Što je valna duljina?
najveći pomak čestice od ravnotežnoga položaja pomak čestice u bilo kojemu trenutku od ravnotežnoga položaja put što ga val prijeđe dok čestica u izvoru napravi pola titraja put što ga val prijeđe dok čestica u izvoru napravi jedan puni titraj
A B C D
Valna duljina

Valna duljina periodičnoga vala je najmanja udaljenost između dvije čestice koje titraju u fazi. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Valna duljina čestica se naziva de Broglijeva valna duljina i iznosi:

gdje je: "h" - Planckova konstanta, a "p" - impuls (masa∙brzina čestice za čestice koje se ne kreću brzinama bliskim svjetlosnoj). Prema teoriji L. de Brogliea, valna duljina tvari:

gdje je: "λ" - čestična valna duljina, "h" - Planckova konstanta, "p" - impuls sile čestice (količina gibanja), "m" - masa mirovanja čestice, "v" - brzina čestice, "γ" - Lorentzov faktor i "c" - brzina svjetlosti u vakuumu. Što je valna duljina svjetlosti kraća, raspršenje je snažnije. Svaki pomak materijalne točke iz ravnotežnog položaja je ordinata, a najveći amplituda. Tako dobivena valna duljina je: 532 nm, što je zelena svjetlost. Najčešće se koristi valna duljina 514,5 nm, što je zelena svjetlost. Jedan način prikaza valne fronte je označivanje položaja u kojem val ima najveći pomak. Njihalo

Njihalo je fizikalno tijelo koje se njiše oko ravnotežnoga položaja. Vidi se, da je otklon zraka to veći, što je veća valna duljina. Mnoge posebne duljine imaju i posebne nazive: debljina, dubina, polumjer, pomak, prijeđeni put, promjer, širina, udaljenost, valna duljina, visina, žarišna daljina. Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Fotoelektrični učinak dolazi do izražaja to jače što je manja valna duljina svjetlosti. Crveni pomak

Crveni pomak je pomak spektralnih linija svjetlosti (povećanje valnih duljina) prema crvenom dijelu spektra. Valna duljina

Valna duljina periodičnoga vala je najmanja udaljenost između dvije čestice koje titraju u fazi. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Valna duljina čestica se naziva de Broglijeva valna duljina i iznosi:

gdje je: "h" - Planckova konstanta, a "p" - impuls (masa∙brzina čestice za čestice koje se ne kreću brzinama bliskim svjetlosnoj). Prema teoriji L. de Brogliea, valna duljina tvari:

gdje je: "λ" - čestična valna duljina, "h" - Planckova konstanta, "p" - impuls sile čestice (količina gibanja), "m" - masa mirovanja čestice, "v" - brzina čestice, "γ" - Lorentzov faktor i "c" - brzina svjetlosti u vakuumu. Što je valna duljina svjetlosti kraća, raspršenje je snažnije. Tako dobivena valna duljina je: 532 nm, što je zelena svjetlost. Najčešće se koristi valna duljina 514,5 nm, što je zelena svjetlost. Njihalo

Njihalo je fizikalno tijelo koje se njiše oko ravnotežnoga položaja. Vidi se, da je otklon zraka to veći, što je veća valna duljina. Mnoge posebne duljine imaju i posebne nazive: debljina, dubina, polumjer, pomak, prijeđeni put, promjer, širina, udaljenost, valna duljina, visina, žarišna daljina. Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada: 

a frekvencija "f". Valna duljina je sada 

a frekvencija "f". Fotoelektrični učinak dolazi do izražaja to jače što je manja valna duljina svjetlosti. Crveni pomak

Crveni pomak je pomak spektralnih linija svjetlosti (povećanje valnih duljina) prema crvenom dijelu spektra. Zbog toga se Tyndallov učinak ostvaruje kada su pojedine čestice veličine od 40 do 900 nanometara (valna duljina vidljive svjetlosti je od 400 do 750 nanometara). Zbog toga se Tyndallov učinak ostvaruje kada su pojedine čestice veličine od 40 do 900 nanometara (valna duljina vidljive svjetlosti je od 400 do 750 nanometara). Dok je valna duljina velika, val praktički ispunjuje znatno čitav prostor. Kod iste brzine valna je duljina zraka materije to manja što je veća masa čestica. Valna duljina drugog vala je jednaka "λ = Δx/n", jer je taj drugi val učinio samo "n" titraja na duljini "Δx". Valna duljina drugog vala je jednaka "λ = Δx/n", jer je taj drugi val učinio samo "n" titraja na duljini "Δx". Valna duljina mogućih titraja može poprimiti samo neke, diskretne vrijednosti. Što je valna duljina svjetlosti kraća, raspršenje je snažnije. Tako dobivena valna duljina je: 532 nm, što je zelena svjetlost. Najčešće se koristi valna duljina 514,5 nm, što je zelena svjetlost. Što je manja valna duljina svjetlosti, kojom obasjavamo elektron, to je veći impuls, što ga dobiva elektron prilikom sraza s kvantom svjetlosti. Što je manja valna duljina svjetlosti, kojom obasjavamo elektron, to je veći impuls, što ga dobiva elektron prilikom sraza s kvantom svjetlosti. Vidi se, da je otklon zraka to veći, što je veća valna duljina. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Fotoelektrični učinak dolazi do izražaja to jače što je manja valna duljina svjetlosti. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Kvant energije je to veći što je manja valna duljina, odnosno veća frekvencija svjetlosti. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Ako je poznata brzina, može se onda odmah proračunati put što ga tijelo prijeđe za određeno vrijeme. Po zakonima valnog širenja, val prodire za svoju valnu duljinu u područje, gdje mu je valna duljina imaginarna. Val je ustvari širenje titraja u elastičnom sredstvu. Val je ustvari širenje titraja u elastičnom sredstvu. Val je ustvari širenje titraja u elastičnom sredstvu. Valna duljina

Valna duljina periodičnoga vala je najmanja udaljenost između dvije čestice koje titraju u fazi. Dok je valna duljina velika, val praktički ispunjuje znatno čitav prostor. Jedan puni val ujedno predstavlja i jedan puni titraj čestice, a broj valova koji u sekundi prođu nekim mjestom se naziva frekvencijom tog vala. Kod iste brzine valna je duljina zraka materije to manja što je veća masa čestica. Jedan puni val ujedno predstavlja i jedan titraj, a broj valova koji u sekundi prođu nekim mjestom se naziva frekvencijom tog vala. Što je valna duljina svjetlosti kraća, raspršenje je snažnije. Tako dobivena valna duljina je: 532 nm, što je zelena svjetlost. Najčešće se koristi valna duljina 514,5 nm, što je zelena svjetlost. Što je manja valna duljina svjetlosti, kojom obasjavamo elektron, to je veći impuls, što ga dobiva elektron prilikom sraza s kvantom svjetlosti. Što je manja valna duljina svjetlosti, kojom obasjavamo elektron, to je veći impuls, što ga dobiva elektron prilikom sraza s kvantom svjetlosti. Za vrijeme jednog perioda, to jest za vrijeme "T" u kojem je čestica u izvoru vala izvršila jedan potpuni titraj, pomaklo se titranje za duljinu vala "λ". Vidi se, da je otklon zraka to veći, što je veća valna duljina. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Tada nastaje stožasti val svjetlosti, a vrh stošca nalazi se u izvoru zračenja čestica. Fotoelektrični učinak dolazi do izražaja to jače što je manja valna duljina svjetlosti. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Kvant energije je to veći što je manja valna duljina, odnosno veća frekvencija svjetlosti. Što je veći impuls čestice ili količina gibanja, tim je kraća njena valna duljina. Ako je poznata brzina, može se onda odmah proračunati put što ga tijelo prijeđe za određeno vrijeme. Po zakonima valnog širenja, val prodire za svoju valnu duljinu u područje, gdje mu je valna duljina imaginarna. Valna duljina

Valna duljina periodičnoga vala je najmanja udaljenost između dvije čestice koje titraju u fazi. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja. Put njihala između krajnjih točaka zove se jedan titraj, a vrijeme koje je potrebno da njihalo učini jedan titraj zove se period ili vrijeme titraja.