Koji od navedenih filozofa ne opravdava nastanak države teorijom društvenoga ugovora?
Voltaire Jean J. Rousseau John Locke Thomas Hobbes
A B C D
Ignorirao je kritike od strane filozofa kao što je Voltaire. Bavio se sociologijom te teorijom države i prava. Osim navedenih pisaca, izvor su bila i djela drugih tragičara, pjesnika, filozofa i pisaca. Richard opravdava svoju nevinost, no Oxford mu ne vjeruje. Sjevernoatlantskog ugovora i na odnosne države. U politologiji on je prvi koji se bavi teorijom i praksom države, ali ne kao imaginarne utopije ili projicirane zajednice, nego konkretne empirijske činjenice, gradeći teoriju države i njezina ustroja, odnosno funkcioniranja. Ali to ne opravdava osobu koja izabire prepuštanje grješnim željama. Ferney-Voltaire

Ferney-Voltaire, gradić u Francuskoj, na samoj granici sa Švicarskom, desetak minuta vožnje udaljen od Ženeve. Tijekom mandata međutim, ne opravdava očekivanja koja su u njega ulagana. Sam grad se ne pojavljuje ni u jednoj od navedenih knjiga. Voltaire

Voltaire ili pravim imenom François Marie Arouet (Pariz, 21. studenog 1694. Niti jedna od navedenih skupina pojedinačno ne čini više od 1% ukupnog stanovništva. Bavio se kombinatorikom, teorijom simetričnih funkcija, Liejevom teorijom i teorijom reprezentacija te teorijom operada. Od klasičnih autora Dostojevski, Tolstoj, Gide, Voltaire i Proust. Značenje nije poznato, ali se vjerojatno ne razlikuje mnogo od gore navedenih. Ipak, ni jedan od navedenih termina ne objašnjava što je zapravo logos. Solona se u historiji ne spominje kao filozofa. Međunarodne organizacije, u pravilu, osnivaju države sklapanjem međunarodnih ugovora. Ipak, ne postoji dovoljno povijesnih dokaza za objašnjenje bilo koje od navedenih teorija. Juventus kupuje 50% Masijevog ugovora od Pro Vercellija, koji je pola igračeva ugovora iste godine kupio od Sampdorije. Po filozofskom usmjerenju ne pripada u krug praxis filozofa. Jedan od glavnih filozofa obrađenih u romanu je zato Berkeley, koji je tvrdio da ne postoji drugi "objektivan" svijet izvan naše percepcije. Isusov se navještaj o Božjem kraljevstvu ne može svrstati u nijednu od navedenih skupina. Nikakva teza o gubitku "životnog prostora" ne opravdava nadoknađivanje tih gubitaka od svog saveznika, jer smještajnog prostora je bilo dovoljno. Priznanje države ima tek deklaratoran učinak u odnosu na nastanak države. Jean-Jacques Rousseau

Jean Jacques Rousseau (Ženeva, 28. lipnja 1712. Aurelija Augustina, koji je kasnije slijedio i Jean-Jacques Rousseau. Jean-Jacques Rousseau u svom "Društvenom ugovoru" donosi proširenje i objašnjenje Hobbesove teze "društvenog ugovora" i naglašava pravo suvereniteta i odrabira/smjene vlasti. Jean Jacques Rousseau je također bio zaokupljen ljudskim sentimentom i intelektom, no generalno se protivio kritičkom i ateističkom pogledu filozofa i njihovom vjerovanju u materijalni napredak. Demokratska legitimnost započinje u doba Francuske revolucije, a utemeljitelj je Jean-Jacques Rousseau. Raspravu nastavlja Jean-Jacques Rousseau djelom "O društvenom ugovoru", gdje brani nedijeljivost naroda. : Jean Baptiste Bourguignon d'Anville, Georges Louis Buffon, Antoine Louis (konstruktor prve giljotine), baron de Montesquieu, Jean-Jacques Rousseau i Voltaire. "La Nausée") je roman francuskog filozofa Jean-Paula Sartrea, koji je nakon objavljivanja 1938. postao je jednim od glavnih djela egzistencijalizma. Bavio se sociologijom te teorijom države i prava. Osim navedenih pisaca, izvor su bila i djela drugih tragičara, pjesnika, filozofa i pisaca. Richard opravdava svoju nevinost, no Oxford mu ne vjeruje. Sjevernoatlantskog ugovora i na odnosne države. U politologiji on je prvi koji se bavi teorijom i praksom države, ali ne kao imaginarne utopije ili projicirane zajednice, nego konkretne empirijske činjenice, gradeći teoriju države i njezina ustroja, odnosno funkcioniranja. Ali to ne opravdava osobu koja izabire prepuštanje grješnim željama. Tijekom mandata međutim, ne opravdava očekivanja koja su u njega ulagana. Predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker je nazvao PESCO "uspavanom ljepoticom Lisabonskog ugovora". je djelo francuskog filozofa egzistencijalista Jean-Paula Sartrea, u kojem on objašnjava egzistencijalizam kao humanističku filozofiju. Sam grad se ne pojavljuje ni u jednoj od navedenih knjiga. Jean-Jacques Rousseau smatra da se prirodno stanje može promatrati kao rajsko blaženstvo: Rousseau je smatrao između ostalog da čovjek "nije", kako su drugi filozofi prosvjetiteljstva tvrdili, postao sretniji kroz znanost i napredak. Niti jedna od navedenih skupina pojedinačno ne čini više od 1% ukupnog stanovništva. Georges J. F. Köhler

Georges Jean Franz Köhler (München, 17. ožujka 1946. U 19. stoljeću valna je teorija potpuno prevladala, okrunjena egzaktnom teorijom elektromagnetizma J. C. Maxwella 1864. Bavio se kombinatorikom, teorijom simetričnih funkcija, Liejevom teorijom i teorijom reprezentacija te teorijom operada. Značenje nije poznato, ali se vjerojatno ne razlikuje mnogo od gore navedenih. Ipak, ni jedan od navedenih termina ne objašnjava što je zapravo logos. Tako Locke opravdava pravo naroda na revoluciju. John Locke

John Locke (Wrigton kraj Bristola, 29. kolovoza 1632. John Locke budi se usred džungle i vidi potpuno golog Desmonda Humea (Henry Ian Cusick) koji trči; Locke ne može pričati. John Locke (1632.–1704.) Pokušava odustati, ali John Locke (Terry O'Quinn) mu to ne dopušta. John Locke (Izgubljeni)

John Locke je izmišljeni lik iz televizijske serije Izgubljeni kojeg je utjelovio glumac Terry O'Quinn. John Locke je bio glavni engleski predstavnik empirizma. John Locke je rođen 30. svibnja 1956. godine. Glavni lik radnje je John Locke (Terry O'Quinn). Glavni lik radnje ove epizode je John Locke. Boone otkriva Jacku da su on i John Locke (Terry O'Quinn) otkrili tajanstveno okno i da ga je Locke zamolio da nikome drugome ne kaže. Glavni lik radnje epizode je John Locke (Terry O'Quinn). John Locke je član komune u okrugu Humboldt (Kalifornija). John Locke je imao veliki utjecaj na razvoj političke filozofije. Ideju o tabuli rasi postavio je britanski filozof John Locke. Bavio se sociologijom te teorijom države i prava. Nakon Hobbsa u raspravu se ukljućuje John Locke, osnivatelj filozofije empirizma. Ipak, John Locke (Terry O'Quinn) se umiješa i ode umjesto nje. Osim navedenih pisaca, izvor su bila i djela drugih tragičara, pjesnika, filozofa i pisaca. John Locke (Terry O'Quinn) radi uredski posao u tvrtki koja proizvodi kutije. John Locke to potvrđuje i govori da je malo vjerojatno da je netko od preživjelih zapalio splav. Richard opravdava svoju nevinost, no Oxford mu ne vjeruje. Sjevernoatlantskog ugovora i na odnosne države. Nakon što ga ostavi djevojka, John Locke padne u depresiju i postaje pustinjak. U politologiji on je prvi koji se bavi teorijom i praksom države, ali ne kao imaginarne utopije ili projicirane zajednice, nego konkretne empirijske činjenice, gradeći teoriju države i njezina ustroja, odnosno funkcioniranja. Thomas Hobbes

Thomas Hobbes (Malmesbury, Wiltshire, 5. travnja 1588. Nadalje Thomas Hobbes ne prihvaća legitimnost kao stvar pravednosti. Nakon njega također suverenost spominje Thomas Hobbes u svojoj teoriji "društvenog ugovora" prema kojoj je vladar suveren, a najbolje društveno uređenje je apsolutna monarhija. Povijesno vjerojatno najzapaženiji ideolog apsolutne vlasti u rukama monarha je Thomas Hobbes, (1588. Thomas Hobbes daje jednu sumornu sliku prirodnog stanja u svojoj knjizi "Levijatan" (1651). Alternativno stajalište je zauzeto od filozofa kao Thomas Nagel i Colin McGinn. Teorijske postavke vladarskom pravcu dao je engleski filozof Thomas Hobbes u svome djelu "Levijatan". Calvin i Hobbes

Calvin i Hobbes (eng. "Hobbes. Reprezentativne figure 17. stoljeća bili su David Hartley, Hugo Grotius, Thomas Hobbes, John Locke, te Samuel von Putendorf. Bavio se sociologijom te teorijom države i prava. ), američki intelektualac, povjesničar i filozof

Thomas S. Kuhn, jedan od najutjecajnijih intelektualaca, povjesničara i filozofa znanosti XX. Začetnici moderne liberalne misli bili su engleski filozofi 16. i 17. stoljeća Thomas Hobbes i John Locke koji su razvijali teoriju o prirodnim pravima čovjeka. Osim navedenih pisaca, izvor su bila i djela drugih tragičara, pjesnika, filozofa i pisaca. Pri tome, međutim, i teoretičari društvenog ugovora uzimaju u obzir samo muškarce, koji međusobno sklapaju "ugovor"; jedino Hobbes kaže, da u tome i žene sudjeluju. Richard opravdava svoju nevinost, no Oxford mu ne vjeruje. Sjevernoatlantskog ugovora i na odnosne države. "Kant et Hobbes. U politologiji on je prvi koji se bavi teorijom i praksom države, ali ne kao imaginarne utopije ili projicirane zajednice, nego konkretne empirijske činjenice, gradeći teoriju države i njezina ustroja, odnosno funkcioniranja. Ali to ne opravdava osobu koja izabire prepuštanje grješnim željama. U vrijeme empirističke filozofske misli jedan od najvećih zagovornika monarhizma jest Thomas Hobbes, koji u svom djelu "Leviathan" propituje ulogu vladara i njegov udio u vlasti kroz zamisao jedinstvene apsolutne i funkcionalne vlasti. Thomas Hobbes raspravljao je kako deduktivno zaključivanje iz aksioma stvara znanstveni okvir, pa je stoga njegov "Levijatan" bio znanstveni opis političkog commonwealtha. Neki od realista bili su Tukidit, Machiavelli i Hobbes. Tijekom mandata međutim, ne opravdava očekivanja koja su u njega ulagana. Sam grad se ne pojavljuje ni u jednoj od navedenih knjiga.