Električki nabijena čestica dovedena je u blizinu električki neutralnoga metalnog tijela. Koja je od navedenih tvrdnja točna za električnu silu između tijela?
Djeluje odbojna električna sila. Ne djeluje električna sila. Djeluje privlačna električna sila.
A B C
Gravitacija djeluje na masu sustava, električna sila djeluje na električki nabijena tijela i čestice, magnetska sila djeluje na feromagnetične materijale, magnete i električki nabijene sustave koji se gibaju. Električki nabijena tijela okružena su električnim poljem. Električki nabijena tijela proizvode u svom okolišu električno polje, a električna struja u električnim vodičima proizvodi u svojoj okolini magnetsko polje. C. A. de Coulomb o sili između električki nabijenih tijela. molekula – koja je električki nabijena zbog razlike u broju protona i elektrona. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Kad brzi ion ili električki nabijena čestica prođe kroz emulziju, tad otapa molekule srebrnog bromida. Kad brzi ion ili električki nabijena čestica prođe kroz emulziju, tad otapa molekule srebrnog bromida. Pripada fermionima i leptonima, najlakši je od tri otkrivena električki nabijena leptona. Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Električki nabijena materija utječe na, i stvara, elektromagnetska polja. Električki nabijena materija utječe na, i stvara, elektromagnetska polja. Aerodinamička sila otpora

Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Zbog djelovanja tih sila dolazi do gibanja električki nabijenih čestica ili električne struje. Električki nabijene čestice u mirovanju stvaraju električna polja, a električki nabijene čestice u gibanju stvaraju električna, elektromagnetska i magnetska polja. Električki nabijene čestice u mirovanju stvaraju električna polja, a električki nabijene čestice u gibanju stvaraju električna, elektromagnetska i magnetska polja. Električna sila na malu kuglicu ovisi dakle o jednom fizikalnom čimbeniku, koji je stvoren prisutnošću velikoga elektriziranog metalnog tijela. To nije sila reakcije na centripetalnu silu, to jest silu koja prisiljava tijelo da se giba oko nekog središta, već je to inercijalna sila koja djeluje na sva tijela u ubrzanim referentnim sustavima. U koloidnom sustavu gravitacijska sila teži taloženju raspršenih koloidnih čestica, dok suprotno djeluje odbojna sila istovrsnog naboja čestica i snaga difuzije, odnosno kinetička sila čestica koja ih pokreće u pravcu manje koncentracije. Potencijalna energija električki nabijenog tijela u nekom električnom polju naziva se elektrostatska energija. Potencijalna energija električki nabijenog tijela u nekom električnom polju naziva se elektrostatska energija. razlike u kretanju električki nabijenih čestica u električnom polju sila, pri čemu naboj na čestici miruje. Gravitacija djeluje na masu sustava, električna sila djeluje na električki nabijena tijela i čestice, magnetska sila djeluje na feromagnetične materijale, magnete i električki nabijene sustave koji se gibaju. Električki nabijena tijela okružena su električnim poljem. Električki nabijena tijela proizvode u svom okolišu električno polje, a električna struja u električnim vodičima proizvodi u svojoj okolini magnetsko polje. C. A. de Coulomb o sili između električki nabijenih tijela. molekula – koja je električki nabijena zbog razlike u broju protona i elektrona. Kad brzi ion ili električki nabijena čestica prođe kroz emulziju, tad otapa molekule srebrnog bromida. Kad brzi ion ili električki nabijena čestica prođe kroz emulziju, tad otapa molekule srebrnog bromida. Pripada fermionima i leptonima, najlakši je od tri otkrivena električki nabijena leptona. Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Električki nabijena materija utječe na, i stvara, elektromagnetska polja. Električki nabijena materija utječe na, i stvara, elektromagnetska polja. Aerodinamička sila otpora

Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Zbog djelovanja tih sila dolazi do gibanja električki nabijenih čestica ili električne struje. Električki nabijene čestice u mirovanju stvaraju električna polja, a električki nabijene čestice u gibanju stvaraju električna, elektromagnetska i magnetska polja. Električki nabijene čestice u mirovanju stvaraju električna polja, a električki nabijene čestice u gibanju stvaraju električna, elektromagnetska i magnetska polja. Električna sila na malu kuglicu ovisi dakle o jednom fizikalnom čimbeniku, koji je stvoren prisutnošću velikoga elektriziranog metalnog tijela. To nije sila reakcije na centripetalnu silu, to jest silu koja prisiljava tijelo da se giba oko nekog središta, već je to inercijalna sila koja djeluje na sva tijela u ubrzanim referentnim sustavima. Potencijalna energija električki nabijenog tijela u nekom električnom polju naziva se elektrostatska energija. Potencijalna energija električki nabijenog tijela u nekom električnom polju naziva se elektrostatska energija. razlike u kretanju električki nabijenih čestica u električnom polju sila, pri čemu naboj na čestici miruje. Prosječni potencijal koji postoji između električki nabijenih čestica naziva se potencijal plazme. Savijanje električki nabijenih čestica u magnetskom polju iskoristio je Lawrence za gradnju ciklotrona. Akcelerator čestica je uređaj za ubrzavanje električki nabijene čestice do visokih brzina. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Gravitacija djeluje na masu sustava, električna sila djeluje na električki nabijena tijela i čestice, magnetska sila djeluje na feromagnetične materijale, magnete i električki nabijene sustave koji se gibaju. Električki nabijena tijela okružena su električnim poljem. Električki nabijena tijela proizvode u svom okolišu električno polje, a električna struja u električnim vodičima proizvodi u svojoj okolini magnetsko polje. C. A. de Coulomb o sili između električki nabijenih tijela. "cohaerere": prianjati, biti povezan), je privlačna međuatomska ili međumolekularna sila koja djeluje između susjednih čestica tvari. "cohaerere": prianjati, biti povezan), je privlačna međuatomska ili međumolekularna sila koja djeluje između susjednih čestica tvari. molekula – koja je električki nabijena zbog razlike u broju protona i elektrona. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Coulombov zakon je jedan od osnovnih zakona elektrostatike koji je 1785. utvrdio Charles-Augustin de Coulomb: "električna sila "F" između dvaju električki nabijenih točkastih tijela (odbojna ili privlačna, ovisno o tome jesu li tijela jednakih ili suprotnih električnih naboja) razmjerna je količinama električnoga naboja "q" a obrnuto razmjerna kvadratu udaljenosti "r" između tijela" (napomena: vrijedi samo u vakuumu):

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Kad brzi ion ili električki nabijena čestica prođe kroz emulziju, tad otapa molekule srebrnog bromida. Kad brzi ion ili električki nabijena čestica prođe kroz emulziju, tad otapa molekule srebrnog bromida. Pripada fermionima i leptonima, najlakši je od tri otkrivena električki nabijena leptona. Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Električki nabijena materija utječe na, i stvara, elektromagnetska polja. Električki nabijena materija utječe na, i stvara, elektromagnetska polja. Aerodinamička sila otpora

Aerodinamička sila otpora je sila koja djeluje suprotno od smjera kretanja nekog krutog tijela. Zbog djelovanja tih sila dolazi do gibanja električki nabijenih čestica ili električne struje. Električki nabijene čestice u mirovanju stvaraju električna polja, a električki nabijene čestice u gibanju stvaraju električna, elektromagnetska i magnetska polja. Električki nabijene čestice u mirovanju stvaraju električna polja, a električki nabijene čestice u gibanju stvaraju električna, elektromagnetska i magnetska polja. Električna sila na malu kuglicu ovisi dakle o jednom fizikalnom čimbeniku, koji je stvoren prisutnošću velikoga elektriziranog metalnog tijela. To nije sila reakcije na centripetalnu silu, to jest silu koja prisiljava tijelo da se giba oko nekog središta, već je to inercijalna sila koja djeluje na sva tijela u ubrzanim referentnim sustavima. Potencijalna energija električki nabijenog tijela u nekom električnom polju naziva se elektrostatska energija. Potencijalna energija električki nabijenog tijela u nekom električnom polju naziva se elektrostatska energija.