Који је филозоф заговарао предност чина пред чињеницама, односно тезу: Ми не делујемо јер спознајемо, него спознајемо јер смо одређени да делујемо.
Едмунд Хусерл Артур Шопенхауер Јохан Г. Фихте Рене Декарт
A B C D
С тиме је у складу и њихова теорија сазнања: оно што спознајемо је материјални свет, јер ван њега ништа друго и не постоји. Ако је наш "чи" чист и балансиран, онда ми делујемо на перфектно моралан начин. То се апсолутно не да присподобити, јер ми смо овде код куће. „Ми се нисмо никада борили против ове наше државе, и њених интереса... Не бојимо се приговора да смо капитулирали, — јер, уосталом, ми волимо овако, па макар и изгледало да смо пред братом и попустили, јер попустили смо брату, српском народу, и нашој заједничкој будућности. Чулима спознајемо појаву ствари, а то нас води ка општем. Слобода коју је изложио Кант овде је велик терет, јер слобода да делујемо на предмете крајње је узалудна, а практична примењивост Кантових идеја отклоњена је. Едмунд Хусерл

Едмунд Густав Албрехт Хусерл (, , Просниц, Моравска, 8. априла 1859–Фрајбург, Немачка, 27. априла 1938) је био немачки филозоф јеврејског порекла, оснивач феноменологије и један од најутицајнијих филозофа 20. века. Због тога, ако на одређени начин делујемо на длан, ту енергију можемо да стимулишемо, да је прерасподелимо у организму, да би га прочистили, спречили настанак болести, или повратили здравље. Едмунд Хусерл је увек био канонска фигура континенталне филозофије. У међувремену, Едмунд Хусерл негира позитивизам кроз наслов феноменологије. A што се тиче народног јединства ми, велим вам отворено, ми сматрамо да смо ми троје, који хоћемо и треба да заједно живимо, јер y међународном погледу смо немогући сваки сами за себе... Ми то јединство, које се хоће створити преко ноћи, не можемо одобрити зато, јер је оно неприродно, јер, док постоји политичка свест народа хрватског посебно, и српског народа посебно, онда је то политички факат с којим политички људи морају рачунати." На одређеним местима дуж меридијана постоје “Врата” или “Отвори” кроз које можемо да делујемо на KI са површине коже. Уз Бергсона, Едмунд Хусерл је био најцењенији мислилац у области интуиционизма. Прво, за прагматичаре истинска стварност не постоји "тамо негде" у стварном свету, она се активно креира како делујемо у и према свету. Овај алгоритам је веома спор јер да би смо пронашли одговарајући елемент ми морамо да прођемо кроз цео низ. У једном стиху који је драг суфијама, Бог каже: „"Ми створисмо човека и свакако знамо које зебње раздиру његову душу, јер Ми смо ближи њему него његова жила-куцавица"“ (Сура 50:16). Њихов механизам рада је заснован на квантним својствима честица, које имају јединствену способност суперпозиције, односно чињеници да једна честица у једном тренутку може бити у више стања све док не извршимо нека мерења и не делујемо спољашњом силом на њу. Јер ми смо сви од памтивека прави и чисти Срби, па све до века! Родоначелник је филозофије диференције, односно учења које се може сажети на следећи начин: "Све оно што спознајемо увек је диференцирано, али никада на исти начин и у истој мери". У наставку пише: "Ми смо молили и нашу руску браћу која су нас ослободила, да нас оставе под твојим крилима, јер смо чисти Срби. Ту је прожета и филозофска идеја Имануела Канта, да наш ум доприноси изградњи стварности; па су правила стварности (онакве каквом је спознајемо) суштинска за ум. Сви ми, међутим, остали смо запањени пред овим разговором." Ми смо синови и кћери ове земље који не дају светињу“". Да би подржали своју тврдњу, Хоркхајмер и Адорно, „предлажу противотров: да не мислимо само о односима између ствари, већ да одмах делујемо на то мишљење, само-одликујући.“ Другим речима, технологији фали самоодраз. Непосредно након Првог светског рата Едмунд Хусерл постаје предавач на одсеку за филозофију. С тиме је у складу и њихова теорија сазнања: оно што спознајемо је материјални свет, јер ван њега ништа друго и не постоји. Ако је наш "чи" чист и балансиран, онда ми делујемо на перфектно моралан начин. То се апсолутно не да присподобити, јер ми смо овде код куће. „Ми се нисмо никада борили против ове наше државе, и њених интереса... Не бојимо се приговора да смо капитулирали, — јер, уосталом, ми волимо овако, па макар и изгледало да смо пред братом и попустили, јер попустили смо брату, српском народу, и нашој заједничкој будућности. Чулима спознајемо појаву ствари, а то нас води ка општем. Слобода коју је изложио Кант овде је велик терет, јер слобода да делујемо на предмете крајње је узалудна, а практична примењивост Кантових идеја отклоњена је. Артур Шопенхауер

Артур Шопенхауер (; Гдањск, 22. фебруар 1788 — Франкфурт на Мајни, 21. септембар 1860) био је немачки филозоф идеалист, класични представник песимизма, који је „вољи” дао главно место у својој метафизици. Због тога, ако на одређени начин делујемо на длан, ту енергију можемо да стимулишемо, да је прерасподелимо у организму, да би га прочистили, спречили настанак болести, или повратили здравље. A што се тиче народног јединства ми, велим вам отворено, ми сматрамо да смо ми троје, који хоћемо и треба да заједно живимо, јер y међународном погледу смо немогући сваки сами за себе... Ми то јединство, које се хоће створити преко ноћи, не можемо одобрити зато, јер је оно неприродно, јер, док постоји политичка свест народа хрватског посебно, и српског народа посебно, онда је то политички факат с којим политички људи морају рачунати." На одређеним местима дуж меридијана постоје “Врата” или “Отвори” кроз које можемо да делујемо на KI са површине коже. Прво, за прагматичаре истинска стварност не постоји "тамо негде" у стварном свету, она се активно креира како делујемо у и према свету. Овај алгоритам је веома спор јер да би смо пронашли одговарајући елемент ми морамо да прођемо кроз цео низ. У једном стиху који је драг суфијама, Бог каже: „"Ми створисмо човека и свакако знамо које зебње раздиру његову душу, јер Ми смо ближи њему него његова жила-куцавица"“ (Сура 50:16). Њихов механизам рада је заснован на квантним својствима честица, које имају јединствену способност суперпозиције, односно чињеници да једна честица у једном тренутку може бити у више стања све док не извршимо нека мерења и не делујемо спољашњом силом на њу. Јер ми смо сви од памтивека прави и чисти Срби, па све до века! Родоначелник је филозофије диференције, односно учења које се може сажети на следећи начин: "Све оно што спознајемо увек је диференцирано, али никада на исти начин и у истој мери". На конгрес су стигли Гете и Артур Шопенхауер. У наставку пише: "Ми смо молили и нашу руску браћу која су нас ослободила, да нас оставе под твојим крилима, јер смо чисти Срби. Ту је прожета и филозофска идеја Имануела Канта, да наш ум доприноси изградњи стварности; па су правила стварности (онакве каквом је спознајемо) суштинска за ум. Сви ми, међутим, остали смо запањени пред овим разговором." Ми смо синови и кћери ове земље који не дају светињу“". Да би подржали своју тврдњу, Хоркхајмер и Адорно, „предлажу противотров: да не мислимо само о односима између ствари, већ да одмах делујемо на то мишљење, само-одликујући.“ Другим речима, технологији фали самоодраз. Према трећем тумачењу, назив им долази од "ми јаки", односно "ми смо јаки". Шопенхауер сматра да мудрост означава не само теоријску него и практичну савршеност, тј. Ми смо навикли да заповједамо другим народима, а не други нама. С тиме је у складу и њихова теорија сазнања: оно што спознајемо је материјални свет, јер ван њега ништа друго и не постоји. Ако је наш "чи" чист и балансиран, онда ми делујемо на перфектно моралан начин. То се апсолутно не да присподобити, јер ми смо овде код куће. „Ми се нисмо никада борили против ове наше државе, и њених интереса... Не бојимо се приговора да смо капитулирали, — јер, уосталом, ми волимо овако, па макар и изгледало да смо пред братом и попустили, јер попустили смо брату, српском народу, и нашој заједничкој будућности. Чулима спознајемо појаву ствари, а то нас води ка општем. Слобода коју је изложио Кант овде је велик терет, јер слобода да делујемо на предмете крајње је узалудна, а практична примењивост Кантових идеја отклоњена је. Због тога, ако на одређени начин делујемо на длан, ту енергију можемо да стимулишемо, да је прерасподелимо у организму, да би га прочистили, спречили настанак болести, или повратили здравље. A што се тиче народног јединства ми, велим вам отворено, ми сматрамо да смо ми троје, који хоћемо и треба да заједно живимо, јер y међународном погледу смо немогући сваки сами за себе... Ми то јединство, које се хоће створити преко ноћи, не можемо одобрити зато, јер је оно неприродно, јер, док постоји политичка свест народа хрватског посебно, и српског народа посебно, онда је то политички факат с којим политички људи морају рачунати." На одређеним местима дуж меридијана постоје “Врата” или “Отвори” кроз које можемо да делујемо на KI са површине коже. Прво, за прагматичаре истинска стварност не постоји "тамо негде" у стварном свету, она се активно креира како делујемо у и према свету. Овај алгоритам је веома спор јер да би смо пронашли одговарајући елемент ми морамо да прођемо кроз цео низ. У једном стиху који је драг суфијама, Бог каже: „"Ми створисмо човека и свакако знамо које зебње раздиру његову душу, јер Ми смо ближи њему него његова жила-куцавица"“ (Сура 50:16). Њихов механизам рада је заснован на квантним својствима честица, које имају јединствену способност суперпозиције, односно чињеници да једна честица у једном тренутку може бити у више стања све док не извршимо нека мерења и не делујемо спољашњом силом на њу. Јер ми смо сви од памтивека прави и чисти Срби, па све до века! Родоначелник је филозофије диференције, односно учења које се може сажети на следећи начин: "Све оно што спознајемо увек је диференцирано, али никада на исти начин и у истој мери". У наставку пише: "Ми смо молили и нашу руску браћу која су нас ослободила, да нас оставе под твојим крилима, јер смо чисти Срби. Ту је прожета и филозофска идеја Имануела Канта, да наш ум доприноси изградњи стварности; па су правила стварности (онакве каквом је спознајемо) суштинска за ум. Сви ми, међутим, остали смо запањени пред овим разговором." Ми смо синови и кћери ове земље који не дају светињу“". Да би подржали своју тврдњу, Хоркхајмер и Адорно, „предлажу противотров: да не мислимо само о односима између ствари, већ да одмах делујемо на то мишљење, само-одликујући.“ Другим речима, технологији фали самоодраз. Његови учитељи су били филозоф Фихте и песник Шлегел. Према трећем тумачењу, назив им долази од "ми јаки", односно "ми смо јаки". У граду је рођен Јохан Готлиб Фихте, представник класичне немачке филозофије. Ми смо навикли да заповједамо другим народима, а не други нама. "Ми смо браћа, ми смо и другови, Ми смо браћа, ми смо и другови," 
"Ој, дјевојко, драгај душо моја! С тиме је у складу и њихова теорија сазнања: оно што спознајемо је материјални свет, јер ван њега ништа друго и не постоји. Ако је наш "чи" чист и балансиран, онда ми делујемо на перфектно моралан начин. То се апсолутно не да присподобити, јер ми смо овде код куће. Један од њених најпознатијих учитеља је био француски филозоф Рене Декарт. „Ми се нисмо никада борили против ове наше државе, и њених интереса... Не бојимо се приговора да смо капитулирали, — јер, уосталом, ми волимо овако, па макар и изгледало да смо пред братом и попустили, јер попустили смо брату, српском народу, и нашој заједничкој будућности. Чулима спознајемо појаву ствари, а то нас води ка општем. Слобода коју је изложио Кант овде је велик терет, јер слобода да делујемо на предмете крајње је узалудна, а практична примењивост Кантових идеја отклоњена је. Француски филозоф Рене Декарт је живео у Лајдену од 1628. до 1649. У 17. веку француски математичар и филозоф Рене Декарт начинио је координатни систем у који је увео нулу. Тек у 17. веку, француски филозоф Рене Декарт је изнео аргументе да цео свемир мора бити испуњен нечиме. Због тога, ако на одређени начин делујемо на длан, ту енергију можемо да стимулишемо, да је прерасподелимо у организму, да би га прочистили, спречили настанак болести, или повратили здравље. Декартов координатни систем је измислио француски математичар и филозоф Рене Декарт, који је, између осталих ствари, покушавао да споји алгебру и Еуклидску геометрију. Рене Декарт

Рене Декарт (, ; Ла Еј, 31. март 1596 — Стокхолм, 11. фебруар 1650) био је француски филозоф, математичар и научник чије је дело Геометрија ("-{La geometrie}-") поставило основе данашњој аналитичкој геометрији. Филозоф Рене Декарт проширио је ту идеју и најпознатији је по свом раду на проблему између ума и тела. A што се тиче народног јединства ми, велим вам отворено, ми сматрамо да смо ми троје, који хоћемо и треба да заједно живимо, јер y међународном погледу смо немогући сваки сами за себе... Ми то јединство, које се хоће створити преко ноћи, не можемо одобрити зато, јер је оно неприродно, јер, док постоји политичка свест народа хрватског посебно, и српског народа посебно, онда је то политички факат с којим политички људи морају рачунати." На одређеним местима дуж меридијана постоје “Врата” или “Отвори” кроз које можемо да делујемо на KI са површине коже. Прво, за прагматичаре истинска стварност не постоји "тамо негде" у стварном свету, она се активно креира како делујемо у и према свету. Рене Декарт (René Descartes, 1596—1650.) Овај алгоритам је веома спор јер да би смо пронашли одговарајући елемент ми морамо да прођемо кроз цео низ. У једном стиху који је драг суфијама, Бог каже: „"Ми створисмо човека и свакако знамо које зебње раздиру његову душу, јер Ми смо ближи њему него његова жила-куцавица"“ (Сура 50:16). Њихов механизам рада је заснован на квантним својствима честица, које имају јединствену способност суперпозиције, односно чињеници да једна честица у једном тренутку може бити у више стања све док не извршимо нека мерења и не делујемо спољашњом силом на њу. Јер ми смо сви од памтивека прави и чисти Срби, па све до века! Родоначелник је филозофије диференције, односно учења које се може сажети на следећи начин: "Све оно што спознајемо увек је диференцирано, али никада на исти начин и у истој мери". У наставку пише: "Ми смо молили и нашу руску браћу која су нас ослободила, да нас оставе под твојим крилима, јер смо чисти Срби. Ту је прожета и филозофска идеја Имануела Канта, да наш ум доприноси изградњи стварности; па су правила стварности (онакве каквом је спознајемо) суштинска за ум.