Радиоактивни изотоп редног броја Z при β – распаду прелази у нови изотоп. Који је редни број језгра насталог изотопа?
Z + 2 Z -2 Z -1 Z + 1
A B C D
У природи се јавља само један стабилни изотоп Au, а постоји и шеснаест природних радио активних изотопа (најпознатији радиоактивни изотоп је Au). α-распад се јавља код елемената великог редног броја (-{z}- > 82). Слаби бозони W и Z учествују у процесима β-распада језгра. Изотоп

Изотопи су атоми хемијског елемента чије језгро има исти атомски број, "Z", али различиту атомску масу, "A". Тиме се редни број језгра мења за +1, односно -1, док му се маса практично не мења, што значи да при β-распаду настају изобарна језгра (А се не мења). Тачнији прорачуни, узимајући у обзир ефекте ограничене величине језгра, указују на то да енергија везивања прво прелази 2"-{mc}-" за "-{Z}-" > "-{Z}-" ≈ 173. Изотоп -{Cr}- је радиогенски производ распада изотопа -{Mn}-. Постојан је само изотоп 103 који представља 100% природног састава изотопа родијума. За комплексни број "-{z}-" = "-{a}-" + "-{ib}-", дефинише се модуо комплексног броја као |"-{z}-"| = √("-{a}-" + "-{b}-") = √ ("-{z}-" "-{z}-") (погледати квадратни корен и Конјугован комплексан број). Угљеник се може наћи и као један нестабилан, радиоактивни изотоп. Радиоизотоп

Радиоизотоп је радиоактивни изотоп једног хемијског елемента (супротан стабилном изотопу). Најчешћи изотоп је -{Zn}- са 48,63 % удела у природном односу изотопа. Калцијум има и космогенски изотоп, радиоактивни -{Ca}- који има време полураспада од 103.000 година. Изотоп 264 је добијен 1986. године, бомбардовањем изотопа 249 -{Cf}- једрима изотопа 16 оксида. Радиоактивни изотоп -{Sc}- користи се у рафинеријама нафте као средство за трасирање. Распадом почетног језгра, које се назива и језгро родитеља, настаје ново језгро, потомак, које може да има редни број Z и/или масени број A различит од језгра родитеља. При томе се масени број радионуклеида смањује за 4, а наелектрисање (редни број) језгра за 2. У природи се јавља и изотоп 210 (око 50 ppm природног састава изотопа), који је радиоактиван. Данас се овај изотоп производи као „кћерка” вештачког изотопа уранијума-233, а који настаје из зрачења неутронима изотопа -{Th}-. Изотоп -{Ni}-, откривен 1999, је изотоп тешког елемента који је најбогатији протонима. Толика количина аргона се највећим делом објашњава радиоактивним распадом изотопа калијума -{K}-, при чему настаје изотоп аргона -{Ar}-. Број неутрона дефинише изотоп елемента. Број неутрона одређује изотоп елемента. Изотоп -{U}- подлеже спонтаном раздвајању језгра под утицајем термичних неутрона. Најпостојанији изотоп који се јавља у природи је изотоп 210, који има време полураспада 138 дана. У природи се јавља само један стабилни изотоп Au, а постоји и шеснаест природних радио активних изотопа (најпознатији радиоактивни изотоп је Au). α-распад се јавља код елемената великог редног броја (-{z}- > 82). Слаби бозони W и Z учествују у процесима β-распада језгра. Изотоп

Изотопи су атоми хемијског елемента чије језгро има исти атомски број, "Z", али различиту атомску масу, "A". Тиме се редни број језгра мења за +1, односно -1, док му се маса практично не мења, што значи да при β-распаду настају изобарна језгра (А се не мења). Тачнији прорачуни, узимајући у обзир ефекте ограничене величине језгра, указују на то да енергија везивања прво прелази 2"-{mc}-" за "-{Z}-" > "-{Z}-" ≈ 173. Изотоп -{Cr}- је радиогенски производ распада изотопа -{Mn}-. Постојан је само изотоп 103 који представља 100% природног састава изотопа родијума. За комплексни број "-{z}-" = "-{a}-" + "-{ib}-", дефинише се модуо комплексног броја као |"-{z}-"| = √("-{a}-" + "-{b}-") = √ ("-{z}-" "-{z}-") (погледати квадратни корен и Конјугован комплексан број). Угљеник се може наћи и као један нестабилан, радиоактивни изотоп. Радиоизотоп

Радиоизотоп је радиоактивни изотоп једног хемијског елемента (супротан стабилном изотопу). Најчешћи изотоп је -{Zn}- са 48,63 % удела у природном односу изотопа. Калцијум има и космогенски изотоп, радиоактивни -{Ca}- који има време полураспада од 103.000 година. Изотоп 264 је добијен 1986. године, бомбардовањем изотопа 249 -{Cf}- једрима изотопа 16 оксида. Радиоактивни изотоп -{Sc}- користи се у рафинеријама нафте као средство за трасирање. Распадом почетног језгра, које се назива и језгро родитеља, настаје ново језгро, потомак, које може да има редни број Z и/или масени број A различит од језгра родитеља. При томе се масени број радионуклеида смањује за 4, а наелектрисање (редни број) језгра за 2. У природи се јавља и изотоп 210 (око 50 ppm природног састава изотопа), који је радиоактиван. Данас се овај изотоп производи као „кћерка” вештачког изотопа уранијума-233, а који настаје из зрачења неутронима изотопа -{Th}-. Изотоп -{Ni}-, откривен 1999, је изотоп тешког елемента који је најбогатији протонима. Толика количина аргона се највећим делом објашњава радиоактивним распадом изотопа калијума -{K}-, при чему настаје изотоп аргона -{Ar}-. Број неутрона дефинише изотоп елемента. Број неутрона одређује изотоп елемента. Изотоп -{U}- подлеже спонтаном раздвајању језгра под утицајем термичних неутрона. Најпостојанији изотоп који се јавља у природи је изотоп 210, који има време полураспада 138 дана. У природи се јавља само један стабилни изотоп Au, а постоји и шеснаест природних радио активних изотопа (најпознатији радиоактивни изотоп је Au). Тиме се редни број језгра мења за +1, односно -1, док му се маса практично не мења, што значи да при β-распаду настају изобарна језгра (А се не мења). α-распад се јавља код елемената великог редног броја (-{z}- > 82). Слаби бозони W и Z учествују у процесима β-распада језгра. Изотоп

Изотопи су атоми хемијског елемента чије језгро има исти атомски број, "Z", али различиту атомску масу, "A". Изотоп -{Cr}- је радиогенски производ распада изотопа -{Mn}-. Постојан је само изотоп 103 који представља 100% природног састава изотопа родијума. За комплексни број "-{z}-" = "-{a}-" + "-{ib}-", дефинише се модуо комплексног броја као |"-{z}-"| = √("-{a}-" + "-{b}-") = √ ("-{z}-" "-{z}-") (погледати квадратни корен и Конјугован комплексан број). Угљеник се може наћи и као један нестабилан, радиоактивни изотоп. Радиоизотоп

Радиоизотоп је радиоактивни изотоп једног хемијског елемента (супротан стабилном изотопу). Најчешћи изотоп је -{Zn}- са 48,63 % удела у природном односу изотопа. Калцијум има и космогенски изотоп, радиоактивни -{Ca}- који има време полураспада од 103.000 година. Изотоп 264 је добијен 1986. године, бомбардовањем изотопа 249 -{Cf}- једрима изотопа 16 оксида. Радиоактивни изотоп -{Sc}- користи се у рафинеријама нафте као средство за трасирање. Распадом почетног језгра, које се назива и језгро родитеља, настаје ново језгро, потомак, које може да има редни број Z и/или масени број A различит од језгра родитеља. Такво филтрирање је данас бескорисно јер нападачи могу првом послатом распарчаном пакету уместо редног броја 0 доделити редни број 1. Тачнији прорачуни, узимајући у обзир ефекте ограничене величине језгра, указују на то да енергија везивања прво прелази 2"-{mc}-" за "-{Z}-" > "-{Z}-" ≈ 173. У природи се јавља и изотоп 210 (око 50 ppm природног састава изотопа), који је радиоактиван. Данас се овај изотоп производи као „кћерка” вештачког изотопа уранијума-233, а који настаје из зрачења неутронима изотопа -{Th}-. Изотоп -{Ni}-, откривен 1999, је изотоп тешког елемента који је најбогатији протонима. Толика количина аргона се највећим делом објашњава радиоактивним распадом изотопа калијума -{K}-, при чему настаје изотоп аргона -{Ar}-. Број неутрона дефинише изотоп елемента. Број неутрона одређује изотоп елемента. Изотоп -{U}- подлеже спонтаном раздвајању језгра под утицајем термичних неутрона. Cromemco Z-1

__БЕЗКН__

-{Cromemco Z-1}- (-{Z-1}-) је професионални рачунар фирме -{Cromemco}- који је почео да се производи у САД током 1976. године. У природи се јавља само један стабилни изотоп Au, а постоји и шеснаест природних радио активних изотопа (најпознатији радиоактивни изотоп је Au). Тиме се редни број језгра мења за +1, односно -1, док му се маса практично не мења, што значи да при β-распаду настају изобарна језгра (А се не мења). α-распад се јавља код елемената великог редног броја (-{z}- > 82). Слаби бозони W и Z учествују у процесима β-распада језгра. Изотоп

Изотопи су атоми хемијског елемента чије језгро има исти атомски број, "Z", али различиту атомску масу, "A". Изотоп -{Cr}- је радиогенски производ распада изотопа -{Mn}-. Постојан је само изотоп 103 који представља 100% природног састава изотопа родијума. За комплексни број "-{z}-" = "-{a}-" + "-{ib}-", дефинише се модуо комплексног броја као |"-{z}-"| = √("-{a}-" + "-{b}-") = √ ("-{z}-" "-{z}-") (погледати квадратни корен и Конјугован комплексан број). Угљеник се може наћи и као један нестабилан, радиоактивни изотоп. Радиоизотоп

Радиоизотоп је радиоактивни изотоп једног хемијског елемента (супротан стабилном изотопу). Најчешћи изотоп је -{Zn}- са 48,63 % удела у природном односу изотопа. Калцијум има и космогенски изотоп, радиоактивни -{Ca}- који има време полураспада од 103.000 година. Изотоп 264 је добијен 1986. године, бомбардовањем изотопа 249 -{Cf}- једрима изотопа 16 оксида. Радиоактивни изотоп -{Sc}- користи се у рафинеријама нафте као средство за трасирање. Распадом почетног језгра, које се назива и језгро родитеља, настаје ново језгро, потомак, које може да има редни број Z и/или масени број A различит од језгра родитеља. Такво филтрирање је данас бескорисно јер нападачи могу првом послатом распарчаном пакету уместо редног броја 0 доделити редни број 1. Тачнији прорачуни, узимајући у обзир ефекте ограничене величине језгра, указују на то да енергија везивања прво прелази 2"-{mc}-" за "-{Z}-" > "-{Z}-" ≈ 173. У природи се јавља и изотоп 210 (око 50 ppm природног састава изотопа), који је радиоактиван. Данас се овај изотоп производи као „кћерка” вештачког изотопа уранијума-233, а који настаје из зрачења неутронима изотопа -{Th}-. Изотоп -{Ni}-, откривен 1999, је изотоп тешког елемента који је најбогатији протонима. Толика количина аргона се највећим делом објашњава радиоактивним распадом изотопа калијума -{K}-, при чему настаје изотоп аргона -{Ar}-. Број неутрона дефинише изотоп елемента. Број неутрона одређује изотоп елемента. Изотоп -{U}- подлеже спонтаном раздвајању језгра под утицајем термичних неутрона. Cromemco Z-1

__БЕЗКН__

-{Cromemco Z-1}- (-{Z-1}-) је професионални рачунар фирме -{Cromemco}- који је почео да се производи у САД током 1976. године.