Koja dva tipa radioaktivnog zračenja prati radioaktivna promjena rednog broja atomske jezgre?
Zračenje γ i β. Zračenje α i β. Zračenje α i γ.
A B C
Gama zračenje može pobuditi atomske jezgre. Delta zračenje

Delta-zračenje su delta-elektroni koji nastaju pri prolazu ionizirajućeg zračenja, posebice α-zračenja i β-zračenja kroz tvar. Prema pravilu zbroja kutova u trokutu vrijedi "α = β + γ", "β = α + γ", te "γ = α + β". Bombardiranjem uranija formula_3 može se fisija izvršiti na oko trideset načina, ali se uvijek stvaraju atomske jezgre kemijskih elemenata rednog broja oko 50. Rendgensko zračenje vrsta je elektromagnetskog zračenja visokih
frekvencija i energija (samo γ-zračenje ima više frekvencije). Rezultat je novi element rednog broja 94 i atomske mase 239, a zove se plutonij. Najuobičajeniji oblici zračenja tradicionalno se nazivaju alfa-čestice (α), beta-čestice (β) i gama (γ) zračenjima. Stroga zakonitost postoji samo između svojstvenog rendgenskog spektra i rednog broja, a ne između spektra i atomske težine. Promjena stanja atomske jezgre kod radioaktivnih elemenata se naziva nuklearna reakcija. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Glavni način dobivanje kontrastnijeg prikaza u klasičnoj radiologiji je prigušenje zračenja pomoću sredstava koja sadrže atome većeg rednog broja (Z) odnosno veće gustoće. Bitna je razlika je da gama zračenje nastaje iz atomske jezgre atoma, dok rendgensko zračenje nastaje iz elektronskog omotača atoma. Beta zračenje je svako zračenje koje se sastoji od elektrona (β-) ili pozitroni (β+). Aktivnost radioaktivnog uzorka od jednog bekerela odgovara jednom raspadu atomske jezgre u sekundi: 1 Bq = 1 1/s. Neke vrijednosti radioaktivnog zračenja: Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre, odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre, odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Energija takvoga rendgenskoga zračenja, stvorenog u kulonskom polju jezgre radioaktivnog atoma, ograničena je maksimalnom energijom nuklearnoga prijelaza. Energija takvoga rendgenskoga zračenja, stvorenog u kulonskom polju jezgre radioaktivnog atoma, ograničena je maksimalnom energijom nuklearnoga prijelaza. Altair (α Orla) prate dvije zvijezdice, β i γ Orla. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija. Delta zračenje

Delta-zračenje su delta-elektroni koji nastaju pri prolazu ionizirajućeg zračenja, posebice α-zračenja i β-zračenja kroz tvar. Gama zračenje može pobuditi atomske jezgre. Bombardiranjem uranija formula_3 može se fisija izvršiti na oko trideset načina, ali se uvijek stvaraju atomske jezgre kemijskih elemenata rednog broja oko 50. Rezultat je novi element rednog broja 94 i atomske mase 239, a zove se plutonij. Prema pravilu zbroja kutova u trokutu vrijedi "α = β + γ", "β = α + γ", te "γ = α + β". Titanijeve legure dijele se prema mikrostrukturi koja je stabilna na sobnoj temperaturi na α, β i (α + β) legure. α + β legure koje sadrže α fazu, te sačuvanu ili transformiranu β fazu predstavljaju kompromis između monofaznih α i β legura. Ako je β funkcija koja aplicira α na samoaplikaciju nečega drugog, tada samoaplicirajući β obavlja α rekurzivno na ββ. Stroga zakonitost postoji samo između svojstvenog rendgenskog spektra i rednog broja, a ne između spektra i atomske težine. Najuobičajeniji oblici zračenja tradicionalno se nazivaju alfa-čestice (α), beta-čestice (β) i gama (γ) zračenjima. Promjena stanja atomske jezgre kod radioaktivnih elemenata se naziva nuklearna reakcija. Iako sadrže zaostalu β fazu većinom su α fazne strukture i više se ponašaju kao α nego α + β legure. Beta titanijeve legure ili β legure su bogatije β stabilizirajućim primjesama i oskudnije α stabilizatorima u usporedbi s α + β legurama. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Triangulacija se može iskoristiti za mjerenje udaljenosti do objekta:

Iz toga proizlazi:

Koristeći trigonometrijske jednadžbe: tan α = sin α / cos α i sin(α + β) = sin α cos β + cos α sin β, dobivamo:

Iz ove jednadžbe lako možemo izračunati neku udaljenost do objekta, ako se mjere dva kuta prema objektu i udaljenost između dvije mjerne točke. Triangulacija se može iskoristiti za mjerenje udaljenosti do objekta:

Iz toga proizlazi:

Koristeći trigonometrijske jednadžbe: tan α = sin α / cos α i sin(α + β) = sin α cos β + cos α sin β, dobivamo:

Iz ove jednadžbe lako možemo izračunati neku udaljenost do objekta, ako se mjere dva kuta prema objektu i udaljenost između dvije mjerne točke. Glavni način dobivanje kontrastnijeg prikaza u klasičnoj radiologiji je prigušenje zračenja pomoću sredstava koja sadrže atome većeg rednog broja (Z) odnosno veće gustoće. Bitna je razlika je da gama zračenje nastaje iz atomske jezgre atoma, dok rendgensko zračenje nastaje iz elektronskog omotača atoma. Beta zračenje je svako zračenje koje se sastoji od elektrona (β-) ili pozitroni (β+). Aktivnost radioaktivnog uzorka od jednog bekerela odgovara jednom raspadu atomske jezgre u sekundi: 1 Bq = 1 1/s. Rastvorno žarenje se provodi pri visokoj temperaturi u dvofaznom α + β području u blizini temperature α/β prekristalizacije pri čemu je udjel β faze velik, a α faze malen. Neke vrijednosti radioaktivnog zračenja: Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre, odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Gama zračenje može pobuditi atomske jezgre. Bombardiranjem uranija formula_3 može se fisija izvršiti na oko trideset načina, ali se uvijek stvaraju atomske jezgre kemijskih elemenata rednog broja oko 50. Delta zračenje

Delta-zračenje su delta-elektroni koji nastaju pri prolazu ionizirajućeg zračenja, posebice α-zračenja i β-zračenja kroz tvar. Prema pravilu zbroja kutova u trokutu vrijedi "α = β + γ", "β = α + γ", te "γ = α + β". Rendgensko zračenje vrsta je elektromagnetskog zračenja visokih
frekvencija i energija (samo γ-zračenje ima više frekvencije). Rezultat je novi element rednog broja 94 i atomske mase 239, a zove se plutonij. Najuobičajeniji oblici zračenja tradicionalno se nazivaju alfa-čestice (α), beta-čestice (β) i gama (γ) zračenjima. Stroga zakonitost postoji samo između svojstvenog rendgenskog spektra i rednog broja, a ne između spektra i atomske težine. Promjena stanja atomske jezgre kod radioaktivnih elemenata se naziva nuklearna reakcija. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Alfa raspad je pretvaranje jedne atomske jezgre u drugu uz zračenje alfa-čestica. Njegova su dva prirodna kristalna oblika minerali getit (α-FeOOH) i lepidokrokit (γ-FeOOH). Glavni način dobivanje kontrastnijeg prikaza u klasičnoj radiologiji je prigušenje zračenja pomoću sredstava koja sadrže atome većeg rednog broja (Z) odnosno veće gustoće. Bitna je razlika je da gama zračenje nastaje iz atomske jezgre atoma, dok rendgensko zračenje nastaje iz elektronskog omotača atoma. Aktivnost radioaktivnog uzorka od jednog bekerela odgovara jednom raspadu atomske jezgre u sekundi: 1 Bq = 1 1/s. Neke vrijednosti radioaktivnog zračenja: Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre, odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Do raspada dolazi zbog nestabilnosti atomske jezgre, odnosno neuravnoteženoga broja protona i neutrona u njoj. Energija takvoga rendgenskoga zračenja, stvorenog u kulonskom polju jezgre radioaktivnog atoma, ograničena je maksimalnom energijom nuklearnoga prijelaza. Energija takvoga rendgenskoga zračenja, stvorenog u kulonskom polju jezgre radioaktivnog atoma, ograničena je maksimalnom energijom nuklearnoga prijelaza. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija. Ovo cijepanje atomske jezgre na dva dijela zove se nuklearna fisija.