Који је од наведених социолога представник функционалистичке перспективе?
Емил Диркем Карл Маркс Чарлс Хортон Кули Макс Вебер
A B C D
Зачетник је Емил Диркем, који ју је дефинисао као примењену социологију. Емил Диркем је први социолог који је поставио критеријуме девијантног понашања. Колективна живахност

Колективна живахност је социолошки концепт који је увео Емил Диркем. Филозофски основи данашње урбане социологије потичу из дела чувених социолога као што су Карл Маркс, Макс Вебер, Емил Диркем, Фердинанд Тенис и Георг Зимел. Емил Диркем

Давид Емил Диркем (; Епинал, 15. април 1858 — Париз, 15. новембар 1917) је био француски социолог и познат је као оснивач модерне социологије. То су Емил Диркем, Макс Вебер и Карл Маркс. Емил Диркем је најзначајнија личност француске социологије у 19. и 20. веку. Други важан утицај у том формативном периоду био је један од оснивача социолошке дисциплине Емил Диркем. Главни представник је француски писац Емил Зола. Осим наведене разлике између култа и обреда, Емил Диркем наводи још једну. На пример, Емил Диркем сматра да је школа мост између појединца и друштва. Представници функционализма су Емил Диркем, Херберт Спенсер, Толкот Парсонс, Роберт Мертон, Бронислав Малиновски. Енглески антрополог [[Алфред Ретклиф-Браун]], који се дивио раду француског социолога [[Емил Диркем|Емила Диркема]], аргументовао је да је циљ антрополошког истраживања био да нађе заједничку функцију, као што је религија или скуп правила о браку који је важио за друштвени поредак у целини. Самоубиство (књига)

Самоубиство () књига је из 1897. године коју је написао француски социолог Емил Диркем. Емил Диркем припада позитивистичкој традицији, то јест своје проучавање друштва сматрао је научним и неутралним. Термин је увео француски социолог Емил Диркем, у својој "Подели рада у друштву" из 1893. године. Иако је усвојио одређене ставове европских социолога као што су Емил Диркем, Макс Вебер и Алфред Шуц, одлучујући утицај у Герцовом каснијем раду је имао Пол Рикер који је тврдио да хуманистички научници друштво, односно културу могу интерпретирати као текст користећи се интерпретативним методама херменеутике. Емил Диркем је видео злочин као неизбежан вид друштва, са неједнаком дистрибуцијом богатства и других разлика у друштву. Социолог Емил Диркем је увидео да периоди дисрупције резултирају великим расулом (аномијом) и вишим стопама самоубиства и криминала. Емил Диркем (1858-1917) је добио титулу првог професора који је успешно успоставио области социологије, институиализацијом одељка за социологију на Универзитету Бордо у 1890ој години. Емил Диркем тврди да је злочин неизбежан и нормални аспект друштвеног живота, како је саставни део свих здравих друштава. Емил Диркем и Џорџ Симел су такође у великој мери допринели Мертоновом разумевању социологије и стварању нових идеја. Повећање позитивизма представљено од стране Емил Диркем ће служити да оснује модерну академску социологију и друштвена истраживања, ипак је задржао многе механичке елементе од свог предходника . Емил Зола

Емил Зола (; Париз, 2. април 1840 — Париз, 29. септембар 1902) био је француски романописац и оснивач и представник натуралистичког правца. Неки од главних истраживача у овом моделу били су Алексис де Токвил, Карл Маркс, Емил Диркем, Макс Вебер и В. Е. Б. Ду Боис. 2807 Карл Маркс

2807 Карл Маркс () је астероид главног астероидног појаса чија средња удаљеност од Сунца износи 2,791 астрономских јединица (АЈ). Године 1883. умро је Карл Маркс. Филозофски основи данашње урбане социологије потичу из дела чувених социолога као што су Карл Маркс, Макс Вебер, Емил Диркем, Фердинанд Тенис и Георг Зимел. Карл Маркс је рођен у Триру 1818. Карл Маркс је религију називао опијумом за народ. О њему је писао Карл Маркс: "Грађански рат у Француској". То су Емил Диркем, Макс Вебер и Карл Маркс. То је искористио Енрико Дандоло "„да од крсташке глупости начини трговачки посао“"(Карл Маркс). Карл Маркс је сматрао да је "Економист" „европски орган” „финансијске аристократије”. Карл Маркс се 1. фебруара 1845. кочијом одвезао у Лијеж. И Карл Маркс и Кејнс су оштро нападали Сејов закон. Оснивачи модерне политичке социологије су Карл Маркс и Макс Вебер. Наредне, 1970. године он оснива Карл Маркс библиотеку у Франкфурту. Карл Маркс (1818—1883) био је немачки филозоф који је живео већину свог одраслог живота у Лондону, Енглеска. Карл Маркс је постао водећа личност Интернационале и члан њеног Општег савета. Због његове окрутне колонизаторске политике, Карл Маркс га је назвао "Великим тлачитељом". Написали су га оснивачи теорије комунизма Карл Маркс и Фридрих Енгелс. Њено време од 21,71 секунди, постигнуто у Карл Маркс Штату било је светски рекорд 9 година. Назив долази од Манифеста Комунистичке партије кога су 1848. написали Карл Маркс и Фридрих Енгелс. На иницијативу студената, Београдски универзитет је добио ново име „Црвени универзитет Карл Маркс“. Постоје неки докази да су Монтескје и Карл Маркс прочитали Викова дела. Споменик је откривен 9. октобра 1971. у немачком граду Кемницу који се од 1953. до 1990. звао Карл Маркс Штат ("-{Karl-Marx-Stadt}-"). На освивачком састанку, уз учешће и представника немачких радника, изабран је Генерални савет у који је ушао и Карл Маркс. Карл Маркс је сматрао да се друштво не може преко ноћи трансформисати из капиталистичког у комунистички облика производње, већ мора постојати прелазни период који је Маркс назвао револуционарна диктатура пролетаријата. Карл Маркс и Фридрих Енгелс су формулисали комунистичку теорију, Фридрих Ниче је развио перспективизам. Процењује се да је Чарлс Хортон Кули продао милион књига у свом животу, далеко више него било који други социолог у то време. Године 1995. добио је Кули-Мид награду од Америчког удружења социолога за доприносе у овој области. Ендру Хортон

Ендру Хортон (рођен 1944.) Хортон (Канзас)

Хортон () град је у америчкој савезној држави Канзас. Као што објашњава Роџер Котерел, плуралистичку концепцију треба схватити као део "напора правног социолога да прошири перспективе о праву. Хортон Беј (Мичиген)

Хортон Беј () насељено је место без административног статуса у америчкој савезној држави Мичиген. Спецификација права правног социолога може бити другачија од претпостављене од адвоката у пракси, али ће се односити на ово друго јер мора узети у обзир адвокатове перспективе о праву. Објекат је изграђен 1932. године у духу функционалистичке архитектуре. Најбитније су: чланство Гугенхајмове фондације (1978–1979), Чарлс Нортон Кули награда, од стране Удружења студија симболичких интеракција (1980), Џорџ Херберт Мид награда (1987). Потреба за оквиром је задовољена с развојем теорије социјалне дезорганизације, које су изворно поставили Томас Знанијецки и Чарлс Кули 1918. године. Оснивач је и предсједник Удружења социолога Бања Лука, члан Удружења социолога Србије и члан Удружења социолога Републике Српске. Ово је био један од центара уметничког покрета „Арт нуво“, а његов представник Чарлс Мекинтош је основао Школу за уметност у Глазгову. Крајем двадесетих година добила су његова дела функционалистичке форме. Веберов модел харизматичног вођства који води ка институционализацији је одобрен од стране неколико академских социолога. Чарлс

Чарлс је појам који може да се односи на:


географски појмови: Џон Хортон Конвеј

Џон Хортон Конвеј FRS(рођен 26. децемра 1937. године) је енглески математичар који се бавио коначним групама, теоријом чворова, теoријом бројева, комибинаторном теоријом игара и теоријом кодирања. Послије операције представник Америчког ратног ваздухопловства Чарлс Волд изјавио је да је, упркос проузрокованој штети, ПВО ВРС задржао борбену способност. Вилијам Праут

Вилијам Праут (; Хортон, 15. јануар 1785. Син је социолога Герхарда Ленског. Џејмс Кули

Џејмс Кули (; 1926 — 2016) био је амерички математичар. Принчеви у кули

Принчеви у кули () били су Едвард V Јорк и Ричард од Јорка. После Тим Хортонове смрти Рон Џојс је откупио сва права од породице Хортон и преузео је комплетан посао који је већ имао четрдесет ресторана. Један од најпознатијих социолога који је писао о друштвеним односима, свом личном карактеру и дигиталним технологијама је Шери Тeркл. Чарлс Кинг (атлетичар)

Чарлс Кинг () био је амерички атлетичар који се углавном такмичио у скоковима без залета. Чарлс Џенкинс

Чарлс Џенкинс (; Бруклин, Њујорк, 28. фебруар 1989) амерички је кошаркаш који поседује и српско држављанство. У том периоду он је био један од најпознатијих живих социолога, више истакнут савременик него чак и његов пријатељ Макс Вебер. Концепцију бирократије је развио Макс Вебер. Бирократску теорију менаџмента развио је Макс Вебер. Концепт је увео немачки социолог Макс Вебер. Филозофски основи данашње урбане социологије потичу из дела чувених социолога као што су Карл Маркс, Макс Вебер, Емил Диркем, Фердинанд Тенис и Георг Зимел. Овај појам у науку увео је Макс Вебер. На Бергеров рад је посебно утицао Макс Вебер. Врсту је открио Макс Вебер између 1890. и 1907. То су Емил Диркем, Макс Вебер и Карл Маркс. Оснивачи модерне политичке социологије су Карл Маркс и Макс Вебер. Свака од ове три врсте власти сачињава део трипартитне поделе власти коју је сачинио Макс Вебер. Такав тахограф је осмислио Макс Марија фон Вебер, инжењер, радник у администрацији и писац. Она и Макс Вебер се 1893. године венчавају и селе се у Берлин. Иако је усвојио одређене ставове европских социолога као што су Емил Диркем, Макс Вебер и Алфред Шуц, одлучујући утицај у Герцовом каснијем раду је имао Пол Рикер који је тврдио да хуманистички научници друштво, односно културу могу интерпретирати као текст користећи се интерпретативним методама херменеутике. Међу најзначајнијим класичним социолозима који испитују социјалне аспекте и последице музике су Џорџ Симел, Алфред Шуц, Макс Вебер и Теодор Адорно. Макс Вебер је широко дефинисао капитализам као „богатство које се користи за стицање добити у трговини“. Посебан облик аутократије представља харизматски тип власти којим се посебно бавио немачки теоретичар Макс Вебер. Фразу је први сковао Макс Вебер (1904-1905) године у својој књизи, Протестантска етика и дух капитализма“. Као што објашњава Роџер Котерел, плуралистичку концепцију треба схватити као део "напора правног социолога да прошири перспективе о праву. Макс Вебер класе ситуира у сферу материјалне производње и сматра их групама које чине да они појединци који у овој сфери деле исту судбину. Макс Вебер се као ниједан научник, ни пре ни после њега, упустио у свеобухватно проучавање религија широм света. Макс Вебер је формулисао трокомпонентну теорију стратификације која је видела друштвену класу као појаву узроковану интеракцијом “класе”,”статуса” и “моћи”. Конкретан термин 'социологија знања' је постао опште коришћен од 1920их, када је неколико социолога који говоре немачки, најзначајнији међу њима су били Макс Шелер и Карл Менхајм, написало обимне радове о социологији знања. У свом знаменитом делу "Протестантска етика и дух капитализма", социолог Макс Вебер објашњава појаву капитализма учењима Лутера и Калвина. Макс Вебер је једном приликом описао Шпенглера као „веома генијалног и образованог дилетанта“, док је Карл Попер описао тезу као „бесмислену“.