Kojim redoslijedom krvnih žila protječe krv u malome optoku krvi počevši od nižih prema višim vrijednostima parcijalnoga tlaka kisika?
gornja i donja šuplja vena – kapilare – plućna arterija plućna arterija – kapilare – gornja i donja šuplja vena plućna arterija – kapilare – plućne vene plućne vene – kapilare – plućna arterija
A B C D
S desne strane nalazi se gornja šuplja vena i desna pretklijetka, a s lijeve plućna arterija. Donja šuplja vena sakuplja krv iz donjih dijelova organizma (noge i trup), a gornja šuplja vena sakuplja krv iz ruku, glave, vrta i ramena. Krv struji tijelom u zatvorenom sustavu cjevčica i krvnih žila, koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. Najveće vene su gornja i donja šuplja vena. Konačne dvije najveće vene koje izravno dovode krv u srce nazivaju se donja i gornja šuplja vena (vena cava inferior, vena cava superior). To znači da njihova krv nikada ne izlazi iz sustava krvnih žila koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. aneurysma) je naziv za abnormalno lokalno proširenje krvnih žila (arterija ili vena). Gornja šuplja vena

Gornja šuplja vena nastaje spajanjem lijeve i desno ručnoglavene vene (lat. Krvni tlak

Krvni tlak je tlak kojim krv djeluje na stijenke krvnih žila (arterija) u svakom dijelu tijela. Donja šuplja vena

Donja šuplja vena nastaje spajanjem lijeve i desne zajedničke bočne vene (lat. Gornja šuplja vena je velika vena koja krv iz glave, vrata i gornjih ekstremiteta vraća u desnu pretklijetku srca. Bolesti krvnih žila (arterija, vena i kapilara) nazivaju se angiopatije, a pogotovo se javljaju kod dijabetičara. Ne sastoje se od arterija niti vena, nego krvnih žila koje se zovu sinusoine žile, vezivnog tkiva i glatkog mišićja. "vena") je svaka krvna žila koja krv prenosi prema srcu. Donja šuplja vena je velika vena koja prima deoksigeniranu krv iz donjih udova, karlice i abdomena te je ulijeva u desnu pretklijetku srca. Prema mjestu začepljenja krvnih žila mjehurima zraka razlikuje se plućna i sistemska zračna embolija . Plućna arterija

Plućna arterija (lat. Donja šuplja vena proteže se uz abdominalnu aortu, donoseći krv bogatu ugljikovim dioksidom iz donjeg dijela tijela. Naime, širenje krvnih žila dovodi do pada otpora protjecanju krvi i posljedičnog pada krvnog tlaka. Arterijska krv dolazi u larinks iz gornje štitne arterije (gornja i srednja laringealna arterija) te iz donje štitne arterije (donja laringealna arterija). Spajanjem lijeve i desne ručnoglavene vene nastaje gornja šuplja vena (lat. Nasuprot tome, plućna cirkulacija odgovora na hipoksiju vazokonstrikcijom (suženjem promjera) krvnih žila. Plućna hipertenzija

Plućna hipertenzija je naziv za stanje povišenog krvnog tlaka u krvnim žilama plućnog krvotoka (plućne arterije, vene i kapilare). Potkraj 20. stoljeća naglo se razvija i intervencijska radiologija u koju spadaju razne vrste angiografija (prikaz krvnih žila (arterija ili vena) tijela, srca, glave itd. Zgrušavanje krvi

Zgrušavanje ili koagulacija krvi je proces stvaranja krvnog ugruška (koaguluma), kojim se zaustavlja krvarenje iz krvnih žila. S desne strane nalazi se gornja šuplja vena i desna pretklijetka, a s lijeve plućna arterija. Donja šuplja vena sakuplja krv iz donjih dijelova organizma (noge i trup), a gornja šuplja vena sakuplja krv iz ruku, glave, vrta i ramena. Krv struji tijelom u zatvorenom sustavu cjevčica i krvnih žila, koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. Najveće vene su gornja i donja šuplja vena. Konačne dvije najveće vene koje izravno dovode krv u srce nazivaju se donja i gornja šuplja vena (vena cava inferior, vena cava superior). To znači da njihova krv nikada ne izlazi iz sustava krvnih žila koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. aneurysma) je naziv za abnormalno lokalno proširenje krvnih žila (arterija ili vena). Gornja šuplja vena

Gornja šuplja vena nastaje spajanjem lijeve i desno ručnoglavene vene (lat. Krvni tlak

Krvni tlak je tlak kojim krv djeluje na stijenke krvnih žila (arterija) u svakom dijelu tijela. Donja šuplja vena

Donja šuplja vena nastaje spajanjem lijeve i desne zajedničke bočne vene (lat. Gornja šuplja vena je velika vena koja krv iz glave, vrata i gornjih ekstremiteta vraća u desnu pretklijetku srca. Bolesti krvnih žila (arterija, vena i kapilara) nazivaju se angiopatije, a pogotovo se javljaju kod dijabetičara. Ne sastoje se od arterija niti vena, nego krvnih žila koje se zovu sinusoine žile, vezivnog tkiva i glatkog mišićja. "vena") je svaka krvna žila koja krv prenosi prema srcu. Donja šuplja vena je velika vena koja prima deoksigeniranu krv iz donjih udova, karlice i abdomena te je ulijeva u desnu pretklijetku srca. Prema mjestu začepljenja krvnih žila mjehurima zraka razlikuje se plućna i sistemska zračna embolija . Plućna arterija

Plućna arterija (lat. Donja šuplja vena proteže se uz abdominalnu aortu, donoseći krv bogatu ugljikovim dioksidom iz donjeg dijela tijela. Naime, širenje krvnih žila dovodi do pada otpora protjecanju krvi i posljedičnog pada krvnog tlaka. Arterijska krv dolazi u larinks iz gornje štitne arterije (gornja i srednja laringealna arterija) te iz donje štitne arterije (donja laringealna arterija). Spajanjem lijeve i desne ručnoglavene vene nastaje gornja šuplja vena (lat. Nasuprot tome, plućna cirkulacija odgovora na hipoksiju vazokonstrikcijom (suženjem promjera) krvnih žila. Plućna hipertenzija

Plućna hipertenzija je naziv za stanje povišenog krvnog tlaka u krvnim žilama plućnog krvotoka (plućne arterije, vene i kapilare). Potkraj 20. stoljeća naglo se razvija i intervencijska radiologija u koju spadaju razne vrste angiografija (prikaz krvnih žila (arterija ili vena) tijela, srca, glave itd. Zgrušavanje krvi

Zgrušavanje ili koagulacija krvi je proces stvaranja krvnog ugruška (koaguluma), kojim se zaustavlja krvarenje iz krvnih žila. Plućna hipertenzija

Plućna hipertenzija je naziv za stanje povišenog krvnog tlaka u krvnim žilama plućnog krvotoka (plućne arterije, vene i kapilare). Izuzevši plućne vene, jedina je vena u ljudskom tijelu kojom protječe oksigenirana krv. Krvni tlak

Krvni tlak je tlak kojim krv djeluje na stijenke krvnih žila (arterija) u svakom dijelu tijela. Krv struji tijelom u zatvorenom sustavu cjevčica i krvnih žila, koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. Embrionalna krv kola do resica preko para pupčanih arterija i nakon kruženja kroz kapilare resica krv izlazi iz embrija kroz dvije pupčane vene. Plućna arterija

Plućna arterija (lat. Prema mjestu začepljenja krvnih žila mjehurima zraka razlikuje se plućna i sistemska zračna embolija . Odande krv teče natrag kroz plućne vene u lijevi atrij. To znači da njihova krv nikada ne izlazi iz sustava krvnih žila koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. Plućne vene su četiri vene koje vode arterijsku krv iz pluća u lijevu pretklijetku srca. Naime, širenje krvnih žila dovodi do pada otpora protjecanju krvi i posljedičnog pada krvnog tlaka. Nasuprot tome, plućna cirkulacija odgovora na hipoksiju vazokonstrikcijom (suženjem promjera) krvnih žila. Nakon prolaska kroz kapilare resica, krv odlazi iz embrija kroz pupčane vene. Zgrušavanje krvi

Zgrušavanje ili koagulacija krvi je proces stvaranja krvnog ugruška (koaguluma), kojim se zaustavlja krvarenje iz krvnih žila. aneurysma) je naziv za abnormalno lokalno proširenje krvnih žila (arterija ili vena). U malom optoku krvi, venama iz pluća u srce teče arterijska krv, koja se još naziva oksigenirana krv. Krvni tlak je tlak krvi na stijenke krvnih žila. Takva oksigenizirana krv vraća se kroz plućne vene u srce i ulazi u lijevi atrij . Sve gore navedene vene, osim plućne vene, vode prema desnoj pretklijetci srca. Krv iz desnoga srca u pluća vodi plućna arterija (u njoj se nalazi venska krv, no zove se arterija zato što je pravilo da se sve krvne žile koje idu od srca prema periferiji nazivaju "arterijama"). Hipoksična plućna vazokonstrikcija

Hipoksična plućna vazokonstrikcija (HPV, ne pomiješati sa "Humani papiloma virus") fiziološka je promjena i jedinstven prilagodljivi mehanizam karakterističan za plućnu cirkulaciju, u kojoj se plućne arterije sužavaju u nazočnosti hipoksije (niska razina kisika) bez hiperkapnije (visoka razina ugljičnog dioksida), preusmjeravajući krv u alveole s višim parcijalnim tlakom kisika, istovremeno smanjujući ventilaciju čime reguliraju perfuzijski nesklad. Ukoliko je tlak viši od kapilarnog tlaka, kao posljedica nastaje okluzija krvnih žila. Krvarenje

Krvarenje je istjecanje krvi iz krvnih žila ili srca. Arteriole se nastavljaju u metaarteriole, a one prelaze u kapilare, krajnji i najudaljeniji stupanj arterijskih krvnih žila. Naziv "arterijska krv" se, međutim, koristi za krv bogatu kisikom, iako plućna arterija prenosi "vensku krv" a krv u plućnoj veni je, s druge strane, bogata kisikom. Plućna hipertenzija

Plućna hipertenzija je naziv za stanje povišenog krvnog tlaka u krvnim žilama plućnog krvotoka (plućne arterije, vene i kapilare). Izuzevši plućne vene, jedina je vena u ljudskom tijelu kojom protječe oksigenirana krv. Krvni tlak

Krvni tlak je tlak kojim krv djeluje na stijenke krvnih žila (arterija) u svakom dijelu tijela. Krv struji tijelom u zatvorenom sustavu cjevčica i krvnih žila, koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. Embrionalna krv kola do resica preko para pupčanih arterija i nakon kruženja kroz kapilare resica krv izlazi iz embrija kroz dvije pupčane vene. Plućna arterija

Plućna arterija (lat. Prema mjestu začepljenja krvnih žila mjehurima zraka razlikuje se plućna i sistemska zračna embolija . Odande krv teče natrag kroz plućne vene u lijevi atrij. To znači da njihova krv nikada ne izlazi iz sustava krvnih žila koji se sastoji od arterija, vena i kapilara. Plućne vene su četiri vene koje vode arterijsku krv iz pluća u lijevu pretklijetku srca. Naime, širenje krvnih žila dovodi do pada otpora protjecanju krvi i posljedičnog pada krvnog tlaka. Nasuprot tome, plućna cirkulacija odgovora na hipoksiju vazokonstrikcijom (suženjem promjera) krvnih žila. Nakon prolaska kroz kapilare resica, krv odlazi iz embrija kroz pupčane vene. Zgrušavanje krvi

Zgrušavanje ili koagulacija krvi je proces stvaranja krvnog ugruška (koaguluma), kojim se zaustavlja krvarenje iz krvnih žila. aneurysma) je naziv za abnormalno lokalno proširenje krvnih žila (arterija ili vena). U malom optoku krvi, venama iz pluća u srce teče arterijska krv, koja se još naziva oksigenirana krv. Krvni tlak je tlak krvi na stijenke krvnih žila. Takva oksigenizirana krv vraća se kroz plućne vene u srce i ulazi u lijevi atrij . Sve gore navedene vene, osim plućne vene, vode prema desnoj pretklijetci srca. Krv iz desnoga srca u pluća vodi plućna arterija (u njoj se nalazi venska krv, no zove se arterija zato što je pravilo da se sve krvne žile koje idu od srca prema periferiji nazivaju "arterijama"). Hipoksična plućna vazokonstrikcija

Hipoksična plućna vazokonstrikcija (HPV, ne pomiješati sa "Humani papiloma virus") fiziološka je promjena i jedinstven prilagodljivi mehanizam karakterističan za plućnu cirkulaciju, u kojoj se plućne arterije sužavaju u nazočnosti hipoksije (niska razina kisika) bez hiperkapnije (visoka razina ugljičnog dioksida), preusmjeravajući krv u alveole s višim parcijalnim tlakom kisika, istovremeno smanjujući ventilaciju čime reguliraju perfuzijski nesklad. Ukoliko je tlak viši od kapilarnog tlaka, kao posljedica nastaje okluzija krvnih žila. Krvarenje

Krvarenje je istjecanje krvi iz krvnih žila ili srca. Arteriole se nastavljaju u metaarteriole, a one prelaze u kapilare, krajnji i najudaljeniji stupanj arterijskih krvnih žila. Naziv "arterijska krv" se, međutim, koristi za krv bogatu kisikom, iako plućna arterija prenosi "vensku krv" a krv u plućnoj veni je, s druge strane, bogata kisikom.