Тело се креће равномерно по кружници полупречника r брзином износа је износ брзине кретања тог тела по кружници полупречника 4 r ако на њега делује центрипетална сила истог износа?
v/2 v/4 2 v 4 v
A B C D
Између брзине кретања -{"v"}- по кружној стази полупречника -{"r"}- и центрипеталне акцелерације -{"g"}- постоји веза:

Креће ли се тело по кружници и појача ли се центрипетална сила, порашће и убрзање и брзина. По аналогији с кружним кретањем, и код кретања по кружници описује се закретање вектора брзине помоћу износа брзине, и то релацијом formula_56. А код једнолико убрзаног кретања по кружници мора се - поред центрипеталног убрзања - увести и тангенцијално убрзање за опис промене износа брзине. Ту угаона брзина описује закретање полупречника (радијус вектора) повученог до тачке која се креће по кружници. Код кретања по кружници, за нормалну силу користи се назив центрипетална сила, зато што је усмерена према средишту кружнице. То је, дакле, заиста нормална компонента убрзања, и она има облик:

Код кружног кретања износ кутне брзине formula_53 једнак је односу износа брзине и полупречника кружнице, formula_54. Зато се нормална компонента убрзања може изразити преко износа брзине и полупречника: formula_55. Ако се тело креће равномерно, односно брзином константног интензитета, по кружној путањи, према Другом Њутновом закону центрифугална сила биће једнака производу масе и центрифугалног убрзања:

Како се центрифугално убрзање може изразити преко брзине кретања и полупречника орбите, израз за центрифугалну силу је

где је formula_3 убрзање, formula_4 маса тела, formula_5 полупречник круга, formula_6 константа брзина кретања тела. Код једноликог кретања по кружници, то је само нормално убрзање (јер брзина не мења износ), а оно се на кружници назива "центрипеталним" или "радијалним" убрзањем. Ако се тело деловањем сила креће праволинијски униформном брзином (-{v}- = константна), тело је у "динамичкој равнотежи". Код ротације тела око чврсте осе, рад најчешће врши сила којој се хватиште креће по кружници, а она има смер тангенте на ту кружницу. Добар пример за промену смера брзине је кретање по кружници. Ако би брзина кретања -{"v"}- била мања од брзине кружења -{"v"}-, то тело би због слободног пада пришло центру Земље више него што би се у једноликом кретању по правцу од ње одмакнуло, па би тако прелазило с кружнице већег полупречника на кружницу мањег полупречника, те би у спирали напокон пало на Земљу. Укупна брзина тела које се креће по кружници је:

где је formula_104 нормална брзина, a formula_105 тангенцијална брзина. На пример, мало сферно тело са пречником -{r}- = 0,5 -{µm}-, креће се кроз воду са брзином -{ v = 10 µm/s.}-. Наиме, на тело које се креће по кружној путањи, гледајући из стационарног односно инерцијалног референтног система, види се да на њега делује центрипетална сила усмерена од центра кривине путање ка телу. Током првог дела кретања, кретања навише, интензитет брзине равномерно опада, а успорење тела је по интензитету једнако убрзању силе Земљине теже g. Брзина се смањује зато што сила Земљине теже делује у супротном смеру од смера почетне брзине тела. Површина површи лопте (површина сфере) полупречника r одређује се формулом formula_7. Ако је v=V , на неинвертујућем улазу сигнал је позитиван и износи v=V*R/(R+R) . Средство се исказује изнад износа који може да се поврати уколико је износ по коме је исказано изнад износа који би се повратио путем употребе или продаје тог средства. Брзину тела треба повећати од -{"v"}- до -{"v"}-, заправо кинетичкој енергији треба додати износ -{"G M m / 2 r"}-. Стерадијан се дефинише као "просторни угао код центра кугле полупречника "r" затворен делом површине кугле са површином "r"." Ако се на осамљену металну куглу полупречника -{"R"}- доведе количина позитивног електричног набоја "Q", експеримент ће показати да набој "Q" делује електричном силом на пробни набој "q" у простору око кугле, где је сила одбојна кад су набоји истог предзнака, односно привлачна ако су набоји супротног предзнака. Кардиоида

Кардиоида (од -срце и -облик ) је крива, коју исцртава тачка на кружници, која се котрља без клизања око друге кружнице истога полупречника. За центрифугално, односно центрипетално убрзање које се у кинематици назива нормално убрзање, вреди израз:

formula_7

Тело које се креће по кружници константном брзином -{"v"}-, увек има нормално или центрипетално убрзање formula_8 која има смер према средишту путање. Између брзине кретања -{"v"}- по кружној стази полупречника -{"r"}- и центрипеталне акцелерације -{"g"}- постоји веза:

Креће ли се тело по кружници и појача ли се центрипетална сила, порашће и убрзање и брзина. По аналогији с кружним кретањем, и код кретања по кружници описује се закретање вектора брзине помоћу износа брзине, и то релацијом formula_56. А код једнолико убрзаног кретања по кружници мора се - поред центрипеталног убрзања - увести и тангенцијално убрзање за опис промене износа брзине. Ту угаона брзина описује закретање полупречника (радијус вектора) повученог до тачке која се креће по кружници. Код кретања по кружници, за нормалну силу користи се назив центрипетална сила, зато што је усмерена према средишту кружнице. То је, дакле, заиста нормална компонента убрзања, и она има облик:

Код кружног кретања износ кутне брзине formula_53 једнак је односу износа брзине и полупречника кружнице, formula_54. Зато се нормална компонента убрзања може изразити преко износа брзине и полупречника: formula_55. Ако се тело креће равномерно, односно брзином константног интензитета, по кружној путањи, према Другом Њутновом закону центрифугална сила биће једнака производу масе и центрифугалног убрзања:

Како се центрифугално убрзање може изразити преко брзине кретања и полупречника орбите, израз за центрифугалну силу је

где је formula_3 убрзање, formula_4 маса тела, formula_5 полупречник круга, formula_6 константа брзина кретања тела. Код једноликог кретања по кружници, то је само нормално убрзање (јер брзина не мења износ), а оно се на кружници назива "центрипеталним" или "радијалним" убрзањем. Ако се тело деловањем сила креће праволинијски униформном брзином (-{v}- = константна), тело је у "динамичкој равнотежи". Код ротације тела око чврсте осе, рад најчешће врши сила којој се хватиште креће по кружници, а она има смер тангенте на ту кружницу. Добар пример за промену смера брзине је кретање по кружници. Ако би брзина кретања -{"v"}- била мања од брзине кружења -{"v"}-, то тело би због слободног пада пришло центру Земље више него што би се у једноликом кретању по правцу од ње одмакнуло, па би тако прелазило с кружнице већег полупречника на кружницу мањег полупречника, те би у спирали напокон пало на Земљу. Укупна брзина тела које се креће по кружници је:

где је formula_104 нормална брзина, a formula_105 тангенцијална брзина. На пример, мало сферно тело са пречником -{r}- = 0,5 -{µm}-, креће се кроз воду са брзином -{ v = 10 µm/s.}-. Наиме, на тело које се креће по кружној путањи, гледајући из стационарног односно инерцијалног референтног система, види се да на њега делује центрипетална сила усмерена од центра кривине путање ка телу. Током првог дела кретања, кретања навише, интензитет брзине равномерно опада, а успорење тела је по интензитету једнако убрзању силе Земљине теже g. Брзина се смањује зато што сила Земљине теже делује у супротном смеру од смера почетне брзине тела. Површина површи лопте (површина сфере) полупречника r одређује се формулом formula_7. Ако је v=V , на неинвертујућем улазу сигнал је позитиван и износи v=V*R/(R+R) . Средство се исказује изнад износа који може да се поврати уколико је износ по коме је исказано изнад износа који би се повратио путем употребе или продаје тог средства. Стерадијан се дефинише као "просторни угао код центра кугле полупречника "r" затворен делом површине кугле са површином "r"." Ако се на осамљену металну куглу полупречника -{"R"}- доведе количина позитивног електричног набоја "Q", експеримент ће показати да набој "Q" делује електричном силом на пробни набој "q" у простору око кугле, где је сила одбојна кад су набоји истог предзнака, односно привлачна ако су набоји супротног предзнака. Кардиоида

Кардиоида (од -срце и -облик ) је крива, коју исцртава тачка на кружници, која се котрља без клизања око друге кружнице истога полупречника. За центрифугално, односно центрипетално убрзање које се у кинематици назива нормално убрзање, вреди израз:

formula_7

Тело које се креће по кружници константном брзином -{"v"}-, увек има нормално или центрипетално убрзање formula_8 која има смер према средишту путање. Формула хистерезиса

V=(R*V+R*V)/(R+R)

V=(R*V+R*V)/(R+R)

HIST=V-V

HIST=R(V-V)(R+R)

Примене укључују компаратор напона, осцилаторе и др. Између брзине кретања -{"v"}- по кружној стази полупречника -{"r"}- и центрипеталне акцелерације -{"g"}- постоји веза:

Креће ли се тело по кружници и појача ли се центрипетална сила, порашће и убрзање и брзина. По аналогији с кружним кретањем, и код кретања по кружници описује се закретање вектора брзине помоћу износа брзине, и то релацијом formula_56. А код једнолико убрзаног кретања по кружници мора се - поред центрипеталног убрзања - увести и тангенцијално убрзање за опис промене износа брзине. Ту угаона брзина описује закретање полупречника (радијус вектора) повученог до тачке која се креће по кружници. Код кретања по кружници, за нормалну силу користи се назив центрипетална сила, зато што је усмерена према средишту кружнице. То је, дакле, заиста нормална компонента убрзања, и она има облик:

Код кружног кретања износ кутне брзине formula_53 једнак је односу износа брзине и полупречника кружнице, formula_54. Зато се нормална компонента убрзања може изразити преко износа брзине и полупречника: formula_55. Ако се тело креће равномерно, односно брзином константног интензитета, по кружној путањи, према Другом Њутновом закону центрифугална сила биће једнака производу масе и центрифугалног убрзања:

Како се центрифугално убрзање може изразити преко брзине кретања и полупречника орбите, израз за центрифугалну силу је

где је formula_3 убрзање, formula_4 маса тела, formula_5 полупречник круга, formula_6 константа брзина кретања тела. Код једноликог кретања по кружници, то је само нормално убрзање (јер брзина не мења износ), а оно се на кружници назива "центрипеталним" или "радијалним" убрзањем. Ако се тело деловањем сила креће праволинијски униформном брзином (-{v}- = константна), тело је у "динамичкој равнотежи". Код ротације тела око чврсте осе, рад најчешће врши сила којој се хватиште креће по кружници, а она има смер тангенте на ту кружницу. Добар пример за промену смера брзине је кретање по кружници. Ако би брзина кретања -{"v"}- била мања од брзине кружења -{"v"}-, то тело би због слободног пада пришло центру Земље више него што би се у једноликом кретању по правцу од ње одмакнуло, па би тако прелазило с кружнице већег полупречника на кружницу мањег полупречника, те би у спирали напокон пало на Земљу. Укупна брзина тела које се креће по кружници је:

где је formula_104 нормална брзина, a formula_105 тангенцијална брзина. На пример, мало сферно тело са пречником -{r}- = 0,5 -{µm}-, креће се кроз воду са брзином -{ v = 10 µm/s.}-. Наиме, на тело које се креће по кружној путањи, гледајући из стационарног односно инерцијалног референтног система, види се да на њега делује центрипетална сила усмерена од центра кривине путање ка телу. Током првог дела кретања, кретања навише, интензитет брзине равномерно опада, а успорење тела је по интензитету једнако убрзању силе Земљине теже g. Брзина се смањује зато што сила Земљине теже делује у супротном смеру од смера почетне брзине тела. Површина површи лопте (површина сфере) полупречника r одређује се формулом formula_7. Ако је v=V , на неинвертујућем улазу сигнал је позитиван и износи v=V*R/(R+R) . Средство се исказује изнад износа који може да се поврати уколико је износ по коме је исказано изнад износа који би се повратио путем употребе или продаје тог средства. Брзину тела треба повећати од -{"v"}- до -{"v"}-, заправо кинетичкој енергији треба додати износ -{"G M m / 2 r"}-. Стерадијан се дефинише као "просторни угао код центра кугле полупречника "r" затворен делом површине кугле са површином "r"." Ако се на осамљену металну куглу полупречника -{"R"}- доведе количина позитивног електричног набоја "Q", експеримент ће показати да набој "Q" делује електричном силом на пробни набој "q" у простору око кугле, где је сила одбојна кад су набоји истог предзнака, односно привлачна ако су набоји супротног предзнака. Кардиоида

Кардиоида (од -срце и -облик ) је крива, коју исцртава тачка на кружници, која се котрља без клизања око друге кружнице истога полупречника. За центрифугално, односно центрипетално убрзање које се у кинематици назива нормално убрзање, вреди израз:

formula_7

Тело које се креће по кружници константном брзином -{"v"}-, увек има нормално или центрипетално убрзање formula_8 која има смер према средишту путање. Између брзине кретања -{"v"}- по кружној стази полупречника -{"r"}- и центрипеталне акцелерације -{"g"}- постоји веза:

Креће ли се тело по кружници и појача ли се центрипетална сила, порашће и убрзање и брзина. По аналогији с кружним кретањем, и код кретања по кружници описује се закретање вектора брзине помоћу износа брзине, и то релацијом formula_56. А код једнолико убрзаног кретања по кружници мора се - поред центрипеталног убрзања - увести и тангенцијално убрзање за опис промене износа брзине. Ту угаона брзина описује закретање полупречника (радијус вектора) повученог до тачке која се креће по кружници. Код кретања по кружници, за нормалну силу користи се назив центрипетална сила, зато што је усмерена према средишту кружнице. То је, дакле, заиста нормална компонента убрзања, и она има облик:

Код кружног кретања износ кутне брзине formula_53 једнак је односу износа брзине и полупречника кружнице, formula_54. Зато се нормална компонента убрзања може изразити преко износа брзине и полупречника: formula_55. Ако се тело креће равномерно, односно брзином константног интензитета, по кружној путањи, према Другом Њутновом закону центрифугална сила биће једнака производу масе и центрифугалног убрзања:

Како се центрифугално убрзање може изразити преко брзине кретања и полупречника орбите, израз за центрифугалну силу је

где је formula_3 убрзање, formula_4 маса тела, formula_5 полупречник круга, formula_6 константа брзина кретања тела. Код једноликог кретања по кружници, то је само нормално убрзање (јер брзина не мења износ), а оно се на кружници назива "центрипеталним" или "радијалним" убрзањем. Ако се тело деловањем сила креће праволинијски униформном брзином (-{v}- = константна), тело је у "динамичкој равнотежи". Код ротације тела око чврсте осе, рад најчешће врши сила којој се хватиште креће по кружници, а она има смер тангенте на ту кружницу. Добар пример за промену смера брзине је кретање по кружници. Ако би брзина кретања -{"v"}- била мања од брзине кружења -{"v"}-, то тело би због слободног пада пришло центру Земље више него што би се у једноликом кретању по правцу од ње одмакнуло, па би тако прелазило с кружнице већег полупречника на кружницу мањег полупречника, те би у спирали напокон пало на Земљу. Укупна брзина тела које се креће по кружници је:

где је formula_104 нормална брзина, a formula_105 тангенцијална брзина. На пример, мало сферно тело са пречником -{r}- = 0,5 -{µm}-, креће се кроз воду са брзином -{ v = 10 µm/s.}-. Наиме, на тело које се креће по кружној путањи, гледајући из стационарног односно инерцијалног референтног система, види се да на њега делује центрипетална сила усмерена од центра кривине путање ка телу. Током првог дела кретања, кретања навише, интензитет брзине равномерно опада, а успорење тела је по интензитету једнако убрзању силе Земљине теже g. Брзина се смањује зато што сила Земљине теже делује у супротном смеру од смера почетне брзине тела. Површина површи лопте (површина сфере) полупречника r одређује се формулом formula_7. Ако је v=V , на неинвертујућем улазу сигнал је позитиван и износи v=V*R/(R+R) . Средство се исказује изнад износа који може да се поврати уколико је износ по коме је исказано изнад износа који би се повратио путем употребе или продаје тог средства. Стерадијан се дефинише као "просторни угао код центра кугле полупречника "r" затворен делом површине кугле са површином "r"." Ако се на осамљену металну куглу полупречника -{"R"}- доведе количина позитивног електричног набоја "Q", експеримент ће показати да набој "Q" делује електричном силом на пробни набој "q" у простору око кугле, где је сила одбојна кад су набоји истог предзнака, односно привлачна ако су набоји супротног предзнака. Кардиоида

Кардиоида (од -срце и -облик ) је крива, коју исцртава тачка на кружници, која се котрља без клизања око друге кружнице истога полупречника. За центрифугално, односно центрипетално убрзање које се у кинематици назива нормално убрзање, вреди израз:

formula_7

Тело које се креће по кружници константном брзином -{"v"}-, увек има нормално или центрипетално убрзање formula_8 која има смер према средишту путање. Формула хистерезиса

V=(R*V+R*V)/(R+R)

V=(R*V+R*V)/(R+R)

HIST=V-V

HIST=R(V-V)(R+R)

Примене укључују компаратор напона, осцилаторе и др.