Из којег су геолошког периода стене које превладавају на подручју Аустралије?
из палеозоика из мезозоика из прекамбрија из кенозоика
A B C D
Према геолошкој старости најстарије стене на подручју Парка датирају из периода палеозоика (пре више од 250 милиона година), а у грађи превладавају доломити тријаске старости, што је условило настанак крша који прекрива чак 90 посто површине. Чине их стене из палеозоика и мезозоика: кречњачке стене из тријаса, доломит, глинац и пешчар. На обронцима планине налазе се:



Геолошку основу планине чине силикатне стене из палеозоика са кристаластим шкриљцима. У погледу геолошког састава превладавају доломити тријаске старости и кредне наслаге. Стене из периода креде и палеолита, за које се сматра да су постојале пре рифта, данас су местимично распрострањене на маргинама рифта. На том подручју превладавају буква, храст, граб и врба. Пронађени су римски грбови из периода рисмсе влададине на овом подручју. Планине су се еродирале током касног палеозоика и раног мезозоика, остављајући екстензивне депозите седиментне стене. Најстарије наслаге на подручје Жупаније су из млађег палеозоика, тј. На истом подручју су присутне и неколике „стене". На читавом подручју су присутне и бројне некрополе стећака из средњовјековног периода. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Прва насеља у том подручју су из периода пре Римљана. На подручју општине налазе се двије џамије из османског периода. На овом подручју основне стене које граде побрђе прекривене су дебљим слојевима глацијалних седимената и налазе се на већим дубинама. У јужном делу атара, на Пештерском пољу, на 1.157 м.н.в., налази се мало природно језеро, које представља остатак неогеног језера из прадавног геолошког периода, којим је Пештерско поље и које је временом отекло. Наслаге потичу из палеозоика и из мезозоика и терцијара. Током дугог временског периода седименти су стварали тешке стене. Индуанско доба на почетку геолошког периода тријаса је именовано по региону Инда. Она је најближи предак врстама које су живеле на том подручју још од периода терцијара. Наслаге потичу из палеозоика, мезозоика и терцијара. Археолози су на подручју данашњег Авганистана пронашли доказе људског присуства који датирају из средњег палеолитског периода. Ипак неки трагови сведоче да су прве насеобине на овом подручју из периода касног бронзаног доба. Ови споменици са стилизованим крстовима слични су сеоским надгробним споменицима на београдском подручју из тог периода. Чине их стене из палеозоика и мезозоика: кречњачке стене из тријаса, доломит, глинац и пешчар. Мезозојске стене су доста добро развијене у овом подручју, и може се пратити развој по свим катовима мезозоика. Према геолошкој старости најстарије стене на подручју Парка датирају из периода палеозоика (пре више од 250 милиона година), а у грађи превладавају доломити тријаске старости, што је условило настанак крша који прекрива чак 90 посто површине. У погледу геолошког састава превладавају доломити тријаске старости и кредне наслаге. Стене из периода креде и палеолита, за које се сматра да су постојале пре рифта, данас су местимично распрострањене на маргинама рифта. На том подручју превладавају буква, храст, граб и врба. Пронађени су римски грбови из периода рисмсе влададине на овом подручју. Планине су се еродирале током касног палеозоика и раног мезозоика, остављајући екстензивне депозите седиментне стене. На истом подручју су присутне и неколике „стене". На читавом подручју су присутне и бројне некрополе стећака из средњовјековног периода. Наслаге из мезозоика, тј. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Прва насеља у том подручју су из периода пре Римљана. На подручју општине налазе се двије џамије из османског периода. Материјала из мезозоика нађено је само на неколико локалитета док су много бројнија налазишта из неолита. На овом подручју основне стене које граде побрђе прекривене су дебљим слојевима глацијалних седимената и налазе се на већим дубинама. Скривеносеменице су вероватно настале током мезозоика - постоје фосилни остаци из периода Креде, али се претпоставља да су оне постојале и раније, у Тријасу и Јури. У јужном делу атара, на Пештерском пољу, на 1.157 м.н.в., налази се мало природно језеро, које представља остатак неогеног језера из прадавног геолошког периода, којим је Пештерско поље и које је временом отекло. Током дугог временског периода седименти су стварали тешке стене. Индуанско доба на почетку геолошког периода тријаса је именовано по региону Инда. Наслаге потичу из палеозоика и из мезозоика и терцијара. Она је најближи предак врстама које су живеле на том подручју још од периода терцијара. Археолози су на подручју данашњег Авганистана пронашли доказе људског присуства који датирају из средњег палеолитског периода. Ипак неки трагови сведоче да су прве насеобине на овом подручју из периода касног бронзаног доба. Према геолошкој старости најстарије стене на подручју Парка датирају из периода палеозоика (пре више од 250 милиона година), а у грађи превладавају доломити тријаске старости, што је условило настанак крша који прекрива чак 90 посто површине. У погледу геолошког састава превладавају доломити тријаске старости и кредне наслаге. Стене из периода креде и палеолита, за које се сматра да су постојале пре рифта, данас су местимично распрострањене на маргинама рифта. На том подручју превладавају буква, храст, граб и врба. Пронађени су римски грбови из периода рисмсе влададине на овом подручју. На истом подручју су присутне и неколике „стене". На читавом подручју су присутне и бројне некрополе стећака из средњовјековног периода. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Прва насеља у том подручју су из периода пре Римљана. На подручју општине налазе се двије џамије из османског периода. На овом подручју основне стене које граде побрђе прекривене су дебљим слојевима глацијалних седимената и налазе се на већим дубинама. У јужном делу атара, на Пештерском пољу, на 1.157 м.н.в., налази се мало природно језеро, које представља остатак неогеног језера из прадавног геолошког периода, којим је Пештерско поље и које је временом отекло. Током дугог временског периода седименти су стварали тешке стене. Индуанско доба на почетку геолошког периода тријаса је именовано по региону Инда. Она је најближи предак врстама које су живеле на том подручју још од периода терцијара. Археолози су на подручју данашњег Авганистана пронашли доказе људског присуства који датирају из средњег палеолитског периода. Ипак неки трагови сведоче да су прве насеобине на овом подручју из периода касног бронзаног доба. Ови споменици са стилизованим крстовима слични су сеоским надгробним споменицима на београдском подручју из тог периода. Река Мјадзелка је отока језера Мјадзел из којег истиче на подручју Мјадзелског рејона. Каснији докази су потврдили да се удар догодио пре отприлике 65.000.000 година, на крају геолошког периода Креде. Ове стене су сличне, али нису исте као стене које настају на средњеокеанским гребенима. Примери седиментних стена:
песак, пешчар, карбонатне стене, глиновите стене, каустобиолити (стене које су запаљиве) нпр. На овом подручју су пронађени трагови старијих насеља, који датирају из бронзаног доба, сарматског периода и средњег века. Стене са океанског дна ове плоче које се подвлаче под копно се топе и избијају на површину у виду лаве у подручју Трансмексичког вулканског појаса дуж којег се налазе бројни активни вулкани. Према геолошкој старости најстарије стене на подручју Парка датирају из периода палеозоика (пре више од 250 милиона година), а у грађи превладавају доломити тријаске старости, што је условило настанак крша који прекрива чак 90 посто површине. У погледу геолошког састава превладавају доломити тријаске старости и кредне наслаге. Стене из периода креде и палеолита, за које се сматра да су постојале пре рифта, данас су местимично распрострањене на маргинама рифта. На том подручју превладавају буква, храст, граб и врба. Пронађени су римски грбови из периода рисмсе влададине на овом подручју. Архипелаг припада делу регије формираном током касног кенозоика и скоријег набирања тла, па су слојеви уситњених стена које пробијају гранитне стене широко распрострањени. На истом подручју су присутне и неколике „стене". На читавом подручју су присутне и бројне некрополе стећака из средњовјековног периода. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Након периода колонизације имигранти су били углавном из Британије, Ирске и Аустралије, због рестриктивне политике сличне политици Беле Аустралије. Прва насеља у том подручју су из периода пре Римљана. На подручју општине налазе се двије џамије из османског периода. На овом подручју основне стене које граде побрђе прекривене су дебљим слојевима глацијалних седимената и налазе се на већим дубинама. У јужном делу атара, на Пештерском пољу, на 1.157 м.н.в., налази се мало природно језеро, које представља остатак неогеног језера из прадавног геолошког периода, којим је Пештерско поље и које је временом отекло. Током дугог временског периода седименти су стварали тешке стене. Индуанско доба на почетку геолошког периода тријаса је именовано по региону Инда. Она је најближи предак врстама које су живеле на том подручју још од периода терцијара. Археолози су на подручју данашњег Авганистана пронашли доказе људског присуства који датирају из средњег палеолитског периода. Ипак неки трагови сведоче да су прве насеобине на овом подручју из периода касног бронзаног доба. Ови споменици са стилизованим крстовима слични су сеоским надгробним споменицима на београдском подручју из тог периода. Река Мјадзелка је отока језера Мјадзел из којег истиче на подручју Мјадзелског рејона. Каснији докази су потврдили да се удар догодио пре отприлике 65.000.000 година, на крају геолошког периода Креде. Ове стене су сличне, али нису исте као стене које настају на средњеокеанским гребенима. Примери седиментних стена:
песак, пешчар, карбонатне стене, глиновите стене, каустобиолити (стене које су запаљиве) нпр. На овом подручју су пронађени трагови старијих насеља, који датирају из бронзаног доба, сарматског периода и средњег века.