Koja je najstarija brončanodobna kultura na tlu kontinentalne Hrvatske?
vinkovačka starčevačka vučedolska danilska
A B C D
Najvažnija kultura ranog brončanog doba na tlu kontinentalne Hrvatske je vinkovačka kultura, a na tlu južne Hrvatske cetinska kultura. Najstarija brončanodobna kultura u Hrvatskoj je vinkovačka kultura, a potom se nižu cetinska kultura, vatinska kultura i dr.

Prvi gradovi su se razvili u južnoj Mezopotamiji tijekom 4. tisućljećja pr. Vinkovačka kultura

Vinkovačka kultura je naziv za materijalnu i duhovnu kulturu većeg dijela stanovnika kontinentalne Hrvatske i Srijema, te južne Mađarske, u razdoblju od svršetka bakrenoga doba (oko 2300. g. pr. Ovo razdoblje prapovijesti obilježava Vinkovačka kultura na tlu Slavonije, koja smjenjuje Vučedolsku kulturu, no zadržava neka njena svojstva. vinkovačka kultura. vinkovačka kultura. vinkovačka kultura. Najstarije brončano razdoblje obilježava vinkovačka kultura koja nastavlja tradiciju vučedolske. "K. und K. Marinesternwarte Pola"), najstarija je zvjezdarnica na tlu Hrvatske. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Najstarija brončanodobna kultura u Hrvatskoj je vinkovačka kultura, a potom se nižu cetinska kultura, vatinska kultura i dr.

U razvoju srednjoeuropskih kulturnih područja izdvajaju se tri bitne faze obilježene načinom pokapanja mrtvaca: u najstarijoj fazi mrtvaci se pokapaju u zgrčenu položaju, u srednjoj fazi pod zemljanim ili kamenim tumulima, dok se u kasnoj spaljuju, a pepeo se u pravilu polaže u žare (kultura polja sa žarama). Koliko je zasada poznato, vinkovačka kultura nema razvijenu metalurgiju. Vinkovačka kultura je kultura ranoga brončanoga doba koju je na temelju nalaza iz Vinkovaca 1966. definirao S. Dimitrijević. Najpoznatija neolitska kultura na tlu Srbije je kultura Lepenskog vira. ), koja se smatra prvom baroknom građevinom kontinentalne Hrvatske. Brončano doba u kontinentalnoj Hrvatskoj

Brončano doba u kontinentalnoj Hrvatskoj obilježava vinkovačka kultura koja nastavlja tradiciju vučedolske. Tartessus) najstarija je zapadna kultura koja je nastala u prvom tisućljeću prije Krista. Brončanodobna kultura ravnomjerno se razvijala sve do prodora novoga stanovništva (Histri), koje je uvelo običaj spaljivanja pokojnika. Badarska kultura

Badarska kultura je najstarija zemljoradnička kultura u srednjem i gornjem Egiptu. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. ; najstarija kultura brončanog razdoblja u Europi. Kr., što bi bila najstarija kultura brončanog doba na svijetu. Najvažnija kultura ranog brončanog doba na tlu kontinentalne Hrvatske je vinkovačka kultura, a na tlu južne Hrvatske cetinska kultura. Starčevačka kultura

Starčevačka kultura ili Starčevo-Körös-Criş kultura je neolitička kultura što je tijekom VI. Starčevačka kultura je neolitička kultura što je tijekom VI. Najstarija brončanodobna kultura u Hrvatskoj je vinkovačka kultura, a potom se nižu cetinska kultura, vatinska kultura i dr.

Prvi gradovi su se razvili u južnoj Mezopotamiji tijekom 4. tisućljećja pr. Prve neolitičke kulture na području Hrvatske su "starčevačka kultura" u sjevernoj Hrvatskoj i "impresso-keramička kultura" na jadranskoj obali i otocima. "K. und K. Marinesternwarte Pola"), najstarija je zvjezdarnica na tlu Hrvatske. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Najpoznatije su neolitska Starčevačka kultura, eneolitska Vučedolska kultura, te narodi Iliri i Kelti. U Hrvatskoj starčevačka kultura predstavlja prvu u potpunosti neolitičku zajednicu koja je živjela gotovo na cijelom prostoru sjeverne Hrvatske, od njezinih istočnih granica pa sve do okolice Bjelovara na zapadu. U Hrvatskoj starčevačka kultura predstavlja prvu u potpunosti neolitičku zajednicu koja je živjela gotovo na cijelom prostoru sjeverne Hrvatske, od njezinih istočnih granica pa sve do okolice Bjelovara na zapadu. Najpoznatija neolitska kultura na tlu Srbije je kultura Lepenskog vira. ), koja se smatra prvom baroknom građevinom kontinentalne Hrvatske. Ovdje su značajne kulture mlađeg kamenog doba (neolitik) starčevačka, vinčanska i sopotska kultura. Tartessus) najstarija je zapadna kultura koja je nastala u prvom tisućljeću prije Krista. Brončanodobna kultura ravnomjerno se razvijala sve do prodora novoga stanovništva (Histri), koje je uvelo običaj spaljivanja pokojnika. Badarska kultura

Badarska kultura je najstarija zemljoradnička kultura u srednjem i gornjem Egiptu. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. ; najstarija kultura brončanog razdoblja u Europi. Kr., što bi bila najstarija kultura brončanog doba na svijetu. Druga najvažnija kultura je krumpir, koji uspijeva i na siromašnom tlu. Druga najvažnija kultura je krumpir, koji uspijeva i na siromašnom tlu. Starčevačka kultura se prostirala dijelom sjeverne Hrvatske, a nositelji su ratari i stočari koji su živjeli u sojenicama i proizvodili keramiku koju su bojali crvenom bojom. Najvažnija kultura ranog brončanog doba na tlu kontinentalne Hrvatske je vinkovačka kultura, a na tlu južne Hrvatske cetinska kultura. Vučedolska kultura je eneolitička kultura III. Najstarija brončanodobna kultura u Hrvatskoj je vinkovačka kultura, a potom se nižu cetinska kultura, vatinska kultura i dr.

Prvi gradovi su se razvili u južnoj Mezopotamiji tijekom 4. tisućljećja pr. vučedolska kultura) i Ig II (ranobrončanodobna kultura). "K. und K. Marinesternwarte Pola"), najstarija je zvjezdarnica na tlu Hrvatske. U brončano doba na prostoru današnje Hrvatske postojala je razvijena Vučedolska kultura poznata po keramičkim radovima. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Vučedolska kultura završava oko 2500. pr. Vučedolska kultura završava oko 2400. pr. Vučedolska kultura posebno je značajna za vukovarski kraj. Najpoznatije su neolitska Starčevačka kultura, eneolitska Vučedolska kultura, te narodi Iliri i Kelti. Najpoznatija neolitska kultura na tlu Srbije je kultura Lepenskog vira. Po lokalitetu je kultura tog vremena nazvana Vučedolska kultura.Također je poznato izletište. ), koja se smatra prvom baroknom građevinom kontinentalne Hrvatske. Vučedolska kultura

Vučedolska kultura je kultura, a u klasičnoj fazi svog razvoja kulturni kompleks mlađeg eneolitika (bakrenog doba), nazvana po lokalitetu Vučedolu (5 km istočno od Vukovara), gdje se nalaze ostaci velikog naselja bakrenog doba. Tartessus) najstarija je zapadna kultura koja je nastala u prvom tisućljeću prije Krista. Brončanodobna kultura ravnomjerno se razvijala sve do prodora novoga stanovništva (Histri), koje je uvelo običaj spaljivanja pokojnika. Badarska kultura

Badarska kultura je najstarija zemljoradnička kultura u srednjem i gornjem Egiptu. Vučedolska kultura poznata je u mađarskoj stručnoj literaturi i kao Kultura Zok (prema nalazištu Zok u južnoj Mađarskoj). Vučedolska kultura nastala je kao rezultat velikih društvenih promjena prouzročenih seobama stepskih populacija. Vučedolska kultura nastala je kao rezultat velikih društvenih promjena prouzročenih seobama stepskih populacija. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najvažnija kultura ranog brončanog doba na tlu kontinentalne Hrvatske je vinkovačka kultura, a na tlu južne Hrvatske cetinska kultura. Danilska kultura

Danilska kultura (4500. Danilska kultura (4500. Najstarija brončanodobna kultura u Hrvatskoj je vinkovačka kultura, a potom se nižu cetinska kultura, vatinska kultura i dr.

Prvi gradovi su se razvili u južnoj Mezopotamiji tijekom 4. tisućljećja pr. "K. und K. Marinesternwarte Pola"), najstarija je zvjezdarnica na tlu Hrvatske. Danilska kultura je srednjoneolitička kultura, nazvana po selu Danilu, kraj Šibenika. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Jedna je od najstarijih crkava kontinentalne Hrvatske i najstarija crkva u Križevcima. Danilska kultura se prostirala uz obale Jadrana. Te dvije kulturne grupe su: kultura «impresso» keramike i Danilska kultura. Danilska kultura zastupljena je u malobrojnim lokalitetima na otvorenom (Limska gradina, Sv. Najpoznatija neolitska kultura na tlu Srbije je kultura Lepenskog vira. Danilska kultura utjecala je na razvoj okolnih područja, posebno na kakanjsku i butmirsku kulturu u srednjoj Bosni. ), koja se smatra prvom baroknom građevinom kontinentalne Hrvatske. Danilska se kultura prepoznaje po ritonu - ukrašenoj posudi na četiri noge s velikom ručkom za nošenje koja se koristila u obredima. ), kada nastaje danilska kultura koju karakteriziraju lijepo oblikovane keramičke posude geometrijskih ukrasa. Tartessus) najstarija je zapadna kultura koja je nastala u prvom tisućljeću prije Krista. Brončanodobna kultura ravnomjerno se razvijala sve do prodora novoga stanovništva (Histri), koje je uvelo običaj spaljivanja pokojnika. Badarska kultura

Badarska kultura je najstarija zemljoradnička kultura u srednjem i gornjem Egiptu. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. Najstarija je u eneolitiku protonakovanska kultura, koja je nastala simbiozom kasnohvarskih i kasnovinčanskih elemenata. ; najstarija kultura brončanog razdoblja u Europi. Kr., što bi bila najstarija kultura brončanog doba na svijetu. Druga najvažnija kultura je krumpir, koji uspijeva i na siromašnom tlu.