Koja je vrsta kemijske veze prisutna u jedinki XY ako elektronegativnost atoma X iznosi 3,4, a atoma Y iznosi 2,6?
polarna kovalentna δ+ X−Y δ− nepolarna kovalentna polarna kovalentna δ− X−Y δ+ ionska
A B C D
Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. Na primjer, ako "x" ≤ "y" onda "x" može biti jednako "y", ali ne mora, ali ako je "x" < "y", onda "x" sigurno nije jednako "y", već je strogo manje od "y". Primjerice, ako se zamijeni "x" sa "y" u λ"x".λ"y". Sa "(x, y)" označavaju se početne koordinate a sa "(x', y')" nove

Ako "x", "y" su koordinate koordinatnog početka u novom sistemu, onda vrijedi:

Ako se kut rotiranja formula_2 smatra pozitivnim( kut kojim se pozitivni "x"-os treba pomjerati da bi se podudarii s pozitivnim "y"-osom) onda su formule za transformaciju:

Udaljenost između točaka ("x", "y") i ("x", "y") je:

Ako vrhovi trokuta imaju koordinate ("x", "y"),
("x", "y") i
("x", "y"), njihova površina je
Da bi "T" bilo pozitivno, moraju točke ("x","y"),
("x", "y") i
("x", "y") slijediti jedna drugu u pozitivnom pravcu , tj. Za drugi primjer, neka se promotri funkcija sumraz koja svakom paru ("x","y") realnih brojeva pridjeljuje par sumraz("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y"). Funkcija "F": N → N prirodnih brojeva je izračunljiva funkcija u N,  "F"("x") = "y"  ako i samo ako  "f" "x" == "y",  gdje su "x" i "y" Churchevi numerali koji odgovaraju "x" i "y", respektivno. Bijekcija

U matematici, za funkciju iz skupa "X" u skup "Y" kažemo da je bijektivna ako za svaki "y" u "Y" postoji točno jedan "x" u "X" takav da "f"("x") = "y". Ako "Y"⊆"X" tada se funkcija "f": "X" → "Y" može komponirati sama sa sobom. "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". pomaknuti trokut imati koordinate "A’"(x’+X, y’+Y), "B’"(x’’+X, y’’+Y) i "C’"(x’’’+X, y’’’+Y)

Želimo li u Kartezijevim koordinatama neki lik prikazati većim ili manjim tada valja sve koordinate svih točaka pomnožiti faktorom proporcionalnosti, nazovimo ga "m". {a, b, c, ..., x, y, z, x, x, ...}. Germaine je dokazala da ako su x, y, i z cijeli brojevi i ako vrijedi "x" + "y" = "z" onda x, y, i z moraju biti djeljivi sa 5. ("x" "x")) (λ "y". "x" "x") λ "y". Lijeva se rotacija "vrti" oko veze od x prema y. Ona čini y novim korijenom podstabla, sa x kao y-ovo lijevo dijete, a staro y-ovo lijevo dijete postaje x-evo desno dijete. Općenito, "X da Y" je "Y" u količini "X", dok "X de Y" znači "X" koji pripada "Y"-u, ili je na neki sličan način povezan s njim. "x" - "y". "x" - "y". "x") "y". (y x). Primjerice, funkcija  "f"("x", "y") = "x" - "y"  bi bila zapisana kao  λ "x". Aplikacija funkcije je asocijativna ulijevo:  "f" "x" "y" = ("f" "x") "y". Kružnica radijusa r sa središtem u S je skup točaka te ravnine od kojih je svaka od njih za r udaljena od S.
Ako je u koordinantnom sustavu x0y točka S (x, y) onda jednadžba kružnice glasi 

(x-x) + (y -y) =r 

Za (x, y) = (0,0) imamo kružnicu sa centrom u koordinantnom početku i radijusom r koja glasi

x + y = r 

Jednadžba x + y =0
predstavlja točku (0, 0). Relacija "f" iz "X" u "Y" je bijektivna funkcija ako i samo ako postoji druga relacija "g" iz "Y" u "X" takva da je "g"  "f" identiteta na "X", i "f"  "g" je identiteta na "Y". Prikladna mjera za težnju atoma da stvara polarne veze jest njegova elektronegativnost. Što je veća elektronegativnost središnjeg atoma, to je slabija gustoća elektronskog oblaka te time i jakost veze s vodikom. Radijus atoma platine u oksidacijskom stanju 0 iznosi 1,39 Å, tj. Širina tijela rakete iznosi 0,9 metara, a raspon složivih krila iznosi 2,6 metara. Izračunavanje mase nekog atoma (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase atoma "X"):

Izračunavanje mase neke molekule (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase molekule "XY"):

Relativna atomska masa atoma (X) je:

Relativna atomska masa je broj koji kaže koliko puta je masa nekog atoma veća od atomske jedinice mase, odnosno omjer mase atoma i atomske jedinice mase. To je formalna veličina koja opisuje oksidacijsko stanje atoma, a određuje se kao broj elementarnih naboja koji bi ostali na promatranom atomu ako bi se elektronski parovi svih veza u bilo kojoj kemijskoj jedinki pripisali najelektronegativnijem atomu,(elektronegativnost). To je formalna veličina koja opisuje oksidacijsko stanje atoma, a određuje se kao broj elementarnih naboja koji bi ostali na promatranom atomu ako bi se elektronski parovi svih veza u bilo kojoj kemijskoj jedinki pripisali najelektronegativnijem atomu,(elektronegativnost). To je formalna veličina koja opisuje oksidacijsko stanje atoma, a određuje se kao broj elementarnih naboja koji bi ostali na promatranom atomu ako bi se elektronski parovi svih veza u bilo kojoj kemijskoj jedinki pripisali elektronajnegativnijem atomu,(elektronegativnost). Tri su vrste kemijske veze prema jačini "ionska", "kovalentna" i "metalna veza" a postoje i druge "slabije veze". Ali postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog vrste kemijske veze između atoma:

Postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog polariteta kemijske veze između atoma. Ali postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog vrste kemijske veze između atoma:

Postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog polariteta kemijske veze između atoma. Ali postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog vrste kemijske veze između atoma:

Postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog polariteta kemijske veze između atoma. Kovalentne kemijske veze između istovrsnih atoma još se nazivaju homonuklearne i također one su nepolarne. Kovalentne kemijske veze između raznovrsnih atoma još se nazivaju heteronuklearne i također one su polarne. Polarnost


Kovalentna veza može biti "polarna" i "nepolarna". Kovalentna veza zato može biti nepolarna i polarna. Energija vodikova atoma u stanju s polumjerom "r = na" iznosi "E" = –13,6 eV. Energija vodikova atoma u stanju s polumjerom "r = na" iznosi "E" = –13,6 eV. Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". Veza između središnjeg atoma i liganda uglavnom je kovalentna ili donorsko-akceptorska (lat. Afinitet prema elektronima je značajno svojstvo atoma, koje pored promjera atoma (iona) i energije ionizacije, bitno odlučuje o prirodi kemijske veze koju će promatrani atomi međusobno ostvariti. Taj broj poznat je kao Avogadrov broj, a iznosi 6,022×〖10〗^23 čestica ( atoma, molekula ili iona). Imajući u vidu da je udaljenost atoma bitan preduvjet za formiranje kemijske veze, atomi moraju doći blizu jedan drugome. Elektronegativnost atoma u kemijskoj vezi upravo se računa iz energije ionizacije i elektronskog afiniteta. Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. Na primjer, ako "x" ≤ "y" onda "x" može biti jednako "y", ali ne mora, ali ako je "x" < "y", onda "x" sigurno nije jednako "y", već je strogo manje od "y". Primjerice, ako se zamijeni "x" sa "y" u λ"x".λ"y". Sa "(x, y)" označavaju se početne koordinate a sa "(x', y')" nove

Ako "x", "y" su koordinate koordinatnog početka u novom sistemu, onda vrijedi:

Ako se kut rotiranja formula_2 smatra pozitivnim( kut kojim se pozitivni "x"-os treba pomjerati da bi se podudarii s pozitivnim "y"-osom) onda su formule za transformaciju:

Udaljenost između točaka ("x", "y") i ("x", "y") je:

Ako vrhovi trokuta imaju koordinate ("x", "y"),
("x", "y") i
("x", "y"), njihova površina je
Da bi "T" bilo pozitivno, moraju točke ("x","y"),
("x", "y") i
("x", "y") slijediti jedna drugu u pozitivnom pravcu , tj. Za drugi primjer, neka se promotri funkcija sumraz koja svakom paru ("x","y") realnih brojeva pridjeljuje par sumraz("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y"). Funkcija "F": N → N prirodnih brojeva je izračunljiva funkcija u N,  "F"("x") = "y"  ako i samo ako  "f" "x" == "y",  gdje su "x" i "y" Churchevi numerali koji odgovaraju "x" i "y", respektivno. Bijekcija

U matematici, za funkciju iz skupa "X" u skup "Y" kažemo da je bijektivna ako za svaki "y" u "Y" postoji točno jedan "x" u "X" takav da "f"("x") = "y". Ako "Y"⊆"X" tada se funkcija "f": "X" → "Y" može komponirati sama sa sobom. "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". pomaknuti trokut imati koordinate "A’"(x’+X, y’+Y), "B’"(x’’+X, y’’+Y) i "C’"(x’’’+X, y’’’+Y)

Želimo li u Kartezijevim koordinatama neki lik prikazati većim ili manjim tada valja sve koordinate svih točaka pomnožiti faktorom proporcionalnosti, nazovimo ga "m". {a, b, c, ..., x, y, z, x, x, ...}. Germaine je dokazala da ako su x, y, i z cijeli brojevi i ako vrijedi "x" + "y" = "z" onda x, y, i z moraju biti djeljivi sa 5. ("x" "x")) (λ "y". "x" "x") λ "y". Lijeva se rotacija "vrti" oko veze od x prema y. Ona čini y novim korijenom podstabla, sa x kao y-ovo lijevo dijete, a staro y-ovo lijevo dijete postaje x-evo desno dijete. Općenito, "X da Y" je "Y" u količini "X", dok "X de Y" znači "X" koji pripada "Y"-u, ili je na neki sličan način povezan s njim. "x" - "y". "x" - "y". "x") "y". (y x). Primjerice, funkcija  "f"("x", "y") = "x" - "y"  bi bila zapisana kao  λ "x". Aplikacija funkcije je asocijativna ulijevo:  "f" "x" "y" = ("f" "x") "y". Kružnica radijusa r sa središtem u S je skup točaka te ravnine od kojih je svaka od njih za r udaljena od S.
Ako je u koordinantnom sustavu x0y točka S (x, y) onda jednadžba kružnice glasi 

(x-x) + (y -y) =r 

Za (x, y) = (0,0) imamo kružnicu sa centrom u koordinantnom početku i radijusom r koja glasi

x + y = r 

Jednadžba x + y =0
predstavlja točku (0, 0). Relacija "f" iz "X" u "Y" je bijektivna funkcija ako i samo ako postoji druga relacija "g" iz "Y" u "X" takva da je "g"  "f" identiteta na "X", i "f"  "g" je identiteta na "Y". Prikladna mjera za težnju atoma da stvara polarne veze jest njegova elektronegativnost. Što je veća elektronegativnost središnjeg atoma, to je slabija gustoća elektronskog oblaka te time i jakost veze s vodikom. Radijus atoma platine u oksidacijskom stanju 0 iznosi 1,39 Å, tj. Širina tijela rakete iznosi 0,9 metara, a raspon složivih krila iznosi 2,6 metara. Ionska veza nastaje između atoma elemenata s malom energijom ionizacije i atoma s velikim elektronskim afinitetom. Izračunavanje mase nekog atoma (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase atoma "X"):

Izračunavanje mase neke molekule (umnožak atomske jedinice mase i relativne mase molekule "XY"):

Relativna atomska masa atoma (X) je:

Relativna atomska masa je broj koji kaže koliko puta je masa nekog atoma veća od atomske jedinice mase, odnosno omjer mase atoma i atomske jedinice mase. To je formalna veličina koja opisuje oksidacijsko stanje atoma, a određuje se kao broj elementarnih naboja koji bi ostali na promatranom atomu ako bi se elektronski parovi svih veza u bilo kojoj kemijskoj jedinki pripisali najelektronegativnijem atomu,(elektronegativnost). To je formalna veličina koja opisuje oksidacijsko stanje atoma, a određuje se kao broj elementarnih naboja koji bi ostali na promatranom atomu ako bi se elektronski parovi svih veza u bilo kojoj kemijskoj jedinki pripisali najelektronegativnijem atomu,(elektronegativnost). To je formalna veličina koja opisuje oksidacijsko stanje atoma, a određuje se kao broj elementarnih naboja koji bi ostali na promatranom atomu ako bi se elektronski parovi svih veza u bilo kojoj kemijskoj jedinki pripisali elektronajnegativnijem atomu,(elektronegativnost). Ali postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog vrste kemijske veze između atoma:

Postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog polariteta kemijske veze između atoma. Ali postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog vrste kemijske veze između atoma:

Postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog polariteta kemijske veze između atoma. Ali postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog vrste kemijske veze između atoma:

Postoje primjeri gdje se brojčana vrijednost valencije i oksidacijskog broja razlikuju zbog polariteta kemijske veze između atoma. Kovalentne kemijske veze između istovrsnih atoma još se nazivaju homonuklearne i također one su nepolarne. Kovalentne kemijske veze između raznovrsnih atoma još se nazivaju heteronuklearne i također one su polarne. Energija vodikova atoma u stanju s polumjerom "r = na" iznosi "E" = –13,6 eV. Energija vodikova atoma u stanju s polumjerom "r = na" iznosi "E" = –13,6 eV. Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". Tri su vrste kemijske veze prema jačini "ionska", "kovalentna" i "metalna veza" a postoje i druge "slabije veze". Afinitet prema elektronima je značajno svojstvo atoma, koje pored promjera atoma (iona) i energije ionizacije, bitno odlučuje o prirodi kemijske veze koju će promatrani atomi međusobno ostvariti. Taj broj poznat je kao Avogadrov broj, a iznosi 6,022×〖10〗^23 čestica ( atoma, molekula ili iona). Imajući u vidu da je udaljenost atoma bitan preduvjet za formiranje kemijske veze, atomi moraju doći blizu jedan drugome. Elektronegativnost atoma u kemijskoj vezi upravo se računa iz energije ionizacije i elektronskog afiniteta. Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. Općenito vrijedi, ako je elektronegativnost centralnog atoma molekule kiseline veća od 1,7 proton se oslobađa disocijacijom inače se oslobađa ion OH. Gilbert Newton Lewis je predložio prikaz nastajanja kemijske veze simbolom atoma i točkicama koje predstavljaju vanjske ili valentne elektrone.