Која врста једињења настаје оксидацијом примарног алкохола са калијум- перманганатом у киселој средини?
карбоксилна киселина кетон фенол асиметрични етар
A B C D
Калијум-јодид реагује и са катјонима сулфокиселина у јако киселој средини. У киселој средини настају углавном једињења ксенона где ксенон има оксидациони број +6:
У базној средини настаје перксенатни јон: Онда је појам проширен на сваку реакцију сједињавања са кисеоником (рецимо оксидацијом алкохола настаје алдехид а даљом оксидацијом алдехида киселина), што се изражава оксидационим бројем. Реакција се одвија у киселој средини и приликом процеса настаје вода. Карбоксилна киселина

Карбоксилна киселина је органско једињење које у себи садржи функционалну карбоксилну групу (--{COOH}-). Оксидацијом примарних алкохола добијају се алдехиди, а оксидацијом секундарних алкохола настају кетони. Мравља киселина

Мравља киселина (или метанска киселина) је најједноставнија карбоксилна киселина. Кетони настају оксидацијом секударних алкохола. Пентанска киселина

Валеринска киселина или пентанска киселина је алифатична карбоксилна киселина хемијске формуле -{CHO}-. У алкалној средини настаје пеницилоинска киселина (односно њени ацил деривати), која може подлећи даљој метаболичкој декарбоксилацији. Представљају смешу различитих једињења: алдехида, кетона, алкохола и различитих и многобројних масних киселина. Директна оксидација примарних алкохола до карбоксилних киселина се може одвијати користећи калијум перманганат или Џонсов реагенс. Углавном живе у слабо киселој, незагађеној средини. Најпознатија једињења брома су: бромоводоник (-{HBr}-) - веома јака киселина, као и њене соли натријум бромид и калијум бромид. Дисулфидна веза настаје оксидацијом остатака цистеина у цистин. Бензилпеницилин, и други пеницилини нестабилни у киселој средини, при -{pH}- која одговара желудачној средини имају полуживот од тек неколико минута. Сличну структуру имају карбоксилне киселине које се добијају оксидацијом алкохола. Амино група условљава и релативну стабиност у киселој средини; увођењем додатног базног центра у молекулу конкурентно се штити бета-лактам од отварања у киселој средини. Хлороводонична киселина

Хлороводонична киселина или сона киселина (молекулска формула - -{HCl}-) безбојна је неорганска киселина која настаје растварањем хлороводоника у води. По хемијском саставу, пчелињи восак се састоји од мешавине разних једињења: масних киселина, етера виших алкохола и угљених хидрата са високом молекуларном тежином. Оксидација се може остварити загревањем алкохола са закишељеним раствором калијум дихромата. Киселина

Киселина ( od са значењем "кисело") једна је од основних категорија хемијских једињења. Алкани су слабо реактивна хемијска једињења, под нормалним условима не реагују са јаким киселинама као што су сулфатна киселина и хлоридна киселина а ни са јаким базама као што су натријум хидроксид и калијум хидроксид. Ацетилсалицилна киселина се веома слабо раствара у киселој средини у систему за варење, што може успорити њену апсорпцију у високим дозама за 8 до 24 сата. Није постојан у киселој средини желуца, па се примењивао искључиво интравенозно. Калијум-јодид реагује и са катјонима сулфокиселина у јако киселој средини. У киселој средини настају углавном једињења ксенона где ксенон има оксидациони број +6:
У базној средини настаје перксенатни јон: Реакција се одвија у киселој средини и приликом процеса настаје вода. Кетон

Кетони су органска једињења са кисеоником која садрже карболнилну - кето - групу. Оксидацијом примарних алкохола добијају се алдехиди, а оксидацијом секундарних алкохола настају кетони. Онда је појам проширен на сваку реакцију сједињавања са кисеоником (рецимо оксидацијом алкохола настаје алдехид а даљом оксидацијом алдехида киселина), што се изражава оксидационим бројем. У киселој средини, у присуству жива(II) сулфатa као катализатора, алкини адирају воду и дају адиционе производе које одмах прелазе у алдехид, односно кетон. Кетони настају оксидацијом секударних алкохола. Углавном живе у слабо киселој, незагађеној средини. Дисулфидна веза настаје оксидацијом остатака цистеина у цистин. Бензилпеницилин, и други пеницилини нестабилни у киселој средини, при -{pH}- која одговара желудачној средини имају полуживот од тек неколико минута. Сличну структуру имају карбоксилне киселине које се добијају оксидацијом алкохола. Амино група условљава и релативну стабиност у киселој средини; увођењем додатног базног центра у молекулу конкурентно се штити бета-лактам од отварања у киселој средини. Оксидација се може остварити загревањем алкохола са закишељеним раствором калијум дихромата. Није постојан у киселој средини желуца, па се примењивао искључиво интравенозно. Име овог једињења би било калијум-метанолат. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Важна једињења калијума су калијум оксид, калијум пероксид, калијум супероксид, калијум хидроксид (који је веома јака база), као и многе соли. Цинк је врло реактиван, како у киселој, тако и у базној средини. Мешавина калијум оксида са још неколико других једињења калијума назива се поташ. Настаје распадаљем једињења која садрже угљеник, у срединама без присуства кисеоника. Повећана стабилност у киселој средини објашњава се негативним индуктивним ефектом фенокси групе која доприноси смањењу електронске густине у лактамском прстену. Калијум хипоманганат

Калијум хипоманганат, KMnO, такође познат као калијум манганат(V), светлоплава је со и редак пример једињења мангана(V). Најважнија једињења јода су калијум-јодид, јодоформ и јодоводоник. Жива ћелија, без обзира на врсту организма, енергију добија оксидацијом органских једињења, тј. Калијум-јодид реагује и са катјонима сулфокиселина у јако киселој средини. У киселој средини настају углавном једињења ксенона где ксенон има оксидациони број +6:
У базној средини настаје перксенатни јон: Реакција се одвија у киселој средини и приликом процеса настаје вода. Оксидацијом примарних алкохола добијају се алдехиди, а оксидацијом секундарних алкохола настају кетони. Онда је појам проширен на сваку реакцију сједињавања са кисеоником (рецимо оксидацијом алкохола настаје алдехид а даљом оксидацијом алдехида киселина), што се изражава оксидационим бројем. Кетони настају оксидацијом секударних алкохола. Углавном живе у слабо киселој, незагађеној средини. Дисулфидна веза настаје оксидацијом остатака цистеина у цистин. Бензилпеницилин, и други пеницилини нестабилни у киселој средини, при -{pH}- која одговара желудачној средини имају полуживот од тек неколико минута. Сличну структуру имају карбоксилне киселине које се добијају оксидацијом алкохола. Амино група условљава и релативну стабиност у киселој средини; увођењем додатног базног центра у молекулу конкурентно се штити бета-лактам од отварања у киселој средини. Оксидација се може остварити загревањем алкохола са закишељеним раствором калијум дихромата. Није постојан у киселој средини желуца, па се примењивао искључиво интравенозно. Име овог једињења би било калијум-метанолат. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Важна једињења калијума су калијум оксид, калијум пероксид, калијум супероксид, калијум хидроксид (који је веома јака база), као и многе соли. Цинк је врло реактиван, како у киселој, тако и у базној средини. Мешавина калијум оксида са још неколико других једињења калијума назива се поташ. Настаје распадаљем једињења која садрже угљеник, у срединама без присуства кисеоника. Повећана стабилност у киселој средини објашњава се негативним индуктивним ефектом фенокси групе која доприноси смањењу електронске густине у лактамском прстену. Калијум хипоманганат

Калијум хипоманганат, KMnO, такође познат као калијум манганат(V), светлоплава је со и редак пример једињења мангана(V). Најважнија једињења јода су калијум-јодид, јодоформ и јодоводоник. Жива ћелија, без обзира на врсту организма, енергију добија оксидацијом органских једињења, тј. Жива ћелија, без обзира на врсту организма, енергију добија оксидацијом органских једињења, тј. Илустративна је генерација бутиралдехида хидроформилацијом пропена:

Алдехиди се добити контролисаном оксидацијом примарних и секундарних алкохола. Калијум-јодид реагује и са катјонима сулфокиселина у јако киселој средини. У киселој средини настају углавном једињења ксенона где ксенон има оксидациони број +6:
У базној средини настаје перксенатни јон: Реакција се одвија у киселој средини и приликом процеса настаје вода. Оксидацијом примарних алкохола добијају се алдехиди, а оксидацијом секундарних алкохола настају кетони. Онда је појам проширен на сваку реакцију сједињавања са кисеоником (рецимо оксидацијом алкохола настаје алдехид а даљом оксидацијом алдехида киселина), што се изражава оксидационим бројем. Кетони настају оксидацијом секударних алкохола. Углавном живе у слабо киселој, незагађеној средини. Дисулфидна веза настаје оксидацијом остатака цистеина у цистин. Бензилпеницилин, и други пеницилини нестабилни у киселој средини, при -{pH}- која одговара желудачној средини имају полуживот од тек неколико минута. Сличну структуру имају карбоксилне киселине које се добијају оксидацијом алкохола. Амино група условљава и релативну стабиност у киселој средини; увођењем додатног базног центра у молекулу конкурентно се штити бета-лактам од отварања у киселој средини. Оксидација се може остварити загревањем алкохола са закишељеним раствором калијум дихромата. Није постојан у киселој средини желуца, па се примењивао искључиво интравенозно. Име овог једињења би било калијум-метанолат. Хемолитотрофни организми су група прокариота који енергију добијају оксидацијом неорганских једињења. Важна једињења калијума су калијум оксид, калијум пероксид, калијум супероксид, калијум хидроксид (који је веома јака база), као и многе соли. Цинк је врло реактиван, како у киселој, тако и у базној средини. Мешавина калијум оксида са још неколико других једињења калијума назива се поташ. Настаје распадаљем једињења која садрже угљеник, у срединама без присуства кисеоника. Повећана стабилност у киселој средини објашњава се негативним индуктивним ефектом фенокси групе која доприноси смањењу електронске густине у лактамском прстену. Калијум хипоманганат

Калијум хипоманганат, KMnO, такође познат као калијум манганат(V), светлоплава је со и редак пример једињења мангана(V). Најважнија једињења јода су калијум-јодид, јодоформ и јодоводоник. Жива ћелија, без обзира на врсту организма, енергију добија оксидацијом органских једињења, тј. Жива ћелија, без обзира на врсту организма, енергију добија оксидацијом органских једињења, тј. Илустративна је генерација бутиралдехида хидроформилацијом пропена:

Алдехиди се добити контролисаном оксидацијом примарних и секундарних алкохола.