U kojemu su nizu točno kronološki poredani događaji iz povijesti Dubrovačke Republike?
Dubrovnik priznao vrhovnu vlast ugarsko-hrvatskoga kralja → veliki potres → Mletačka Republika priznala Dubrovačku Republiku → ulazak francuskih trupa u Dubrovnik veliki potres → Dubrovnik priznao vrhovnu vlast ugarsko-hrvatskoga kralja → Mletačka Republika priznala Dubrovačku Republiku → ulazak francuskih trupa u Dubrovnik Dubrovnik priznao vrhovnu vlast ugarsko-hrvatskoga kralja → ulazak francuskih trupa u Dubrovnik → Mletačka Republika priznala Dubrovačku Republiku → veliki potres Dubrovnik priznao vrhovnu vlast ugarsko-hrvatskoga kralja → ulazak francuskih trupa u Dubrovnik → veliki potres → Mletačka Republika priznala Dubrovačku Republiku
A B C D
Vrhovnu vlast Ugarsko-Hrvatske Dubrovnik je priznavao od 1358. do oko 1433. Dubrovnik je, u uspješnom diplomatskom potezu, prihvatio simboličnu vrhovnu vlast kralja (Ludovika I. - ulazak kralja Dušana u Dubrovnik<br>
1331. Dubrovnik je priznao vlast hrvatsko-ugarskog kralja Ludovika I. Anžuvinca prihvativši i ugarski grb kao grb Republike. Mletačka Republika uspijeva kratkotrajno zavladati Perastom 1378. godine, ali se Torinskim mirom 1381. godine grad vraća pod vlast ugarsko-hrvatskoga kralja. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. Dubrovnik se stavio pod zaštitu, odnosno pod vrhovnu vlast ugarskoga kralja, te je tako okončana gotovo dvije stotine godina duga vrhovna vlast Mletačke Republike nad Dubrovnikom. Dubrovčani su se odlučili ponovno prihvatiti simboličnu vrhovnu vlast ugarsko-hrvatske krune i obnavljaju ugovor iz 1358. g. U 18. st. ponovno jača dubrovačko gospodarstvo i Dubrovnik izgrađuje jaku mornaricu. Narodnom vijeću priznao je vrhovnu vlast. Nakon zarobljavanja i samoubojstva kneza Damjana Jude 1205. godine Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast mletačkog dužda. U ovom članku su poredani kronološki. S izvora na području Šumeta grad Dubrovnik se još u vrijeme Dubrovačke Republike, napajao vodom za piće. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Mletačka Republika priznala ih je kao sudce i pravnike. Drago Štambuk / Neven Jurica: "Quadrispatium hrvatskoga pjesništva", “Dubrovnik”, 5-6, Dubrovnik 1982. Kad je veliki potres 1667. strahovito razorio Dubrovnik, Kabužić je to iskoristio te se izvukao. Dubrovnik priznaje vlast hrvatsko-ugarskog kralja te se ubrzo počinje nazivati Republikom. Drugo (mletačko) razdoblje obuhvaća razdoblje od 1205. do 1358., kada Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast Venecije i mletačkog dužda. Dubrovnik je naime, održavao odlične odnose s Portom u Carigradu uglavnom zbog važne karavanske trgovine preko Dubrovačke Republike. Time je Rikard priznao carevu vrhovnu vlast nad Engleskom. te ugarsko-hrvatskoga kralja Matije Korvina. Za vrijeme španjolske, papinske i mletačke ofenzive na Osmansko Carstvo u 16. stoljeću, Mletačka Republika je namjeravala zauzeti Dubrovačku Republiku pod izlikom zaštite od Turaka. Pisao za dubrovačku Hrvatsku, Narodnu svijest, Pravu Crvenu Hrvatsku, reviju Dubrovnik. Događaji su prikazani kronološki. Vrhovnu vlast Ugarsko-Hrvatske Dubrovnik je priznavao od 1358. do oko 1433. Dubrovnik je, u uspješnom diplomatskom potezu, prihvatio simboličnu vrhovnu vlast kralja (Ludovika I. - ulazak kralja Dušana u Dubrovnik<br>
1331. Dubrovnik je priznao vlast hrvatsko-ugarskog kralja Ludovika I. Anžuvinca prihvativši i ugarski grb kao grb Republike. Mletačka Republika uspijeva kratkotrajno zavladati Perastom 1378. godine, ali se Torinskim mirom 1381. godine grad vraća pod vlast ugarsko-hrvatskoga kralja. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. Dubrovnik se stavio pod zaštitu, odnosno pod vrhovnu vlast ugarskoga kralja, te je tako okončana gotovo dvije stotine godina duga vrhovna vlast Mletačke Republike nad Dubrovnikom. Dubrovčani su se odlučili ponovno prihvatiti simboličnu vrhovnu vlast ugarsko-hrvatske krune i obnavljaju ugovor iz 1358. g. U 18. st. ponovno jača dubrovačko gospodarstvo i Dubrovnik izgrađuje jaku mornaricu. Narodnom vijeću priznao je vrhovnu vlast. Nakon zarobljavanja i samoubojstva kneza Damjana Jude 1205. godine Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast mletačkog dužda. U ovom članku su poredani kronološki. S izvora na području Šumeta grad Dubrovnik se još u vrijeme Dubrovačke Republike, napajao vodom za piće. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Mletačka Republika priznala ih je kao sudce i pravnike. Drago Štambuk / Neven Jurica: "Quadrispatium hrvatskoga pjesništva", “Dubrovnik”, 5-6, Dubrovnik 1982. Kad je veliki potres 1667. strahovito razorio Dubrovnik, Kabužić je to iskoristio te se izvukao. Dubrovnik priznaje vlast hrvatsko-ugarskog kralja te se ubrzo počinje nazivati Republikom. Drugo (mletačko) razdoblje obuhvaća razdoblje od 1205. do 1358., kada Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast Venecije i mletačkog dužda. Dubrovnik je naime, održavao odlične odnose s Portom u Carigradu uglavnom zbog važne karavanske trgovine preko Dubrovačke Republike. Time je Rikard priznao carevu vrhovnu vlast nad Engleskom. te ugarsko-hrvatskoga kralja Matije Korvina. Za vrijeme španjolske, papinske i mletačke ofenzive na Osmansko Carstvo u 16. stoljeću, Mletačka Republika je namjeravala zauzeti Dubrovačku Republiku pod izlikom zaštite od Turaka. Pisao za dubrovačku Hrvatsku, Narodnu svijest, Pravu Crvenu Hrvatsku, reviju Dubrovnik. Događaji su prikazani kronološki. Vrhovnu vlast Ugarsko-Hrvatske Dubrovnik je priznavao od 1358. do oko 1433. Dubrovnik je, u uspješnom diplomatskom potezu, prihvatio simboličnu vrhovnu vlast kralja (Ludovika I. - ulazak kralja Dušana u Dubrovnik<br>
1331. Dubrovnik je priznao vlast hrvatsko-ugarskog kralja Ludovika I. Anžuvinca prihvativši i ugarski grb kao grb Republike. Mletačka Republika uspijeva kratkotrajno zavladati Perastom 1378. godine, ali se Torinskim mirom 1381. godine grad vraća pod vlast ugarsko-hrvatskoga kralja. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. Dubrovnik se stavio pod zaštitu, odnosno pod vrhovnu vlast ugarskoga kralja, te je tako okončana gotovo dvije stotine godina duga vrhovna vlast Mletačke Republike nad Dubrovnikom. Dubrovčani su se odlučili ponovno prihvatiti simboličnu vrhovnu vlast ugarsko-hrvatske krune i obnavljaju ugovor iz 1358. g. U 18. st. ponovno jača dubrovačko gospodarstvo i Dubrovnik izgrađuje jaku mornaricu. Narodnom vijeću priznao je vrhovnu vlast. Nakon zarobljavanja i samoubojstva kneza Damjana Jude 1205. godine Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast mletačkog dužda. U ovom članku su poredani kronološki. S izvora na području Šumeta grad Dubrovnik se još u vrijeme Dubrovačke Republike, napajao vodom za piće. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Mletačka Republika priznala ih je kao sudce i pravnike. Drago Štambuk / Neven Jurica: "Quadrispatium hrvatskoga pjesništva", “Dubrovnik”, 5-6, Dubrovnik 1982. Kad je veliki potres 1667. strahovito razorio Dubrovnik, Kabužić je to iskoristio te se izvukao. Dubrovnik priznaje vlast hrvatsko-ugarskog kralja te se ubrzo počinje nazivati Republikom. Drugo (mletačko) razdoblje obuhvaća razdoblje od 1205. do 1358., kada Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast Venecije i mletačkog dužda. Dubrovnik je naime, održavao odlične odnose s Portom u Carigradu uglavnom zbog važne karavanske trgovine preko Dubrovačke Republike. Time je Rikard priznao carevu vrhovnu vlast nad Engleskom. te ugarsko-hrvatskoga kralja Matije Korvina. Za vrijeme španjolske, papinske i mletačke ofenzive na Osmansko Carstvo u 16. stoljeću, Mletačka Republika je namjeravala zauzeti Dubrovačku Republiku pod izlikom zaštite od Turaka. Pisao za dubrovačku Hrvatsku, Narodnu svijest, Pravu Crvenu Hrvatsku, reviju Dubrovnik. Događaji su prikazani kronološki. Vrhovnu vlast Ugarsko-Hrvatske Dubrovnik je priznavao od 1358. do oko 1433. Dubrovnik je, u uspješnom diplomatskom potezu, prihvatio simboličnu vrhovnu vlast kralja (Ludovika I. - ulazak kralja Dušana u Dubrovnik<br>
1331. Dubrovnik je priznao vlast hrvatsko-ugarskog kralja Ludovika I. Anžuvinca prihvativši i ugarski grb kao grb Republike. Mletačka Republika uspijeva kratkotrajno zavladati Perastom 1378. godine, ali se Torinskim mirom 1381. godine grad vraća pod vlast ugarsko-hrvatskoga kralja. U skraćenoj verziji izbačene su scene flashbackova, a događaji su poredani kronološki. Dubrovnik se stavio pod zaštitu, odnosno pod vrhovnu vlast ugarskoga kralja, te je tako okončana gotovo dvije stotine godina duga vrhovna vlast Mletačke Republike nad Dubrovnikom. Dubrovčani su se odlučili ponovno prihvatiti simboličnu vrhovnu vlast ugarsko-hrvatske krune i obnavljaju ugovor iz 1358. g. U 18. st. ponovno jača dubrovačko gospodarstvo i Dubrovnik izgrađuje jaku mornaricu. Narodnom vijeću priznao je vrhovnu vlast. Nakon zarobljavanja i samoubojstva kneza Damjana Jude 1205. godine Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast mletačkog dužda. U ovom članku su poredani kronološki. S izvora na području Šumeta grad Dubrovnik se još u vrijeme Dubrovačke Republike, napajao vodom za piće. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Kada je za trenutak pobijedio Stefana priznao je prvenstvo katoličkoj crkvi i vrhovnu vlast ugarskog kralja. Mletačka Republika priznala ih je kao sudce i pravnike. Drago Štambuk / Neven Jurica: "Quadrispatium hrvatskoga pjesništva", “Dubrovnik”, 5-6, Dubrovnik 1982. Kad je veliki potres 1667. strahovito razorio Dubrovnik, Kabužić je to iskoristio te se izvukao. Dubrovnik priznaje vlast hrvatsko-ugarskog kralja te se ubrzo počinje nazivati Republikom. Drugo (mletačko) razdoblje obuhvaća razdoblje od 1205. do 1358., kada Dubrovnik priznaje vrhovnu vlast Venecije i mletačkog dužda. Dubrovnik je naime, održavao odlične odnose s Portom u Carigradu uglavnom zbog važne karavanske trgovine preko Dubrovačke Republike. Time je Rikard priznao carevu vrhovnu vlast nad Engleskom. te ugarsko-hrvatskoga kralja Matije Korvina. Za vrijeme španjolske, papinske i mletačke ofenzive na Osmansko Carstvo u 16. stoljeću, Mletačka Republika je namjeravala zauzeti Dubrovačku Republiku pod izlikom zaštite od Turaka. Pisao za dubrovačku Hrvatsku, Narodnu svijest, Pravu Crvenu Hrvatsku, reviju Dubrovnik. Događaji su prikazani kronološki.