Koji je dan za kršćane „Dan Gospodnji”?
četvrtak petak subota nedjelja
A B C D
Za kršćane je nedjelja "dan Gospodnji", subota je dan odmora za Židove, a petak dan posebne molitve (Džume) za muslimane. Evangelička crkva (najveća crkva proizišla iz reformacije) smatra da nije bitno koji je dan dan Gospodnji (odnosno koji je dan dan odmora), tj. Četvrtak

Četvrtak je četvrti dan u tjednu, koji se nalazi između srijede i petka. Židovi kao dan Gospodnji svetkuju subotu, što prakticira i dio protestantskih kršćana, dok većina ostalih kršćana svetkuje nedjelju kao dan Gospodnji. Nedjelje su isključivo dan Gospodnji i na taj dan se ne može slaviti niti jedan svetac. U Hindu religiji, četvrtak je dan Gurua ili guruvar. U tom se tekstu umjesto spomena "subote" spominje "dan Gospodnji". Treća Božja zapovijed glasi: "Spomeni se da svetkuješ dan Gospodnji." Zato se ovaj dan još nazivao "zeljavi četvrtak". Ujutro na četvrtak u velikom tjednu (Veliki četvrtak) (a rijetko i koji dan prije) slavi se "misa posvete ulja". U četvrtak, 20. listopada 1994., na dan zaštitnika župe sv. Na Kontaktu je održana i službena Maškarada a svi posjetitelji koji su u četvrtak, na prvi dan konvencije, došli u kostimu imali su za taj dan besplatan ulaz. U Hrvatskoj je neradni dan (jednostavno računanje datuma: deveti četvrtak nakon Uskrsa). Veliki četvrtak do Mise večere Gospodnje je ujedno i zadnji dan korizme. Glavni studentski dan je četvrtak kada se održava "Student party", dok su subotom matineje za srednjoškolce. U studiju su se našli jedan četvrtak i isti dan dovršili pjesmu. Kod sve tri grupe taj dan je "sveti dan", i predstavlja odmor Boga, ne ljudi (u rimokatolika treća zapovijed Boga glasi "Napomeni se da svetkuješ dan Gospodnji", a slično je i u drugim religijama). Adventisti, Baptisti sedmog dana i neke druge kršćanske denominacije kao dan Gospodnji i dalje slave subotu. Postoji tradicija uporabe riječi "kichijitsu" ("dan koji je dobar" ili "sretan dan") za ceremonijalne priredbe kao što su dan sastavljanja pozivnice za svadbu ili dan izgradnje spomen-ploče. Za dan promidžbe simbolično je odabran najkraći dan u godini, dan zimskog solsticija. Značenje ove svetkovine za kršćane je to da se prema Dj1,4,5; 2,1-47 na taj dan, dan Pedesetnice, na prvu Crkvu sišao Duh Sveti i time ona, Crkva, započinje svoje poslanje. Bijeli dan

Bijeli dan je praznik koji se slavi 14. ožujka. Na dan Nevine dječice, koji je sljedeći dan, čest je običaj tzv. "časni dan Sunca") kao obvezni dan za svetkovanje. Dan vjerske slobode

Dan vjerske slobode je dan koji se obilježava u mnogim državama svijeta na razne datume. Za kršćane je nedjelja "dan Gospodnji", subota je dan odmora za Židove, a petak dan posebne molitve (Džume) za muslimane. Evangelička crkva (najveća crkva proizišla iz reformacije) smatra da nije bitno koji je dan dan Gospodnji (odnosno koji je dan dan odmora), tj. Petak

Petak je peti dan u tjednu, koji se nalazi između četvrtka i subote. Židovi kao dan Gospodnji svetkuju subotu, što prakticira i dio protestantskih kršćana, dok većina ostalih kršćana svetkuje nedjelju kao dan Gospodnji. Petak 06. prosinca 1991. bio je povijesni dan za Lipik. Petak je polovično radni dan, a petak navečer i subota predstavljaju Sabat. Nedjelje su isključivo dan Gospodnji i na taj dan se ne može slaviti niti jedan svetac. Veliki petak je dan Isusove muke i smrti. U petak (77. dan) kuću je napustio Goran. U tom se tekstu umjesto spomena "subote" spominje "dan Gospodnji". Treća Božja zapovijed glasi: "Spomeni se da svetkuješ dan Gospodnji." U Islamu, petak je dan javnog obožavanja u džamijama. Petak, 15. prosinca 2006. je bio 99. dan, tj. Petak toga tjedna (49. dan) bio je pun iznenađenja. Sljedeći dan, u petak predan je rimskom upravitelju Ponciju Pilatu. Bilo koji mjesec koji započinje nedjeljom imat će petak trinaesti (nesretni dan u nekim društvima). Za petak su najavili neradni dan kako bi proveli dezinfekciju svih javnih ustanova. Umro je na dan Gospodinove smrti, u petak, 4. rujna 1970. Radnja se odvije na Veliki petak, dan prije Benjaminova odjeljka. Petak, 15. prosinca 2006. je bio 99-i dan Big Brothera, tj. Ako je trenutni dan u tjednu petak, Alabama mijenja File Allocation Table. Shukri je posvećen petak te je u hinduističkom kalendaru taj dan zvan "Shukravara". Kod sve tri grupe taj dan je "sveti dan", i predstavlja odmor Boga, ne ljudi (u rimokatolika treća zapovijed Boga glasi "Napomeni se da svetkuješ dan Gospodnji", a slično je i u drugim religijama). Ona se slavi svaki dan osim na Veliki petak i Veliku subotu. Adventisti, Baptisti sedmog dana i neke druge kršćanske denominacije kao dan Gospodnji i dalje slave subotu. Za kršćane je nedjelja "dan Gospodnji", subota je dan odmora za Židove, a petak dan posebne molitve (Džume) za muslimane. Evangelička crkva (najveća crkva proizišla iz reformacije) smatra da nije bitno koji je dan dan Gospodnji (odnosno koji je dan dan odmora), tj. Židovi kao dan Gospodnji svetkuju subotu, što prakticira i dio protestantskih kršćana, dok većina ostalih kršćana svetkuje nedjelju kao dan Gospodnji. Tako je dan Blažene Djevice Marije subota, a sv. Subota je uobičajeni dan za izbore u Australiji i jedini dan u Novom Zelandu kada se izbori mogu održavati. Nedjelje su isključivo dan Gospodnji i na taj dan se ne može slaviti niti jedan svetac. U tom se tekstu umjesto spomena "subote" spominje "dan Gospodnji". Treća Božja zapovijed glasi: "Spomeni se da svetkuješ dan Gospodnji." Petak je polovično radni dan, a petak navečer i subota predstavljaju Sabat. Po tradiciji izvedenoj od starih Židova i Rimljana, subota je posljednji dan tjedna. U mnogim državama gdje su nedjelje praznici, subota je dio vikenda i tradicionalno je dan za odmaranje. Velika subota je dan tišine, do Vazmenog bdijenja, subotu navečer, koje je vrlo bogato obredima. Isus je naučavao da je "subota stvorena radi čovjeka, a ne čovjek radi subote (Mk 2,27)", prema čemu je dozvoljeno raditi i pomoći ljudima koji se nalaze u nevolji na dan Gospodnji uključujući poslove liječnika, vatrogasaca, policajaca i sl. S druge strane, u mnogim islamskim državama subota je prvi dan tjedna, gdje je petak praznik. Kod sve tri grupe taj dan je "sveti dan", i predstavlja odmor Boga, ne ljudi (u rimokatolika treća zapovijed Boga glasi "Napomeni se da svetkuješ dan Gospodnji", a slično je i u drugim religijama). Povijesno gledajući, subota je sedmi dan i u Europi, što se može vidjeti iz starih kalendara. Adventisti, Baptisti sedmog dana i neke druge kršćanske denominacije kao dan Gospodnji i dalje slave subotu. Postoji tradicija uporabe riječi "kichijitsu" ("dan koji je dobar" ili "sretan dan") za ceremonijalne priredbe kao što su dan sastavljanja pozivnice za svadbu ili dan izgradnje spomen-ploče. Subota

Subota je u Hrvatskoj šesti dan u tjednu, koji se nalazi između petka i nedjelje, računajući prema izmijenjenom europskom kalendaru koji se značajnije počeo uvoditi nakon 1962. i utjecao na ISO 8601 standard. Za dan promidžbe simbolično je odabran najkraći dan u godini, dan zimskog solsticija. (subota) tradicijski „Dan ružičaste vrpce“ obilježio se radom mobilnog mamografa i besplatnom mamografijom na Trgu bana Jelačića. Značenje ove svetkovine za kršćane je to da se prema Dj1,4,5; 2,1-47 na taj dan, dan Pedesetnice, na prvu Crkvu sišao Duh Sveti i time ona, Crkva, započinje svoje poslanje. Bijeli dan

Bijeli dan je praznik koji se slavi 14. ožujka. Na dan Nevine dječice, koji je sljedeći dan, čest je običaj tzv. "časni dan Sunca") kao obvezni dan za svetkovanje. Za kršćane je nedjelja "dan Gospodnji", subota je dan odmora za Židove, a petak dan posebne molitve (Džume) za muslimane. Evangelička crkva (najveća crkva proizišla iz reformacije) smatra da nije bitno koji je dan dan Gospodnji (odnosno koji je dan dan odmora), tj. Ukoliko je drugi blagdanski dan nedjelja, neradni je prvi naredni dan. Kada se nedjelja uzme za prvi dan tjedna, dan u sredini tog tjedna je srijeda. Židovi kao dan Gospodnji svetkuju subotu, što prakticira i dio protestantskih kršćana, dok većina ostalih kršćana svetkuje nedjelju kao dan Gospodnji. U Izraelu, nedjelja je prvi dan radnog tjedna. Nedjelje su isključivo dan Gospodnji i na taj dan se ne može slaviti niti jedan svetac. U tom se tekstu umjesto spomena "subote" spominje "dan Gospodnji". Treća Božja zapovijed glasi: "Spomeni se da svetkuješ dan Gospodnji." Nedjelja je rezervirana za dan folklora pod nazivom "Kroz Uskoplje s pjesmom". Za vjernike, nedjelja je dan posvećen štovanju Boga, svetkovanju, odlasku na sv. Nedjelja

Nedjelja je na europskom kontinentu posljednji dan u tjednu, drugi dan vikenda, koji se nalazi između subote i ponedjeljka, a povijesno je prvi dan u tjednu, što se može vidjeti i na svim kalendarima izdanim prije 1962. godine. Bijela nedjelja, prva nedjelja nakon Uskrsa predložena je za dan održavanja, želeći odmah usmjeriti stvarateljski žar mladeži na proslavu Kristova uskrsnuća. Pošto nedjelja može biti samo dan djeljiv sa 7, malo je dana na koji može pasti Uskrs. Nedjelja koja padne strogo unutar osmine (2.-7. dan) je blagdan Svete obitelji. Nedjelja je bio dan kad su se odmarali i tad su vježbali capoeiru. Katolička crkva vjeruje da je Isus Krist svojim uskrsnućem posvetio »sedmi dan«, to jest prvi dan u tjednu, a to je nedjelja. Kod sve tri grupe taj dan je "sveti dan", i predstavlja odmor Boga, ne ljudi (u rimokatolika treća zapovijed Boga glasi "Napomeni se da svetkuješ dan Gospodnji", a slično je i u drugim religijama). Dan u koji se slavio bog Sunca, bio on Sol Invictus ili Mitra, bila je nedjelja, "dies Solis" (lat. Tako je nedjelja postala najvažniji dan u tjednu u koji se svetkuje Boga i odmara se od svakodnevnih poslova. U američkim crkvama često prenesu praznik, tako da pada na nedjelju (nazvanu Reformacijska nedjelja) na dan ili prije 31. listopada, uz Dan svih svetih koji se preseli u nedjelju na dan ili nakon 1. studenog. Adventisti, Baptisti sedmog dana i neke druge kršćanske denominacije kao dan Gospodnji i dalje slave subotu. Kr., gdje se spominje ""Bhanu"-vaar", što znači nedjelja (zadnji dan u tjednu), ""Soma"-vaar", što znači mjesečev dan i tako dalje. Postoji tradicija uporabe riječi "kichijitsu" ("dan koji je dobar" ili "sretan dan") za ceremonijalne priredbe kao što su dan sastavljanja pozivnice za svadbu ili dan izgradnje spomen-ploče. Dan mjesta je uvijek prva nedjelja u mjesecu rujnu kada je u selu organizirana svečanost Sv.