Pozorno pročitajte tvrdnju. Osjetila nas ponekad mogu prevariti, a pametno je ne slušati više nikada u potpunosti onoga koji nas je makar jednom prevario. Koji epistemološki pravac prema navedenoj Descartesovoj tvrdnji ne može pružiti pouzdane spoznaje?
empirizam racionalizam intuicionizam iracionalizam
A B C D
To ne može nikada pružiti jedno takvo načelo. Nitko to ne može učiniti za nas. S tim, da se neke od njih više ne mogu naći kod nas). Čak i kad je kalendar solarni, a ne lunarni, godina se ne može u potpunosti podijeliti na mjesece koji neće nikada varirati u dužini. Ne zaboravi nas." Relativizam - pitanje izvora spoznaje; smatra da osjetila ne daju prave spoznaje Ovo nas navodi na dva razmišljanja: prvo, ne iskušavajte strpljenje onoga tko vas sluša, jer to čini možda posljednji put, drugo, budite spremni slušati drugoga. "Smrt nas se ništa ne tiče, jer ono što se raspalo, ne osjeća, a ono što ne osjeća, ne tiče nas se." Roger Ebert je zaključio: "Film nas ne straši, nego nas proganja. Svim kršćanima je poručio: "Tražimo ono što nas povezuje, a ne ono što nas dijeli". To je mnoštvo sadržaja koji nas mogu jako uznemiravati. Senzualizam

Senzualizam (od latinske riječi za osjetilo) je gnoseološki pravac (teorija spoznaje), filozofsko učenje, koji uči da su izvor spoznaje izvorno samo osjetila. Nas to ne zanima." Kod nas ne postoji taj fenomen, ne znam tko vam je rekao da toga ima kod nas"“. Ovi nas spisi često iznenađuju zbog krajnje istančane oštroumnosti onoga koji ih je poučavao. Jasno za onoga koji je pronašao, a ne vidljivo za onoga koji ne zna da postoji nešto što treba tražiti". I ne vavedi nas v napast 
na izbavi nas od neprijazni. Prema Foucaultu "„moć ne postoji bez otpora i nikada ga u potpunosti ne kontrolira“". Vjerojatno se izvršavalo na prilično različit način od onoga na koji nas je umjetnost navikla. Heraklit ne negira osjetila kao izvor spoznaje, ali smatra da osjetila ljudima mogu biti «zli svjedoci ako su im duše barbarske» (fragment 107), što znači da bez razumske spoznaje nema prave spoznaje logosa. Smrt nas može učiniti bespomoćnima kao pojedincima, no ne može dokrajčiti besmrtnu četvoricu! No to se nas ne tiče. I ne zapeljaj nas va skušavanje. I ne vavedi nas v napast. Ne da nas iznenade, nego Neprijatelja. To ne može nikada pružiti jedno takvo načelo. Nitko to ne može učiniti za nas. S tim, da se neke od njih više ne mogu naći kod nas). Čak i kad je kalendar solarni, a ne lunarni, godina se ne može u potpunosti podijeliti na mjesece koji neće nikada varirati u dužini. Ne zaboravi nas." Relativizam - pitanje izvora spoznaje; smatra da osjetila ne daju prave spoznaje Ovo nas navodi na dva razmišljanja: prvo, ne iskušavajte strpljenje onoga tko vas sluša, jer to čini možda posljednji put, drugo, budite spremni slušati drugoga. "Smrt nas se ništa ne tiče, jer ono što se raspalo, ne osjeća, a ono što ne osjeća, ne tiče nas se." Racionalizam

Racionalizam je gnoseološki pravac (teorija spoznaje), filozofsko učenje, koje smatra da se objektivna stvarnost može spoznati samo mišljenjem, da se temelji na umu, razumu, intelektu. Roger Ebert je zaključio: "Film nas ne straši, nego nas proganja. Svim kršćanima je poručio: "Tražimo ono što nas povezuje, a ne ono što nas dijeli". To je mnoštvo sadržaja koji nas mogu jako uznemiravati. Senzualizam

Senzualizam (od latinske riječi za osjetilo) je gnoseološki pravac (teorija spoznaje), filozofsko učenje, koji uči da su izvor spoznaje izvorno samo osjetila. Nas to ne zanima." Kod nas ne postoji taj fenomen, ne znam tko vam je rekao da toga ima kod nas"“. Ovi nas spisi često iznenađuju zbog krajnje istančane oštroumnosti onoga koji ih je poučavao. Jasno za onoga koji je pronašao, a ne vidljivo za onoga koji ne zna da postoji nešto što treba tražiti". I ne vavedi nas v napast 
na izbavi nas od neprijazni. Prema Foucaultu "„moć ne postoji bez otpora i nikada ga u potpunosti ne kontrolira“". Vjerojatno se izvršavalo na prilično različit način od onoga na koji nas je umjetnost navikla. Heraklit ne negira osjetila kao izvor spoznaje, ali smatra da osjetila ljudima mogu biti «zli svjedoci ako su im duše barbarske» (fragment 107), što znači da bez razumske spoznaje nema prave spoznaje logosa. Smrt nas može učiniti bespomoćnima kao pojedincima, no ne može dokrajčiti besmrtnu četvoricu! No to se nas ne tiče. I ne zapeljaj nas va skušavanje. I ne vavedi nas v napast. To ne može nikada pružiti jedno takvo načelo. Nitko to ne može učiniti za nas. S tim, da se neke od njih više ne mogu naći kod nas). Čak i kad je kalendar solarni, a ne lunarni, godina se ne može u potpunosti podijeliti na mjesece koji neće nikada varirati u dužini. Ne zaboravi nas." Relativizam - pitanje izvora spoznaje; smatra da osjetila ne daju prave spoznaje Ovo nas navodi na dva razmišljanja: prvo, ne iskušavajte strpljenje onoga tko vas sluša, jer to čini možda posljednji put, drugo, budite spremni slušati drugoga. "Smrt nas se ništa ne tiče, jer ono što se raspalo, ne osjeća, a ono što ne osjeća, ne tiče nas se." Roger Ebert je zaključio: "Film nas ne straši, nego nas proganja. Svim kršćanima je poručio: "Tražimo ono što nas povezuje, a ne ono što nas dijeli". To je mnoštvo sadržaja koji nas mogu jako uznemiravati. Senzualizam

Senzualizam (od latinske riječi za osjetilo) je gnoseološki pravac (teorija spoznaje), filozofsko učenje, koji uči da su izvor spoznaje izvorno samo osjetila. Nas to ne zanima." Kod nas ne postoji taj fenomen, ne znam tko vam je rekao da toga ima kod nas"“. Ovi nas spisi često iznenađuju zbog krajnje istančane oštroumnosti onoga koji ih je poučavao. Jasno za onoga koji je pronašao, a ne vidljivo za onoga koji ne zna da postoji nešto što treba tražiti". I ne vavedi nas v napast 
na izbavi nas od neprijazni. Intuicionizam

Intuicionizam također intuitivizam je svaka filozofska teorija koja za polazište spoznaje uzima intuiciju. Prema Foucaultu "„moć ne postoji bez otpora i nikada ga u potpunosti ne kontrolira“". Vjerojatno se izvršavalo na prilično različit način od onoga na koji nas je umjetnost navikla. Heraklit ne negira osjetila kao izvor spoznaje, ali smatra da osjetila ljudima mogu biti «zli svjedoci ako su im duše barbarske» (fragment 107), što znači da bez razumske spoznaje nema prave spoznaje logosa. Smrt nas može učiniti bespomoćnima kao pojedincima, no ne može dokrajčiti besmrtnu četvoricu! No to se nas ne tiče. I ne zapeljaj nas va skušavanje. I ne vavedi nas v napast. Iracionalizam

Iracionalizam je gnoseološki pravac (teorija spoznaje), filozofsko učenje, koje smatra da se stvarnost ne može spoznati razumom i da, samim tim, bitak svijeta nije racionalan. To ne može nikada pružiti jedno takvo načelo. Nitko to ne može učiniti za nas. S tim, da se neke od njih više ne mogu naći kod nas). Čak i kad je kalendar solarni, a ne lunarni, godina se ne može u potpunosti podijeliti na mjesece koji neće nikada varirati u dužini. Ne zaboravi nas." Relativizam - pitanje izvora spoznaje; smatra da osjetila ne daju prave spoznaje Ovo nas navodi na dva razmišljanja: prvo, ne iskušavajte strpljenje onoga tko vas sluša, jer to čini možda posljednji put, drugo, budite spremni slušati drugoga. "Smrt nas se ništa ne tiče, jer ono što se raspalo, ne osjeća, a ono što ne osjeća, ne tiče nas se." Roger Ebert je zaključio: "Film nas ne straši, nego nas proganja. Svim kršćanima je poručio: "Tražimo ono što nas povezuje, a ne ono što nas dijeli". To je mnoštvo sadržaja koji nas mogu jako uznemiravati. Senzualizam

Senzualizam (od latinske riječi za osjetilo) je gnoseološki pravac (teorija spoznaje), filozofsko učenje, koji uči da su izvor spoznaje izvorno samo osjetila. Nas to ne zanima." Kod nas ne postoji taj fenomen, ne znam tko vam je rekao da toga ima kod nas"“. Ovi nas spisi često iznenađuju zbog krajnje istančane oštroumnosti onoga koji ih je poučavao. Jasno za onoga koji je pronašao, a ne vidljivo za onoga koji ne zna da postoji nešto što treba tražiti". I ne vavedi nas v napast 
na izbavi nas od neprijazni. Prema Foucaultu "„moć ne postoji bez otpora i nikada ga u potpunosti ne kontrolira“". Vjerojatno se izvršavalo na prilično različit način od onoga na koji nas je umjetnost navikla. Heraklit ne negira osjetila kao izvor spoznaje, ali smatra da osjetila ljudima mogu biti «zli svjedoci ako su im duše barbarske» (fragment 107), što znači da bez razumske spoznaje nema prave spoznaje logosa. Smrt nas može učiniti bespomoćnima kao pojedincima, no ne može dokrajčiti besmrtnu četvoricu! No to se nas ne tiče. I ne zapeljaj nas va skušavanje. I ne vavedi nas v napast.