Svemirski brod X giba se prema svemirskome brodu Y brzinom 0,5 c. Kapetan svemirskoga broda X ispali laserski puls brzinom c prema brodu Y. Koliku brzinu laserskoga pulsa mjeri posada na brodu Y?
1,5 c c/2 c 0,5 c
A B C D
{a, b, c, ..., x, y, z, x, x, ...}. Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. pomaknuti trokut imati koordinate "A’"(x’+X, y’+Y), "B’"(x’’+X, y’’+Y) i "C’"(x’’’+X, y’’’+Y)

Želimo li u Kartezijevim koordinatama neki lik prikazati većim ili manjim tada valja sve koordinate svih točaka pomnožiti faktorom proporcionalnosti, nazovimo ga "m". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije

Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Tada kažemo da uređeni par (x,y) zadovoljava jednadžbu ax+by=c . Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". Za drugi primjer, neka se promotri funkcija sumraz koja svakom paru ("x","y") realnih brojeva pridjeljuje par sumraz("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y"). Na primjer, C++ biblioteka standardnih predložaka sadrži predložak funkcije max(x, y) koji stvara funkcije koje vraćaju ili "x" ili "y," ovisno o tome koji je veći. "x", dobije se λ"y".λ"y". Kada strelica pokazuje od čvora x prema čvoru y, tada čvor y pripada području iza x' čvora x (x' je područje iza x). Na primjer, ako "x" ≤ "y" onda "x" može biti jednako "y", ali ne mora, ali ako je "x" < "y", onda "x" sigurno nije jednako "y", već je strogo manje od "y". Žiroskop(1) se velikom kutnom brzinom okreće oko svoje glavne osi X-X, dok se njegov okvir(2) može okretati oko njoj okomite osi Y-Y. "x" - "y". "x" - "y". "x") "y". (y x). ("x" "x")) (λ "y". "x" "x") λ "y". ("y" "x") izgleda ovako:

I zaista, (C I "x" "y") se reducira u ("y" "x"):

Motivacija je u ovom slučaju ta da su B i C ograničene verzije od S. Dok S prima vrijednost i spustituira je i u aplikandu i argumentu prije obavljanja aplikacije, C obavlja supstituciju samo u aplikandu, a B samo u argumentu. Lijeva se rotacija "vrti" oko veze od x prema y. Ona čini y novim korijenom podstabla, sa x kao y-ovo lijevo dijete, a staro y-ovo lijevo dijete postaje x-evo desno dijete. Općenito, "X da Y" je "Y" u količini "X", dok "X de Y" znači "X" koji pripada "Y"-u, ili je na neki sličan način povezan s njim. {a, b, c, ..., x, y, z, x, x, ...}. Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. pomaknuti trokut imati koordinate "A’"(x’+X, y’+Y), "B’"(x’’+X, y’’+Y) i "C’"(x’’’+X, y’’’+Y)

Želimo li u Kartezijevim koordinatama neki lik prikazati većim ili manjim tada valja sve koordinate svih točaka pomnožiti faktorom proporcionalnosti, nazovimo ga "m". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije

Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Žiroskop(1) se velikom kutnom brzinom okreće oko svoje glavne osi X-X, dok se njegov okvir(2) može okretati oko njoj okomite osi Y-Y. Tada kažemo da uređeni par (x,y) zadovoljava jednadžbu ax+by=c . Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". Za drugi primjer, neka se promotri funkcija sumraz koja svakom paru ("x","y") realnih brojeva pridjeljuje par sumraz("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y"). Na primjer, C++ biblioteka standardnih predložaka sadrži predložak funkcije max(x, y) koji stvara funkcije koje vraćaju ili "x" ili "y," ovisno o tome koji je veći. "x", dobije se λ"y".λ"y". Kada strelica pokazuje od čvora x prema čvoru y, tada čvor y pripada području iza x' čvora x (x' je područje iza x). Na primjer, ako "x" ≤ "y" onda "x" može biti jednako "y", ali ne mora, ali ako je "x" < "y", onda "x" sigurno nije jednako "y", već je strogo manje od "y". "x" - "y". "x" - "y". "x") "y". (y x). ("x" "x")) (λ "y". "x" "x") λ "y". ("y" "x") izgleda ovako:

I zaista, (C I "x" "y") se reducira u ("y" "x"):

Motivacija je u ovom slučaju ta da su B i C ograničene verzije od S. Dok S prima vrijednost i spustituira je i u aplikandu i argumentu prije obavljanja aplikacije, C obavlja supstituciju samo u aplikandu, a B samo u argumentu. Lijeva se rotacija "vrti" oko veze od x prema y. Ona čini y novim korijenom podstabla, sa x kao y-ovo lijevo dijete, a staro y-ovo lijevo dijete postaje x-evo desno dijete. Općenito, "X da Y" je "Y" u količini "X", dok "X de Y" znači "X" koji pripada "Y"-u, ili je na neki sličan način povezan s njim. {a, b, c, ..., x, y, z, x, x, ...}. Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. pomaknuti trokut imati koordinate "A’"(x’+X, y’+Y), "B’"(x’’+X, y’’+Y) i "C’"(x’’’+X, y’’’+Y)

Želimo li u Kartezijevim koordinatama neki lik prikazati većim ili manjim tada valja sve koordinate svih točaka pomnožiti faktorom proporcionalnosti, nazovimo ga "m". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije

Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Tada kažemo da uređeni par (x,y) zadovoljava jednadžbu ax+by=c . Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". Za drugi primjer, neka se promotri funkcija sumraz koja svakom paru ("x","y") realnih brojeva pridjeljuje par sumraz("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y"). Na primjer, C++ biblioteka standardnih predložaka sadrži predložak funkcije max(x, y) koji stvara funkcije koje vraćaju ili "x" ili "y," ovisno o tome koji je veći. "x", dobije se λ"y".λ"y". Kada strelica pokazuje od čvora x prema čvoru y, tada čvor y pripada području iza x' čvora x (x' je područje iza x). Na primjer, ako "x" ≤ "y" onda "x" može biti jednako "y", ali ne mora, ali ako je "x" < "y", onda "x" sigurno nije jednako "y", već je strogo manje od "y". Žiroskop(1) se velikom kutnom brzinom okreće oko svoje glavne osi X-X, dok se njegov okvir(2) može okretati oko njoj okomite osi Y-Y. "x" - "y". "x" - "y". "x") "y". (y x). ("x" "x")) (λ "y". "x" "x") λ "y". ("y" "x") izgleda ovako:

I zaista, (C I "x" "y") se reducira u ("y" "x"):

Motivacija je u ovom slučaju ta da su B i C ograničene verzije od S. Dok S prima vrijednost i spustituira je i u aplikandu i argumentu prije obavljanja aplikacije, C obavlja supstituciju samo u aplikandu, a B samo u argumentu. Lijeva se rotacija "vrti" oko veze od x prema y. Ona čini y novim korijenom podstabla, sa x kao y-ovo lijevo dijete, a staro y-ovo lijevo dijete postaje x-evo desno dijete. Općenito, "X da Y" je "Y" u količini "X", dok "X de Y" znači "X" koji pripada "Y"-u, ili je na neki sličan način povezan s njim. {a, b, c, ..., x, y, z, x, x, ...}. Ako su koordinate točaka trokuta "A"(x’, y’), "B"(x’’, y’’) i "C"(x’’’, y’’’) tada će translatirani, odn. pomaknuti trokut imati koordinate "A’"(x’+X, y’+Y), "B’"(x’’+X, y’’+Y) i "C’"(x’’’+X, y’’’+Y)

Želimo li u Kartezijevim koordinatama neki lik prikazati većim ili manjim tada valja sve koordinate svih točaka pomnožiti faktorom proporcionalnosti, nazovimo ga "m". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Lorentzove transformacije

Lorentzove transformacije (po H. A. Lorentzu) su algebarske linearne relacije koje povezuju koordinate ("x, y, z, t") nekoga fizičkog događaja u mirnome sustavu S ("x, y, z, t") s pripadajućim koordinatama ("x', y', z', t' ") u sustavu S' ("x', y', z', t' ") koji se prema sustavu S giba uzduž osi "x" stalnom brzinom "v". Tada kažemo da uređeni par (x,y) zadovoljava jednadžbu ax+by=c . Ako su "x" i "y" skupovi takvi da je "x" ⊆ "y" i "y" ⊆ "x" tada je "x"="y". "f" "x") "y" == "f" "y",  imamo  λ "x". Za drugi primjer, neka se promotri funkcija sumraz koja svakom paru ("x","y") realnih brojeva pridjeljuje par sumraz("x","y") = ("x" + "y", "x" − "y"). Na primjer, C++ biblioteka standardnih predložaka sadrži predložak funkcije max(x, y) koji stvara funkcije koje vraćaju ili "x" ili "y," ovisno o tome koji je veći. "x", dobije se λ"y".λ"y". Kada strelica pokazuje od čvora x prema čvoru y, tada čvor y pripada području iza x' čvora x (x' je područje iza x). Na primjer, ako "x" ≤ "y" onda "x" može biti jednako "y", ali ne mora, ali ako je "x" < "y", onda "x" sigurno nije jednako "y", već je strogo manje od "y". Žiroskop(1) se velikom kutnom brzinom okreće oko svoje glavne osi X-X, dok se njegov okvir(2) može okretati oko njoj okomite osi Y-Y. "x" - "y". "x" - "y". "x") "y". (y x). ("x" "x")) (λ "y". "x" "x") λ "y". ("y" "x") izgleda ovako:

I zaista, (C I "x" "y") se reducira u ("y" "x"):

Motivacija je u ovom slučaju ta da su B i C ograničene verzije od S. Dok S prima vrijednost i spustituira je i u aplikandu i argumentu prije obavljanja aplikacije, C obavlja supstituciju samo u aplikandu, a B samo u argumentu. Lijeva se rotacija "vrti" oko veze od x prema y. Ona čini y novim korijenom podstabla, sa x kao y-ovo lijevo dijete, a staro y-ovo lijevo dijete postaje x-evo desno dijete. Općenito, "X da Y" je "Y" u količini "X", dok "X de Y" znači "X" koji pripada "Y"-u, ili je na neki sličan način povezan s njim.