Priloženi crtež prikazuje silnice električnog polja dvaju električnih naboja. Što možemo tvrditi o predznacima dvaju naboja?
Dva predznaka su različita. Dva predznaka su ista. Ne može se odlučiti na temelju priloženog crteža.
A B C
Prema tome vidimo da u unutrašnjosti vodiča nema električnih naboja, a ni električnog polja. Coulombovu silu na jedan naboj "q" možemo prikazati kao umnožak toga naboja "q" i električnog polja "E", prouzročenog od drugog električnog naboja "q". Poznajemo li u jednom trenutku veličine i smjerove električnog i magnetskog polja, položaje električnih naboja i struja, možemo izračunati električna i magnetska polja za sva vremena. Zbog gibanja električnog naboja u olujnim područjima postoji struja električnih naboja usmjerena od Zemlje prema ionosferi. Laboratorijski identificirane subatomske čestice ili su neutralne (električnog naboja 0) ili imaju naboj koji je višekratnik elektronskoga naboja, bilo pozitivnoga (+) ili negativnoga (–) predznaka. Sila se može prikazati kao umnožak električnog naboja i vanjsko električnog polja. Sila se može prikazati kao umnožak električnog naboja i vanjsko električnog polja. Na taj način možemo pomoću elektroskopa odrediti predznak električnog naboja. Kontinuirana raspodjela naboja uklanja singularitete električnog polja (beskonačno velike gustoće). Dipol

Pojam dipol ima više značenja:

U fizici pojam dipol označava sustav dvaju polova iste jakosti suprotnog polariteta (dva naboja suprotnih predznaka), smještenih na maloj međusobnoj udaljenosti. Gaussov zakon električnoga polja je fizikalni zakon prema kojemu su silnice električnoga polja otvorene krivulje što izlaze iz pozitivnih električnih naboja, a završavaju u negativnim električnim nabojima, odnosno tok električnoga polja kroz zamišljenu zatvorenu plohu jednak je zbroju svih električnih naboja koji se nalaze unutar te plohe podijeljenome s dielektričnom permitivnošću vakuuma. Jakost električnoga polja opada obrnuto proporcionalno kvadratu udaljenosti od električnog naboja. Smjer magnetske sile ovisi o predznaku električnog naboja. Smjer magnetske sile ovisi o predznaku električnog naboja. Silu na mali električni naboj možemo prema tome izraziti umnoškom dvaju nezavisnih čimbenika, električnog naboja i električnog polja:

Električno polje u prostoru možemo mjeriti tako da određene pojedinačne naboje stavljamo u različite točke oko velikog elektriziranog tijela i mjerimo silu, kojom djeluje veliko tijelo na malo. Ta sila dana je umnoškom povoljnog naboja i sada poznatoga električnog polja. I u znanosti o magnetizmu možemo općenito silu prikazati kao umnožak "magnetskog naboja" i polja. I u znanosti o magnetizmu možemo općenito silu prikazati kao umnožak "magnetskog naboja" i polja. Rezultat je pokusa vodio prema novom modelu atoma, koji je Rutherford predložio 1911.: atom se sastoji od središnjega električnog naboja okruženoga sferičnom raspodjelom naboja suprotnoga predznaka. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Gustoća silnica daje jakost polja, a tangenta na silnice prikazuje u svakoj točki smjer električnog polja. Kako je gustoća silnica mjera za jakost električnog polja, to između jakosti električnog polja i gustoće električnog naboja mora postojati određeni odnos. Prema tome vidimo da u unutrašnjosti vodiča nema električnih naboja, a ni električnog polja. Coulombovu silu na jedan naboj "q" možemo prikazati kao umnožak toga naboja "q" i električnog polja "E", prouzročenog od drugog električnog naboja "q". Poznajemo li u jednom trenutku veličine i smjerove električnog i magnetskog polja, položaje električnih naboja i struja, možemo izračunati električna i magnetska polja za sva vremena. Zbog gibanja električnog naboja u olujnim područjima postoji struja električnih naboja usmjerena od Zemlje prema ionosferi. Laboratorijski identificirane subatomske čestice ili su neutralne (električnog naboja 0) ili imaju naboj koji je višekratnik elektronskoga naboja, bilo pozitivnoga (+) ili negativnoga (–) predznaka. Sila se može prikazati kao umnožak električnog naboja i vanjsko električnog polja. Sila se može prikazati kao umnožak električnog naboja i vanjsko električnog polja. Na taj način možemo pomoću elektroskopa odrediti predznak električnog naboja. Kontinuirana raspodjela naboja uklanja singularitete električnog polja (beskonačno velike gustoće). Dipol

Pojam dipol ima više značenja:

U fizici pojam dipol označava sustav dvaju polova iste jakosti suprotnog polariteta (dva naboja suprotnih predznaka), smještenih na maloj međusobnoj udaljenosti. Gaussov zakon električnoga polja je fizikalni zakon prema kojemu su silnice električnoga polja otvorene krivulje što izlaze iz pozitivnih električnih naboja, a završavaju u negativnim električnim nabojima, odnosno tok električnoga polja kroz zamišljenu zatvorenu plohu jednak je zbroju svih električnih naboja koji se nalaze unutar te plohe podijeljenome s dielektričnom permitivnošću vakuuma. Jakost električnoga polja opada obrnuto proporcionalno kvadratu udaljenosti od električnog naboja. Smjer magnetske sile ovisi o predznaku električnog naboja. Smjer magnetske sile ovisi o predznaku električnog naboja. Silu na mali električni naboj možemo prema tome izraziti umnoškom dvaju nezavisnih čimbenika, električnog naboja i električnog polja:

Električno polje u prostoru možemo mjeriti tako da određene pojedinačne naboje stavljamo u različite točke oko velikog elektriziranog tijela i mjerimo silu, kojom djeluje veliko tijelo na malo. Ta sila dana je umnoškom povoljnog naboja i sada poznatoga električnog polja. I u znanosti o magnetizmu možemo općenito silu prikazati kao umnožak "magnetskog naboja" i polja. I u znanosti o magnetizmu možemo općenito silu prikazati kao umnožak "magnetskog naboja" i polja. Rezultat je pokusa vodio prema novom modelu atoma, koji je Rutherford predložio 1911.: atom se sastoji od središnjega električnog naboja okruženoga sferičnom raspodjelom naboja suprotnoga predznaka. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Sustav za usmjeravanje (kondenzatorska polja dvaju parova pločica ili magnetska polja dvaju parova električnih zavojnica) otklanja elektronski snop u dva međusobno okomita smjera, oba okomita na smjer snopa. Gustoća silnica daje jakost polja, a tangenta na silnice prikazuje u svakoj točki smjer električnog polja. Kako je gustoća silnica mjera za jakost električnog polja, to između jakosti električnog polja i gustoće električnog naboja mora postojati određeni odnos. Sila se može prikazati kao umnožak električnog naboja i vanjsko električnog polja. Sila se može prikazati kao umnožak električnog naboja i vanjsko električnog polja. Coulombovu silu na jedan naboj "q" možemo prikazati kao umnožak toga naboja "q" i električnog polja "E", prouzročenog od drugog električnog naboja "q". Prema tome vidimo da u unutrašnjosti vodiča nema električnih naboja, a ni električnog polja. Poznajemo li u jednom trenutku veličine i smjerove električnog i magnetskog polja, položaje električnih naboja i struja, možemo izračunati električna i magnetska polja za sva vremena. Zbog gibanja električnog naboja u olujnim područjima postoji struja električnih naboja usmjerena od Zemlje prema ionosferi. Na taj način možemo pomoću elektroskopa odrediti predznak električnog naboja. Definira se kao omjer rada i količine električnog naboja, iz čega slijedi da je mjerna jedinica za elektromotornu silu džul po kulonu, što je jednako voltu:

Ako izvor nije opterećen trošilom (u krugu ne teče struja) na njegovim će krajevima zbog razdvajanja nosilaca električnih naboja nastati upravo takva razlika potencijala koja će zbog djelovanja električnog polja spriječiti daljnje razdvajanje nosilaca električnih naboja, tj. Veza između naboja i polja je najjednostavnija što se može zamisliti. Veza između naboja i polja je najjednostavnija što se može zamisliti. Kontinuirana raspodjela naboja uklanja singularitete električnog polja (beskonačno velike gustoće). Silu na mali električni naboj možemo prema tome izraziti umnoškom dvaju nezavisnih čimbenika, električnog naboja i električnog polja:

Električno polje u prostoru možemo mjeriti tako da određene pojedinačne naboje stavljamo u različite točke oko velikog elektriziranog tijela i mjerimo silu, kojom djeluje veliko tijelo na malo. Neutrino nema električnog naboja pa ne može ionizirati materiju kroz koju prolazi. Gaussov zakon električnoga polja je fizikalni zakon prema kojemu su silnice električnoga polja otvorene krivulje što izlaze iz pozitivnih električnih naboja, a završavaju u negativnim električnim nabojima, odnosno tok električnoga polja kroz zamišljenu zatvorenu plohu jednak je zbroju svih električnih naboja koji se nalaze unutar te plohe podijeljenome s dielektričnom permitivnošću vakuuma. Gustoća silnica daje jakost polja, a tangenta na silnice prikazuje u svakoj točki smjer električnog polja. Jakost električnoga polja opada obrnuto proporcionalno kvadratu udaljenosti od električnog naboja. Smjer magnetske sile ovisi o predznaku električnog naboja. Smjer magnetske sile ovisi o predznaku električnog naboja. Smjer kretanja čestice ovisi o polaritetu njezina električnog naboja, brzina kretanja povećava se s brojem naboja i s jakošću električnoga polja, a opada s veličinom čestice. Ta sila dana je umnoškom povoljnog naboja i sada poznatoga električnog polja. I u znanosti o magnetizmu možemo općenito silu prikazati kao umnožak "magnetskog naboja" i polja. I u znanosti o magnetizmu možemo općenito silu prikazati kao umnožak "magnetskog naboja" i polja. Kako je gustoća silnica mjera za jakost električnog polja, to između jakosti električnog polja i gustoće električnog naboja mora postojati određeni odnos. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma. Prema Coulombovu zakonu sila F koja djeluje između dvaju točkastih električnih naboja "q" i "q" razmjerna je produktu obaju naboja, a obrnuto razmjerna kvadratu njihova razmaka "r":

gdje je: "ε" - dielektrična permitivnost vakuuma.