Којим редоследом крвних судова протиче крв у великом оптоку крви почевши од најнижих према највишим вредностима парцијалног притиска CО 2 ?
плућна артерија – артерије – капиларе – вене – плућне вене капиларе – аорта – артерије – вене – горња и доња шупља вена горња и доња шупља вена – вене – капиларе – плућна артерија аорта – артерије – капиларе – вене – горња и доња шупља вена
A B C D
Плућна вена

Плућне вене су вене плућне циркулације крви. Крв углавном тече кроз артерије, вене и капиларе, а лакунарни систем (шупљине у које се крв излива ван крвних судова) је је значајно редукован. Тромбоза локалних крвних судова смањује доток крви, што доводи до пада парцијалног притиска кисеоника и појаве хипоксије. Аутономни нервни систем не стеже само артерије већ и вене, због чега се велика количина крви премешта у срце, па оно сваким ударцем избацује већу количину крви у артерије, што са вазоконстрикцијом артерија доприноси дањем повишењу крвног притиска. Артерије потичу из горње и доње артерије усана, док се вене уливају у вене лица. Крв без икаквих потешкоћа и отпора пролази кроз обе „растегљиве коморе“ (артерије и вене) циркулационог система, али не и кроз артериоле и капиларе (које чине микроциркулацију). Када је потреба мања, анастомозе скрену струју крви, која тада отиче директно у вене заобилазећи капиларе. Анеуризма

Анеуризма (од - проширење, односно - проширити) локализована је вазодилатација крвних судова испуњена крвљу која је настала као последица болести или слабљења зида вене или артерије. Крвни судови који доводе крв у срце су вене, док су одводни крвни судови артерије. Оклузија централне вене мрежњаче

Оклузија централне вене мрежњаче или тромбоза централне вене мрежњаче једна је од оклузивних болести крвних судова очног дна, која се карактерише патолошким променама и поремећајем вида, најчешће једног ока, због прекида протока крви кроз зачепљени (оклудирани) крвни суд. То су артерије, вене и капилари. Ангиографија

Ангиографија или артериографија (од ) је инвазивна дијагностичка метода прегледа унутрашњости, или лумена, крвних судова човековог тела, уз посебно интересовање за артерије, вене и коморе срца. У леву преткомору () уливају се четири плућне вене (). Крв из постељице одлази у ембрион преко пупчане вене, а враћа се у плаценту преко пупчаних артерија. Опште правило је да се артерије из срца раздвајају у капиларе, који се спајају у вене, које воде назад до срца. Плућна емболија

Плућна емболија означава зачепљење плућне артерије или њених мањих грана услед дислокације крвног угрушка (тромба) или неког другог тела са периферије, које путем крви доспева у плућни крвоток и ту запуши једну од артерија. Постоје две леве и две десне плућне вене. (Вене носе дезоксигенизовану крв до срца.) Усходни део аорте се налази између стабла плућне артерије са леве стране и горње шупле вене са десне стране. Иако већина артерија носе крв богату кисеоником, постоје два изузетка за ово правило: плућне и умбиликалне артерије. Крв из десног срца у плућа води плућна артерија (у њој се налази венска крв, а зове се артерија зато што је правило да су сви крвни судови који иду од срца према периферији „артерије“). Симпатикус стеже и вене, због чега се велика количина крви премешта у срце, па оно свакиом контракцијом избацује већу количину крви у артерије, што такође, додатно утиче на пораст крвног притиска. Артерија

Артерије ( — „душник”, „артерија”) су крвни судови који носе крв од срца. Зато су артерије кроз које крв протиче великом брзином, са јаким зидовима. Артерије, вене, лимфни судови и нерви путују кроз мезентеријум. Највеће две вене су доња и горња шупља вена. Крв углавном тече кроз артерије, вене и капиларе, а лакунарни систем (шупљине у које се крв излива ван крвних судова) је је значајно редукован. У десну преткомору () уливају се горња шупља вена () и доња шупља вена (). Са десна налево, то су: горња шупља вена, трункус пулмоналисис и аорта. Доња шупља вена

Доња шупља вена () је вена која шаље редуковану крв из доњих делова тела ка десној преткомори срца и заједно са горњом шупљом веном чине две највеће вене у организму. Венски систем се коначно спаја у две главне вене: горња шупља вена (грубо говорећи дренира подручја изнад срца) и доња шупља вена (грубо говорећи дренира подручја испод срца). Тромбоза локалних крвних судова смањује доток крви, што доводи до пада парцијалног притиска кисеоника и појаве хипоксије. Горња мезентерична вена

Горња мезентерична вена () један је од венских крвних судова у систему вене порте која прикупља крв из танког црева (јејунума и илеума) и гуштераче (панкреаса).Она се у свом завршном делу спаја са спленичком веном () и гради вену порту. Горња шупља вена доводи крв из главе, врата, обе руке и грудне шупљине. Аорта

Аорта је основни и највећи од свих крвних судова човека. Доња шупља вена доводи крв из трбушне и карличне дупље и обе ноге. Горња шупља вена

Горња шупља вена је главни венски крвни суд горње половине тела, који доводи венску крв богату угљен-диоксидом из главе, врата, горњих екстремитета и органа грудног коша у десну преткомору срца. Десно од вене налази се врх десне плућне марамице () и врх десног плућа, на коме горња шупља вена оставља свој отисак. Ауторегулација крвних судова такођенастаје и као одговор на промене парцијалног притиска кисеоника (pO2) и угљен-диоксида (pCO2). Плућна вена

Плућне вене су вене плућне циркулације крви. Из ректума крв одводе 3 хемороидалне вене: горња у хепатичну вена, а средња и доња директно у системски крвоток, али међу њима постоје бројне анастомозе. Зато су артерије кроз које крв протиче великом брзином, са јаким зидовима. Вредности артеријског крвног притиска зависе од стања срца, количине и вискозитета крви и еластичности крвних судова. Аорта и артерије близу срца у којима влада високи притисак крви називају се „велике артерије“. Крв кружи унутар крвних судова. Артерије и мање артериоле одводе крв од срца до капилара, које су повезане са мањим венама, и кроз које протиче крв до већих вена које доводе крв натраг у срце. С обзиром да се горња шупља вена улива у десну преткомору са горње стране, а доња шупља вена са доње стране, вертикални пречник десне преткоморе у том делу је најдужи. Од крвних судова могу бити укључени: дуралне артерије, пијалне артерије и екстракранијалне артерије као што су оне у скалпу. Крв без икаквих потешкоћа и отпора пролази кроз обе „растегљиве коморе“ (артерије и вене) циркулационог система, али не и кроз артериоле и капиларе (које чине микроциркулацију). Карактерише се прогресивним смањењем парцијалног притиска кисеоника, порастом парцијалног притиска угљен-диоксида и падом pH вредности у крви. Највеће две вене су доња и горња шупља вена. Плућна вена

Плућне вене су вене плућне циркулације крви. У десну преткомору () уливају се горња шупља вена () и доња шупља вена (). Доња шупља вена

Доња шупља вена () је вена која шаље редуковану крв из доњих делова тела ка десној преткомори срца и заједно са горњом шупљом веном чине две највеће вене у организму. Крв углавном тече кроз артерије, вене и капиларе, а лакунарни систем (шупљине у које се крв излива ван крвних судова) је је значајно редукован. Венски систем се коначно спаја у две главне вене: горња шупља вена (грубо говорећи дренира подручја изнад срца) и доња шупља вена (грубо говорећи дренира подручја испод срца). Тромбоза локалних крвних судова смањује доток крви, што доводи до пада парцијалног притиска кисеоника и појаве хипоксије. Горња мезентерична вена

Горња мезентерична вена () један је од венских крвних судова у систему вене порте која прикупља крв из танког црева (јејунума и илеума) и гуштераче (панкреаса).Она се у свом завршном делу спаја са спленичком веном () и гради вену порту. Горња шупља вена доводи крв из главе, врата, обе руке и грудне шупљине. Доња шупља вена доводи крв из трбушне и карличне дупље и обе ноге. Крв струји телом у затвореном систему цевчица и крвних жила, који се састоји од артерија, вена и капилара. Горња шупља вена

Горња шупља вена је главни венски крвни суд горње половине тела, који доводи венску крв богату угљен-диоксидом из главе, врата, горњих екстремитета и органа грудног коша у десну преткомору срца. Десно од вене налази се врх десне плућне марамице () и врх десног плућа, на коме горња шупља вена оставља свој отисак. Ауторегулација крвних судова такођенастаје и као одговор на промене парцијалног притиска кисеоника (pO2) и угљен-диоксида (pCO2). Из ректума крв одводе 3 хемороидалне вене: горња у хепатичну вена, а средња и доња директно у системски крвоток, али међу њима постоје бројне анастомозе. Плућна вена враћа сад кисеоником засићену крв у леву преткомору. Вредности артеријског крвног притиска зависе од стања срца, количине и вискозитета крви и еластичности крвних судова. Крв кружи унутар крвних судова. С обзиром да се горња шупља вена улива у десну преткомору са горње стране, а доња шупља вена са доње стране, вертикални пречник десне преткоморе у том делу је најдужи. Карактерише се прогресивним смањењем парцијалног притиска кисеоника, порастом парцијалног притиска угљен-диоксида и падом pH вредности у крви. Према месту запушења крвних судова мехурима ваздуха разликује се плућна и системска ваздушна емболија . Са десна налево, то су: горња шупља вена, трункус пулмоналисис и аорта. За нормално функционисање циркулације потребан је градијент (разлика) притиска између артерија и вена како би срце могло да пумпа крв кроз артерије према периферији. Вена порта се обично настаје на ушћу горње мезентеричне вене и вене слезине и прима крв из доње мезентеричне, желудачне, и цистичне вене. Из десне коморе полази плућна артерија која редуковану крв носи у плућа на оксидацију. Највеће две вене су доња и горња шупља вена. Крв углавном тече кроз артерије, вене и капиларе, а лакунарни систем (шупљине у које се крв излива ван крвних судова) је је значајно редукован. У десну преткомору () уливају се горња шупља вена () и доња шупља вена (). Са десна налево, то су: горња шупља вена, трункус пулмоналисис и аорта. Доња шупља вена

Доња шупља вена () је вена која шаље редуковану крв из доњих делова тела ка десној преткомори срца и заједно са горњом шупљом веном чине две највеће вене у организму. Венски систем се коначно спаја у две главне вене: горња шупља вена (грубо говорећи дренира подручја изнад срца) и доња шупља вена (грубо говорећи дренира подручја испод срца). Тромбоза локалних крвних судова смањује доток крви, што доводи до пада парцијалног притиска кисеоника и појаве хипоксије. Горња мезентерична вена

Горња мезентерична вена () један је од венских крвних судова у систему вене порте која прикупља крв из танког црева (јејунума и илеума) и гуштераче (панкреаса).Она се у свом завршном делу спаја са спленичком веном () и гради вену порту. Горња шупља вена доводи крв из главе, врата, обе руке и грудне шупљине. Аорта

Аорта је основни и највећи од свих крвних судова човека. Доња шупља вена доводи крв из трбушне и карличне дупље и обе ноге. Горња шупља вена

Горња шупља вена је главни венски крвни суд горње половине тела, који доводи венску крв богату угљен-диоксидом из главе, врата, горњих екстремитета и органа грудног коша у десну преткомору срца. Десно од вене налази се врх десне плућне марамице () и врх десног плућа, на коме горња шупља вена оставља свој отисак. Ауторегулација крвних судова такођенастаје и као одговор на промене парцијалног притиска кисеоника (pO2) и угљен-диоксида (pCO2). Плућна вена

Плућне вене су вене плућне циркулације крви. Из ректума крв одводе 3 хемороидалне вене: горња у хепатичну вена, а средња и доња директно у системски крвоток, али међу њима постоје бројне анастомозе. Зато су артерије кроз које крв протиче великом брзином, са јаким зидовима. Вредности артеријског крвног притиска зависе од стања срца, количине и вискозитета крви и еластичности крвних судова. Аорта и артерије близу срца у којима влада високи притисак крви називају се „велике артерије“. Крв кружи унутар крвних судова. Артерије и мање артериоле одводе крв од срца до капилара, које су повезане са мањим венама, и кроз које протиче крв до већих вена које доводе крв натраг у срце. С обзиром да се горња шупља вена улива у десну преткомору са горње стране, а доња шупља вена са доње стране, вертикални пречник десне преткоморе у том делу је најдужи. Од крвних судова могу бити укључени: дуралне артерије, пијалне артерије и екстракранијалне артерије као што су оне у скалпу. Крв без икаквих потешкоћа и отпора пролази кроз обе „растегљиве коморе“ (артерије и вене) циркулационог система, али не и кроз артериоле и капиларе (које чине микроциркулацију). Карактерише се прогресивним смањењем парцијалног притиска кисеоника, порастом парцијалног притиска угљен-диоксида и падом pH вредности у крви.