru. Ostatak se gomila u atmosferi, pojačavajući tako efekt staklenika. Vodena para u atmosferu dolazi na razne načine. Vodena para u atmosferu dolazi na razne načine. Vodena para u atmosferu dolazi na razne načine. Vodena para je veoma jaki staklenički plin, zahvaljući prisutnosti hidroksilne veze (OH), koja jako upija infracrveno zračenje svjetlosnog spektra. Isparava te ta vodena para pregrijava. Vodena para je plinovito stanje vode. Vodena para upija (apsorbira) dugovalno zračenje Zemlje i o količini vodene pare ovisi vjerojatnost pojave oborina. Vodena para upija (apsorbira) dugovalno zračenje Zemlje i o količini vodene pare ovisi vjerojatnost pojave oborina. Uz to je prirodni plin sam po sebi staklenički plin, te kada je ispušten u atmosferu djeluje jače na efekt staklenika od samog ugljičnog dioksida, ali se on u atmosferu ispušta u znatno manjim količinama. Ugljikov dioksid je staklenički plin. Ugljikov dioksid (CO) je bezbojni plin, bez mirisa. On je proučavao Mpemba efekt s vodom u kojoj je otopljen ugljikov dioksid. Plin koji nastaje sadrži oko 12 % ugljikovog monoksida, koji se dalje može pretvoriti u ugljikov dioksid i vodik. ugljikov dioksid). Ovisno o laboratoriju, kao brojački plin upotrebljavaju se ugljikov dioksid, metan, acetilen ili benzen. Ugljikov dioksid je plin koji se pod standardnim tlakom i temperaturom nalazi u Zemljinoj atmosferi, u koncentraciji od 0,039 %. ugljikov monoksid, ugljikov dioksid, sumporov dioksid) ili tvore ogromne molekularne rešetke (npr. Iznad −78,51 °C, ugljikov dioksid se mijenja direktno iz krute tvari u plin, kroz sublimaciju. Ona je jaki staklenički plin, uz ostale plinove kao što su ugljikov dioksid i metan. Otkrio je ugljikov dioksid. Na taj način, efekt staklenika grije atmosferu i površinu Zemlje, na veće temperature, nego da nema infracrvenog zračenja. Ustvari, ona istovremeno koristi efekt dimnjaka, efekt staklenika i vjetroelektranu. S obzirom da je metan staklenički plin s 20 puta većim efektom na efekt staklenika nego CO to predstavlja ekološki problem. Ugljikov dioksid je kiseli oksid. Ugljikov dioksid je bez boje. Ugljikov dioksid je staklenički plin, koji odašilje vidljivu svjetlost, a jako upija u području infracrvenog i u blizini infracrvenog područja elektromagnetskog zračenja. Reakcija izgaranja molekule ugljika: C + O formula_1 CO ( ugljikov dioksid )

Reakcija izgaranja molekule vodika: H + formula_2O formula_1 HO ( voda )

Reakcija izgaranja molekule sumpora: S + O formula_1 SO ( sumporov dioksid )

Veliki problem jeste ugljikov dioksid CO zbog toga što uzrokuje staklenički efekt. Kod jedne standardne atmosfere, plin ugljikov dioksid se direktno pretvara u krutu tvar kod −78 °C (195,1 K). Ugljikov otisak se mjeri u tonama ugljikov dioksid ekvivalenta (tCOe). Gvanin može biti hidroliziran jakim kiselinama na glicin, amonijak, ugljikov dioksid i ugljikov monoksid. Ugljikov dioksid je neophodan za fotosintezu. Nastali ugljikov monoksid se dalje pretvara u vodik i ugljikov dioksid. Izdišu ugljikov dioksid koji je potreban biljkama da bi proizvele kisik. Staklenički plinovi

Staklenički plinovi su plinovi koji uzrokuju efekt staklenika u planetarnoj atmosferi.