Шта је исто у једрима ћелија винске мушице (2n = 8) након телофазе I и телофазе II?
број хромосома састав гена број молекула ДНА изглед хромосома
A B C D
Након телофазе следи кратка интерфаза у којој се, међутим, не одвија синтеза ДНК тако да ова фаза не представља праву интерфазу због чега се назива још и интеркинеза. Пошто су настале митозама герминативних ћелија, које су са диплоидним (2n) бројем хромозома, сперматогоније и оогоније имају такође 2n број хромозома. Код животиња је полиплоидија ретка као нормална појава; среће се код винске мушице, даждевњака, нижих рачића и др. Тако, настају диплоидан зигот (2n) и триплоидна ћелија (3n), која је последица спајања централне ћелије (2n) и сперматичне ћелије (n). Број хромозома је -{2n}- = 96. Број хромозома: -{2n}- = 48. Као и број, и величина хромосома је константна и специфична ознака за сваку врсту организама. редукција броја хромозома обавља се у првој деоби, означенојкКао мејоза и, када се мајка-ћелија (-{2n}- број хромозома) подели на две ћерке ћелије (-{N}- број хромозома). Кћерке ћелије добијају међусобно једнак број хромозома (обе су диплоидне) и количину ДНК, а истовремено имају и једнак број хромозома као мајка-ћелија (2n) од које су настале. Редукција броја хромозома обавља се у првој деоби, означеној као мејоза 1, када се мајка-ћелија (2n број хромозома) подели на две кћерке-ћелије (n број хромозома). Редукција броја хромозома обавља се у првој деоби, означеној као мејоза 1, када се мајка-ћелија (2n број хромозома) подели на две кћерке-ћелије (n број хромозома). Сензитивна влакна полазе из псеудоуниполарних ћелија горњег и доњег ганглиона и завршавају се у сензитивним једрима у продуженој мождини. При томе се једна диплоидна ћелија (2n) два пута дели и настају четири хаплоидне ћелије (n). диплоос = двострук) број хромозома (обележава се као 2n). diploos = двострук) број хромозома [обележава се као 2n]. Шупљина пликова садржи акантолитичне епидермалне ћелије које изгледају попут округлих, хомогених ћелија са хиперхроматским једрима. Резултантни број ћелија је четвороструки број почетних ћелија. Tako da će deca čvora na poziciji n biti na poziciji 2n i 2n+1. Familija -{Hylobatidae}-: giboni

Familija je podeljena u četiri roda na bazi diploidnog hromozomskog broja u hromozomskoj garnituri: -{"Hylobates"}- (2n=44), -{"Hoolock"}- (2n=38), -{"Nomascus"}- (2n=52) i -{"Symphalangus"}- (2n=50). Може се десити да ћелија има два хромозома мање, односно да јој један пар хромозома недостаје па је онда та ћелија нултизомик (2n-2). Након сваке итерације петље, имамо још две инструкције за покретање: повећање i и провера да ли ћемо остати у петљи: 
i < n;
Дакле, ако занемаримо тело петље, број инструкција овог алгоритма је "4 + 2n". Барово телашце (полни хроматин) 1949. г. откривају Bar и Berttram у једрима нервних ћелија мачке које је преисутно само код женског пола. У исто време, неурони абдуценса шаљу ексцитаторне сигнале ка моторним неуронима у контралатералним окуломоторним једрима, која инервишу . У исто време, неурони абдуценса шаљу ексцитаторне сигнале ка моторним неуронима у контралатералним окуломоторним једрима, која инервишу . Слој базалних ћелија је проширен и садржава већи број митоза и већи број ћелија атипичног изгледа. Након телофазе следи кратка интерфаза у којој се, међутим, не одвија синтеза ДНК тако да ова фаза не представља праву интерфазу због чега се назива још и интеркинеза. Код животиња је полиплоидија ретка као нормална појава; среће се код винске мушице, даждевњака, нижих рачића и др. Тако, настају диплоидан зигот (2n) и триплоидна ћелија (3n), која је последица спајања централне ћелије (2n) и сперматичне ћелије (n). Пошто су настале митозама герминативних ћелија, које су са диплоидним (2n) бројем хромозома, сперматогоније и оогоније имају такође 2n број хромозома. Већина специфичније изражених гена у танком цреву је исто тако изражено у дуоденуму, на пример -{FABP2}- и -{DEFA6}- протеини су изражени у секреторним гранулама Панетових ћелија. Сензитивна влакна полазе из псеудоуниполарних ћелија горњег и доњег ганглиона и завршавају се у сензитивним једрима у продуженој мождини. При томе се једна диплоидна ћелија (2n) два пута дели и настају четири хаплоидне ћелије (n). Геном

Геном је скуп гена које садржи једна хаплоидна ћелија. Шупљина пликова садржи акантолитичне епидермалне ћелије које изгледају попут округлих, хомогених ћелија са хиперхроматским једрима. Tako da će deca čvora na poziciji n biti na poziciji 2n i 2n+1. Familija -{Hylobatidae}-: giboni

Familija je podeljena u četiri roda na bazi diploidnog hromozomskog broja u hromozomskoj garnituri: -{"Hylobates"}- (2n=44), -{"Hoolock"}- (2n=38), -{"Nomascus"}- (2n=52) i -{"Symphalangus"}- (2n=50). Може се десити да ћелија има два хромозома мање, односно да јој један пар хромозома недостаје па је онда та ћелија нултизомик (2n-2). Након оснивања Дијецезе Азија () 314. године, Фригија II улази у њен састав. Барово телашце (полни хроматин) 1949. г. откривају Bar и Berttram у једрима нервних ћелија мачке које је преисутно само код женског пола. У исто време, неурони абдуценса шаљу ексцитаторне сигнале ка моторним неуронима у контралатералним окуломоторним једрима, која инервишу . У исто време, неурони абдуценса шаљу ексцитаторне сигнале ка моторним неуронима у контралатералним окуломоторним једрима, која инервишу . Сензитивна влакна потичу из псеудоуниполарних ћелија горњег и доњег ганглиона који су придодати овом живцу, а завршавају се у једрима у продуженој мождини. Боја тела је код аксолотла под плејотропним утицајем четири гена, који поседују по два алела у доминантно-рецесивном односу:
Заједничко деловање ових гена одређује прераспоређивање ћелија са пигментима по телу, као и тип ћелија са пигментима које су присутне у телу. Таква монозомична ћелија у укупном броју хромозома има један хромозом мање од нормалног броја, па је општа формула монозомије 2n –1 (монозомична телесна ћелија човека има 46 – 1 = 45 хромозома). Године 1998, Офман, Бојтлер и његове колеге открили су да су мишеви отпорни на ЛПС имали мутације гена које су биле веома сличне "-{Toll}-" гену воћне мушице. Из псеудоуниполарних ћелија ганглиона полазе нервна влакна која граде сензитивни део вагуса, а која се завршавају у сензитивним једрима продужене мождине (). Из псеудоуниполарних ћелија ганглиона полазе нервна влакна која граде сензитивни део вагуса, а која се завршавају у сензитивним једрима продужене мождине (). У исто време постао је и командант 8. Неурон (исто тако познат као нервна ћелија) је извршна ћелија у нервном систему која обрађује и трансмитује информације путем електрохемијске сигнализације. То је додавање винске киселине. Након телофазе следи кратка интерфаза у којој се, међутим, не одвија синтеза ДНК тако да ова фаза не представља праву интерфазу због чега се назива још и интеркинеза. Хемија ћелија исто тако зависи од реакција малих молекула и јона. Пошто су настале митозама герминативних ћелија, које су са диплоидним (2n) бројем хромозома, сперматогоније и оогоније имају такође 2n број хромозома. Код животиња је полиплоидија ретка као нормална појава; среће се код винске мушице, даждевњака, нижих рачића и др. Тако, настају диплоидан зигот (2n) и триплоидна ћелија (3n), која је последица спајања централне ћелије (2n) и сперматичне ћелије (n). Број хромозома је -{2n}- = 96. Број хромозома: -{2n}- = 48. редукција броја хромозома обавља се у првој деоби, означенојкКао мејоза и, када се мајка-ћелија (-{2n}- број хромозома) подели на две ћерке ћелије (-{N}- број хромозома). 

Стимулацијом од стране антигена или цитокина из околине (INFγ) експримирају велики број MHC молекула класе II и костимулатнорних молекула B7. Кћерке ћелије добијају међусобно једнак број хромозома (обе су диплоидне) и количину ДНК, а истовремено имају и једнак број хромозома као мајка-ћелија (2n) од које су настале. Редукција броја хромозома обавља се у првој деоби, означеној као мејоза 1, када се мајка-ћелија (2n број хромозома) подели на две кћерке-ћелије (n број хромозома). Редукција броја хромозома обавља се у првој деоби, означеној као мејоза 1, када се мајка-ћелија (2n број хромозома) подели на две кћерке-ћелије (n број хромозома). У мушком полу мејозом I од једне примарне сперматоците са 2n бројем хромозома (код човека она има 46 хромозома = 92 молекула ДНК тј. Ти се протеини разграђују у цитоплазми дендритских ћелија и презентују Т -лимфоцитима а преко MHC молекула класе I. Сензитивна влакна полазе из псеудоуниполарних ћелија горњег и доњег ганглиона и завршавају се у сензитивним једрима у продуженој мождини. При томе се једна диплоидна ћелија (2n) два пута дели и настају четири хаплоидне ћелије (n). Након 8 трка, тим је имао нестварно слабих 13 бодова и налазио се близу дна у шампионату конструктора. диплоос = двострук) број хромозома (обележава се као 2n). diploos = двострук) број хромозома [обележава се као 2n]. Око 1304. године данска одбрана захтевала је другачији тип брода, па је галија замењена когом, бродом са једрима заравњеног дна. Шупљина пликова садржи акантолитичне епидермалне ћелије које изгледају попут округлих, хомогених ћелија са хиперхроматским једрима. Резултантни број ћелија је четвороструки број почетних ћелија. Tako da će deca čvora na poziciji n biti na poziciji 2n i 2n+1. Familija -{Hylobatidae}-: giboni

Familija je podeljena u četiri roda na bazi diploidnog hromozomskog broja u hromozomskoj garnituri: -{"Hylobates"}- (2n=44), -{"Hoolock"}- (2n=38), -{"Nomascus"}- (2n=52) i -{"Symphalangus"}- (2n=50). Може се десити да ћелија има два хромозома мање, односно да јој један пар хромозома недостаје па је онда та ћелија нултизомик (2n-2). Након телофазе следи кратка интерфаза у којој се, међутим, не одвија синтеза ДНК тако да ова фаза не представља праву интерфазу због чега се назива још и интеркинеза. Код животиња је полиплоидија ретка као нормална појава; среће се код винске мушице, даждевњака, нижих рачића и др. Тако, настају диплоидан зигот (2n) и триплоидна ћелија (3n), која је последица спајања централне ћелије (2n) и сперматичне ћелије (n). Пошто су настале митозама герминативних ћелија, које су са диплоидним (2n) бројем хромозома, сперматогоније и оогоније имају такође 2n број хромозома. Сензитивна влакна полазе из псеудоуниполарних ћелија горњег и доњег ганглиона и завршавају се у сензитивним једрима у продуженој мождини. При томе се једна диплоидна ћелија (2n) два пута дели и настају четири хаплоидне ћелије (n). Шупљина пликова садржи акантолитичне епидермалне ћелије које изгледају попут округлих, хомогених ћелија са хиперхроматским једрима. Tako da će deca čvora na poziciji n biti na poziciji 2n i 2n+1. Familija -{Hylobatidae}-: giboni

Familija je podeljena u četiri roda na bazi diploidnog hromozomskog broja u hromozomskoj garnituri: -{"Hylobates"}- (2n=44), -{"Hoolock"}- (2n=38), -{"Nomascus"}- (2n=52) i -{"Symphalangus"}- (2n=50). Може се десити да ћелија има два хромозома мање, односно да јој један пар хромозома недостаје па је онда та ћелија нултизомик (2n-2). Барово телашце (полни хроматин) 1949. г. откривају Bar и Berttram у једрима нервних ћелија мачке које је преисутно само код женског пола. У исто време, неурони абдуценса шаљу ексцитаторне сигнале ка моторним неуронима у контралатералним окуломоторним једрима, која инервишу . У исто време, неурони абдуценса шаљу ексцитаторне сигнале ка моторним неуронима у контралатералним окуломоторним једрима, која инервишу . Ова врста омотача има изглед љуштуре, у којој се налази ћелија. Скуп свих хромосома у ћелији означава се као хромозомска гарнитура. Сензитивна влакна потичу из псеудоуниполарних ћелија горњег и доњег ганглиона који су придодати овом живцу, а завршавају се у једрима у продуженој мождини. Таква монозомична ћелија у укупном броју хромозома има један хромозом мање од нормалног броја, па је општа формула монозомије 2n –1 (монозомична телесна ћелија човека има 46 – 1 = 45 хромозома). Из псеудоуниполарних ћелија ганглиона полазе нервна влакна која граде сензитивни део вагуса, а која се завршавају у сензитивним једрима продужене мождине (). Из псеудоуниполарних ћелија ганглиона полазе нервна влакна која граде сензитивни део вагуса, а која се завршавају у сензитивним једрима продужене мождине (). Као и број, и величина хромосома је константна и специфична ознака за сваку врсту организама. У исто време постао је и командант 8. Неурон (исто тако познат као нервна ћелија) је извршна ћелија у нервном систему која обрађује и трансмитује информације путем електрохемијске сигнализације. То је додавање винске киселине. Ћелија заустављена у метафази II је оотида и спремна је да се оплоди. Ћелија са једним хромозомом више од нормалног броја је тризомик (уместо пара одређеног хромозома она има три) - општа формула је 2n+1.