Odrasli atlantski losos živi u moru, a mrijesti se u rijekama. Koji od navedenih procesa omogućuje preživljavanje atlantskomu lososu nakon migracije iz mora u rijeku?
smanjena reapsorpcija vode u krv i izlučivanje većega volumena razrijeđenoga urina porast osmotskoga tlaka u stanicama lososa u odnosu na osmotski tlak riječne vode pojačano izlučivanje ADH i stvaranje većega volumena razrijeđenoga urina smanjenje koncentracije krvne plazme uslijed pojačanoga izlučivanja ADH
A B C D
Mrijesti se u rijekama od veljače do srpnja. Nakon porođaja, izlučivanje i reapsorpcija tenzida koje plod počinje proizvoditi u 20. tjednu trudnoće je ubrzana. Mrijesti se zimi, a jaja odlaže u travi u plitkom moru. Mrijesti se u rijekama od ožujka do svibnja, nakon čega ženke polažu 200.000 do 1.000.000 jajašaca. Mrijesti se u toplijim predjelima, najčešće u Sargaškom moru. Živi oko 5 godina, a mrijesti se nakon dvije. Vrsta živi u plovama i mrijesti se u proljeće. Dok živi u moru naseljava plitka, bočata područja, a u rijekama naseljava plića područja uz obalu. Većinu života provode u moru, a mrijeste se u rijekama u travnju i svibnu. Pastruga živi u Crnom moru, Azovskom moru, Kaspijskom jezeru, rijekama Volgi, Dunavu, Donu, Uralu, Tereku, Sulaku i Kuri. Diuretici

Diuretici su skupina lijekova koji uzrokuju povećano izlučivanje urina. Odrasli primjerci pojavljuju se u sporotekućim rijekama, dubokim jezerima i ribnjacima. Izlučivanje vode metabolički je nužno, jer ono omogućuje organizmu da se oslobodi nekorisnih i štetnih tvari topljivih u vodi. Mrijesti se na otvorenom moru. Njegova se krv pretvorila u istoimenu rijeku. Pored toga, razvile su i neke posebnosti koje im omogućavaju preživljavanje u teškim uvjetima koji vladaju u područjima gdje žive: građa bubrega omogućuje visoku koncentraciju urina, a u odnosu na druge sisavce, i izmet im je iznimno gust. U biologiji se rabi kao izraz za tumačenje procesa kojim živi organizmi stvaraju potomstvo i tako omogućuju preživljavanje vlastite vrste. Većina ih živi na kopnu, a dobro naseljavaju i kopnene vode, dok ih svega par vrsta živi u moru. Često se nalazi na sekundarnim ležištima, aluvionima, naplavinama ili pijescima, koji potječu od trošenja zlatonosnih stijena i nakupljanja zlatnih zrnaca taloženjem iz vode u rijekama i na obalama mora. Kod Mađara, postoji "viziember" (vodeni čovjek) koji živi u rijekama, jezerima i bunarima, a nastaje od utopljenika. Nastanjuje lagune, ušća rijeka, a također živi i u potpuno slatkoj vodi, u rijekama i potocima koji se ulijevaju u more. Škrge su organ, koji kod riba prenosi iz vode kisik, koji ide u krv. Neke vrste žive u dubokom moru a jedna čak i u rijekama dunavskog sliva. ADH se filtrira u čahuri nefrona, te stijenke nefrona postaju propusnije- reapsorpcija vode se povećava. Dolazi i do prijelaza vode iz bubrežnog kanalića u krv. Osmotski tlak koji nastaje uzrokuje brz ulazak vode u stanicu. Mrijesti se u rijekama od veljače do srpnja. Tlak u usisnom vodu mora biti veći od tlaka koji u tom trenutku vlada u cilindru da bi došlo do procesa usisavanja dok pri isisavanju tlak u cilindru mora biti veći od onoga koji vlada u tlačnom vodu. Pod normalnim uvjetima hidrostatski je tlak nešto viši od osmotskoga tlaka plazme i hidrostatskoga tlaka međustanične tekućine, tako da tekućina izlazi iz krvotoka u području kapilara. Albumini se nalaze u krvi te sprječavaju izlaženje vode iz krvnih žila održavajući tako koloidno-osmotski tlak. Tlak na ulazu u regulator mora biti viši od izlaznog tlaka. Kraljevski losos

Kraljevski losos (Oncorhynchus tshawytscha), riba iz porodice lososa ili pastrvki (Salmonidae) rasprostranjena na Pacifiku, u engleskom jeziku poznata kao kraljevski losos. Mrijesti se zimi, a jaja odlaže u travi u plitkom moru. Kako je srednji tlak procesa mnogo veći od atmosferskog tlaka, za rasterećenje sila u mehanizmu koristi se pufer prostor, u kojemu vlada otprilike srednji tlak procesa. Pleme se danas bori za očuvanje čiste vode i povratak lososa u rijeku McCloud. Mrijesti se u rijekama od ožujka do svibnja, nakon čega ženke polažu 200.000 do 1.000.000 jajašaca. Tlak koji zbog različite koncentracije otopina tjera tekućinu u smjeru veće koncentracije naziva se osmotski tlak. Tlak koji zbog različite koncentracije otopina tjera tekućinu u smjeru veće koncentracije naziva se osmotski tlak. Mrijesti se u toplijim predjelima, najčešće u Sargaškom moru. Hipobarična barokomora je uređaj koji osigurava ljudima boravak u sredini sniženog tlaka u odnosu na normalni atmosferski tlak od 1 bara. Dok živi u moru naseljava plitka, bočata područja, a u rijekama naseljava plića područja uz obalu. Postglacijalni porast mora dovodi ih ispod morske površine, no hidrostatički tlak vode u krškom sustavu je dovoljan da osigura istjecanje svježe vode u more i spriječi ulazak mora u sustav. Mrijesti se na otvorenom moru. Živi oko 5 godina, a mrijesti se nakon dvije. Vrsta živi u plovama i mrijesti se u proljeće. U novonastaloj otopini, odnosno u otopini veće koncentracije, nastaje pri osmozi povišenje tlaka koje se naziva osmotski tlak; njegova je jačina proporcionalna koncentraciji otopine. Namjena hipobaričnih barokomora:

Hiperbarična komora je uređaj koji osigurava ljudima boravak u sredini povišenog tlaka u odnosu na normalni atmosferski tlak od 1 bara. Barokomora

Barokomora je složeni medicinski uređaj koji osigurava ljudima boravak u sredini povišenog ili sniženog tlaka u odnosu na normalni atmosferski tlak od 1 bara. Većinu života provode u moru, a mrijeste se u rijekama u travnju i svibnu. Nastaje u trenutku kada tlak vode postaje jednak ili manji od tlaka zasićenja vodene pare. Mrijesti se u rijekama od veljače do srpnja. Novim načinom života smanjuju se migracije i omogućuje se stvaranje stalnijih naseobina. Novim načinom života smanjuju se migracije i omogućuje se stvaranje stalnijih naseobina. Mrijesti se u rijekama od ožujka do svibnja, nakon čega ženke polažu 200.000 do 1.000.000 jajašaca. Živi oko 5 godina, a mrijesti se nakon dvije. Mrijesti se zimi, a jaja odlaže u travi u plitkom moru. Mrijesti se u toplijim predjelima, najčešće u Sargaškom moru. Pojačano izlučivanje vode je sekundarno. Dok živi u moru naseljava plitka, bočata područja, a u rijekama naseljava plića područja uz obalu. Vrsta živi u plovama i mrijesti se u proljeće. Diuretici

Diuretici su skupina lijekova koji uzrokuju povećano izlučivanje urina. Mrijesti se na otvorenom moru. Pastruga živi u Crnom moru, Azovskom moru, Kaspijskom jezeru, rijekama Volgi, Dunavu, Donu, Uralu, Tereku, Sulaku i Kuri. Odrasli primjerci pojavljuju se u sporotekućim rijekama, dubokim jezerima i ribnjacima. Većinu života provode u moru, a mrijeste se u rijekama u travnju i svibnu. Za vrijeme snošaja u tijelu se pojačano izlučuje feniletilamin koji potiče nadbubrežne žlijezde na izlučivanje adrenalina, noradrenalina i dopamina. U biologiji se rabi kao izraz za tumačenje procesa kojim živi organizmi stvaraju potomstvo i tako omogućuju preživljavanje vlastite vrste. Pored toga, razvile su i neke posebnosti koje im omogućavaju preživljavanje u teškim uvjetima koji vladaju u područjima gdje žive: građa bubrega omogućuje visoku koncentraciju urina, a u odnosu na druge sisavce, i izmet im je iznimno gust. Kod Mađara, postoji "viziember" (vodeni čovjek) koji živi u rijekama, jezerima i bunarima, a nastaje od utopljenika. Drugi uzroci ugroženosti su izgradnja brana na rijekama, čime se sprječavaju migracije i spušta razina vode, onečišćenje živom i naftom (najviše u Volgi i sibirskim rijekama) i stvaranje hibrida, najčešće s morunom ("Huso huso"). Nastanjuje lagune, ušća rijeka, a također živi i u potpuno slatkoj vodi, u rijekama i potocima koji se ulijevaju u more. Neke vrste žive u dubokom moru a jedna čak i u rijekama dunavskog sliva. Lososi su poznati po tome što prelaze daleki put iz oceana u rodni potok, a rekorder je atlantski losos koji se može mrijestiti nekoliko godina uzastopno, dok pacifički taj put prelazi svega jednom, nakon čega ugiba. urethra) je cjevasti organ koji povezuje mokraćni mjehur sa okolinom i omogućuje izlučivanje mokraće u okolinu. Početkom Domovinskog rata seli se u Rijeku, a nakon rata se vraća u rodno mjesto gdje i danas povremeno živi. Pojednostavljeno, lučenje ADH iz stražnjeg režnja hipofize regulirano je osmlarnošću krvne plazme, tako da povećanje osmolarnosti plazme uzrokuje povećano lučenje ADH koji u bubregu uzrokuje povećanje reapsorpcije vode, a kod smanjenje osmolarnosti smanji se lučenje ADH, te se manje vode reapsorbira u bubregu, sve u svrhu očuvanje osmolarnosti izvnastaniče tekućine u fiziološkim granicama. Mrijesti se u rijekama od veljače do srpnja. Pri povećanju koncentracije bilirubina u krvi boja krvne plazme je intenzivno žuta ili žuto-mrka. Albumin

Albumin je protein krvne plazme koji se sintetizira u jetri. Mrijesti se u rijekama od ožujka do svibnja, nakon čega ženke polažu 200.000 do 1.000.000 jajašaca. Živi oko 5 godina, a mrijesti se nakon dvije. Mrijesti se zimi, a jaja odlaže u travi u plitkom moru. Krvne stanice i velike molekule bjelančevina iz krvne plazme ne filtriraju se ovdje. Kontinuirano smanjenje koncentracije navedenih spojeva tjera enzim na stalnu proizvodnju novih spojeva. Mrijesti se u toplijim predjelima, najčešće u Sargaškom moru. Dok živi u moru naseljava plitka, bočata područja, a u rijekama naseljava plića područja uz obalu. Mrijesti se na otvorenom moru. Vrsta živi u plovama i mrijesti se u proljeće. Cijeli je niz procesa u organizmu koji dovode do razvijanja upalne reakcije, a uključuju krvne žile, krvne stanice (tj. Pastruga živi u Crnom moru, Azovskom moru, Kaspijskom jezeru, rijekama Volgi, Dunavu, Donu, Uralu, Tereku, Sulaku i Kuri. Većinu života provode u moru, a mrijeste se u rijekama u travnju i svibnu. Odrasli primjerci pojavljuju se u sporotekućim rijekama, dubokim jezerima i ribnjacima. Koagulacija u krvnim žilama je tromboza i nastaje uslijed oštećenja endotjela krvne žile, smanjenje brzine krvotoka i povećanje koagulabilnosti krvi. U biologiji se rabi kao izraz za tumačenje procesa kojim živi organizmi stvaraju potomstvo i tako omogućuju preživljavanje vlastite vrste. Krvne derivate proizvodi isključivo iz plazme prikupljene na području Republike Hrvatske. Transferin

Transferin je protein (točnije glikoprotein) krvne plazme koji u ljudskom tijelu služi u prijenosu iona željeza. Dolazi do intenzivnog izlučivanja hidrogenkarbonata, kalija i natrija uz istodobno smanjenje izlučivanja klorida. Bjelančevine su najveći čvrsti sastojak krvne plazme. Boja i krvne plazme i seruma je žućkasta, a izgled bistar. Zdravi odrasli (osim trudnica) imaju vrlo niske koncentracije u krvi.