Која од наведених географских дисциплина примарно проучава савремене промене у сеоским насељима?
рурална географија демогеографија аграрна географија саобраћајна географија
A B C D
Рурална географија

Рурална географија је географска дисциплина, део друштвене географије. Војна географија

Војна географија је примењена дисциплина географије која проучава у војном погледу, тј. Теоријска географија

Теоријска географија или теоретска географија је дисциплина опште географије која представља укупност узајамно повезаних фундаменталних чинилаца, који су саставни део свих географских области, наука и дисциплина. Математичка географија

Математичка географија је физичкогеографска дисциплина која проучава Земљу као небеско тело, њен положај и кретање у васиони, као и последице тог положаја и кретања на географска обележја Земље. Историјска географија

Историјска географија је гранична дисциплина географије, која је тесно повезана са историјом. Хистологија

Хистологија је биолошка дисциплина која проучава ткива. Лихенологија

Лихенологија је биолошка дисциплина која проучава лишајеве. Алгологија

Алгологија је биолошка дисциплина која проучава алге. Она проучава задатке, садржаје, циљеве, методе, и облике наставе, а уједно и дидактичко-методичке особености свих географских дисциплина. Медицинска географија

Медицинска географија је гранична дисциплина географије. Истовремено, политичка географија као научна дисциплина је део система географских наука, која има за циљ проучавање одређених социо-економских територијалних ентитета и односа између њихових елемената. Математичка дисциплина која проучава поља се назива теорија поља. Физичка географија

Физичка географија је научна дисциплина која изучава целокупну природу на Земљи или њен географски омотач. Етимологија је лингвистичка дисциплина која проучава порекло и еволуцију речи. У сеоским насељима су пронађени остаци черњахивске културе (која је постојала за вријеме Римског царства). Географија насеља

Географија насеља је географска дисциплина, део друштвене географије. Етнологија је наука која проучава људску културу, а из ње се развила посебна дисциплина која проучава народно стваралаштво - фолклористика. Регионална географија

Регионална географија је део опште географије која комплексно проучава индивидуалне територије на Земљи - континенте, државе и њихове делове - регије. Биоетика

Биоетика је дисциплина која проучава људско деловање у односу на живот. Географија проучава рељеф Земљине површине, а хидрографија воде. Географија

Изучавање географских фактора је од великог значаја у проучавању друштвених појава у насељу. Географија

Географија или земљопис је комплексна наука која проучава природне и друштвене појаве и процесе у геопростору, те везе и односе између њих. Топоним (од -место) је властито име насељеног места (насеља, села, града) и физичко-географских објеката (планина, река, мора и др), а ономастичка дисциплина која проучава имена места односно топонима је топономастика. Хуманистика

Хуманистика је академска дисциплина која проучава све аспекте људске културе. Историјска демографија

Историјска демографија је историјска дисциплина која проучава структуру становништва у прошлости. Хистологија

Хистологија је биолошка дисциплина која проучава ткива. Лихенологија

Лихенологија је биолошка дисциплина која проучава лишајеве. Алгологија

Алгологија је биолошка дисциплина која проучава алге. Она проучава задатке, садржаје, циљеве, методе, и облике наставе, а уједно и дидактичко-методичке особености свих географских дисциплина. Математичка дисциплина која проучава поља се назива теорија поља. Етимологија је лингвистичка дисциплина која проучава порекло и еволуцију речи. У сеоским насељима су пронађени остаци черњахивске културе (која је постојала за вријеме Римског царства). Осим проучавања становништва као целине (демогеографија), истиче се географија насеља, која се њима бави као географском појавом (посебно развијен правац који проучава градове — полеогеографија). Етнологија је наука која проучава људску културу, а из ње се развила посебна дисциплина која проучава народно стваралаштво - фолклористика. Биоетика

Биоетика је дисциплина која проучава људско деловање у односу на живот. Топоним (од -место) је властито име насељеног места (насеља, села, града) и физичко-географских објеката (планина, река, мора и др), а ономастичка дисциплина која проучава имена места односно топонима је топономастика. Хуманистика

Хуманистика је академска дисциплина која проучава све аспекте људске културе. Историјска демографија

Историјска демографија је историјска дисциплина која проучава структуру становништва у прошлости. Историографија, у ширем схватања је посебна историјска дисциплина, која проучава историју историјске науке. Од тог броја око 70% је живело у градовима, а остатак у сеоским насељима. Дисциплина која систематски проучава теорију, опис и примену превођења назива се традуктологија. Сродна дисциплина је гајење шума, која проучава популациону екологију родова и врста. Културно-уметничке активности се у сеоским насељима организују преко домова културе. Епидемиологија

Епидемиологија је научна дисциплина која проучава распрострањеност и ширење болести у одређеној популацији. Војна географија

Војна географија је примењена дисциплина географије која проучава у војном погледу, тј. Стратиграфија је геолошка дисциплина која проучава и даје приказ еволуције Земље, од њеног постанка до данас. Дечја психологија

Дечја психологија је научна дисциплина која проучава психофизички развој детета од зачећа до зрелости. Око 87% становништва живи у градским, док 13% живи у сеоским насељима. Геофизика ( = Земља, = својство, природа) је научна дисциплина, која проучава физичка својства Земљине унутрашњости. Дијалектологија је научна дисциплина која проучава дијалекте, језичке варијетете карактеристичне за одређену територију. Војна географија

Војна географија је примењена дисциплина географије која проучава у војном погледу, тј. Теоријска географија

Теоријска географија или теоретска географија је дисциплина опште географије која представља укупност узајамно повезаних фундаменталних чинилаца, који су саставни део свих географских области, наука и дисциплина. Аграрна географија

Аграрна географија је грана економске географије, а у склопу друштвене географије. аграрна, индустријска, саобраћајна географија и др.). Математичка географија

Математичка географија је физичкогеографска дисциплина која проучава Земљу као небеско тело, њен положај и кретање у васиони, као и последице тог положаја и кретања на географска обележја Земље. Постоји неколико метода којима се служи аграрна географија Историјска географија

Историјска географија је гранична дисциплина географије, која је тесно повезана са историјом. Хистологија

Хистологија је биолошка дисциплина која проучава ткива. Лихенологија

Лихенологија је биолошка дисциплина која проучава лишајеве. Алгологија

Алгологија је биолошка дисциплина која проучава алге. Она проучава задатке, садржаје, циљеве, методе, и облике наставе, а уједно и дидактичко-методичке особености свих географских дисциплина. Медицинска географија

Медицинска географија је гранична дисциплина географије. Истовремено, политичка географија као научна дисциплина је део система географских наука, која има за циљ проучавање одређених социо-економских територијалних ентитета и односа између њихових елемената. Математичка дисциплина која проучава поља се назива теорија поља. Физичка географија

Физичка географија је научна дисциплина која изучава целокупну природу на Земљи или њен географски омотач. Етимологија је лингвистичка дисциплина која проучава порекло и еволуцију речи. У сеоским насељима су пронађени остаци черњахивске културе (која је постојала за вријеме Римског царства). Географија насеља

Географија насеља је географска дисциплина, део друштвене географије. Рурална географија

Рурална географија је географска дисциплина, део друштвене географије. Етнологија је наука која проучава људску културу, а из ње се развила посебна дисциплина која проучава народно стваралаштво - фолклористика. Регионална географија

Регионална географија је део опште географије која комплексно проучава индивидуалне територије на Земљи - континенте, државе и њихове делове - регије. Биоетика

Биоетика је дисциплина која проучава људско деловање у односу на живот. Географија проучава рељеф Земљине површине, а хидрографија воде. Географија

Изучавање географских фактора је од великог значаја у проучавању друштвених појава у насељу. Географија

Географија или земљопис је комплексна наука која проучава природне и друштвене појаве и процесе у геопростору, те везе и односе између њих. Војна географија

Војна географија је примењена дисциплина географије која проучава у војном погледу, тј. Теоријска географија

Теоријска географија или теоретска географија је дисциплина опште географије која представља укупност узајамно повезаних фундаменталних чинилаца, који су саставни део свих географских области, наука и дисциплина. Саобраћајна географија

Саобраћајна географија је део економске географије, у склопу друштвене географије. аграрна, индустријска, саобраћајна географија и др.). Математичка географија

Математичка географија је физичкогеографска дисциплина која проучава Земљу као небеско тело, њен положај и кретање у васиони, као и последице тог положаја и кретања на географска обележја Земље. Саобраћајна трасологија проучава трагове саобраћајне незгоде. Историјска географија

Историјска географија је гранична дисциплина географије, која је тесно повезана са историјом. Хистологија

Хистологија је биолошка дисциплина која проучава ткива. Лихенологија

Лихенологија је биолошка дисциплина која проучава лишајеве. Алгологија

Алгологија је биолошка дисциплина која проучава алге. Она проучава задатке, садржаје, циљеве, методе, и облике наставе, а уједно и дидактичко-методичке особености свих географских дисциплина. Медицинска географија

Медицинска географија је гранична дисциплина географије. Истовремено, политичка географија као научна дисциплина је део система географских наука, која има за циљ проучавање одређених социо-економских територијалних ентитета и односа између њихових елемената. Математичка дисциплина која проучава поља се назива теорија поља. Физичка географија

Физичка географија је научна дисциплина која изучава целокупну природу на Земљи или њен географски омотач. Етимологија је лингвистичка дисциплина која проучава порекло и еволуцију речи. У сеоским насељима су пронађени остаци черњахивске културе (која је постојала за вријеме Римског царства). Географија насеља

Географија насеља је географска дисциплина, део друштвене географије. Рурална географија

Рурална географија је географска дисциплина, део друштвене географије. Етнологија је наука која проучава људску културу, а из ње се развила посебна дисциплина која проучава народно стваралаштво - фолклористика. Регионална географија

Регионална географија је део опште географије која комплексно проучава индивидуалне територије на Земљи - континенте, државе и њихове делове - регије. Биоетика

Биоетика је дисциплина која проучава људско деловање у односу на живот. Географија проучава рељеф Земљине површине, а хидрографија воде. Географија

Изучавање географских фактора је од великог значаја у проучавању друштвених појава у насељу. Географија

Географија или земљопис је комплексна наука која проучава природне и друштвене појаве и процесе у геопростору, те везе и односе између њих.