За шта се од наведенога залагао гроф Јанко Драшковић у делу Дисертација?
за сједињење Војне крајине са Угарском за увођење штокавскога наречја као службенога у Хрватској за уједињење хрватских крајева са Славенима у Чешкој и Пољској за увођење кајкавскога наречја као службенога у Хрватској
A B C D
Јанко Драшковић

Јанко Драшковић (Загреб, 20. октобар 1770 — 14. јануар 1856, Радгона) гроф, хрватски племић, књижевник и један од вођа Илирског покрета

Гроф Драшковић је (1841) био царско-краљевски коморник, витез реда Св. Био гроф Јанко Драшковић почасни члан елитног "Друштва српске словесности" у Београду. Средовечни гроф Јанко Драшковић је годинама живео повучено, на свом поседу Речици код Карловца. Ватрено се залагао за модернизовање овог типа војне снаге. У Радгони је имао посед хрватски народни вођа, илирац гроф Јанко Драшковић, који је ту и умро 1856. године. Драшковић је критиковао Милошевића јер се, по његовом мишљењу, "није довољно залагао за Велику Србију". Залагао се да се са Угарском одмах започну преговори о нагодби. Заступао је мишљење да је за Хрватску једино могуће уставно уређење у савезу са Угарском, при чему се залагао за територијалну целину Хрватске. Гроф Драшковић се бавио узгред и књижевним радом. Обим дисертација је био врло скроман и тежиште је било на усменој одбрани идеје за коју се кандидат залагао. Постављен је 1581. за намесника-потпуковника команданта Хрватске војне крајине, а од 1589. до 1593. био је био је пуковник-командант хрватске Војне крајине. Од настанка градића Војнића за време турских ратова, Војнић улази у састав Војне крајине. За време Аустроугарске место Вировитица је било у саставу Војне крајине. Залагао се за зближавање са Истоком. Залагао се за мир са Спартом. У Савету старијих залагао се за успостављање војне владе која би се укинула по успостављању мира. У Савету старијих залагао се за успостављање војне владе која би се укинула по успостављању мира. Од 1909. године постаје управник новоизграђене Војне болнице на западном Врачару, за чију се изградњу јако залагао. За разлику од њега, који се залагао за сарадњу са Османлијама, Тома је био наклоњен Западу и залагао се за сарадњу са Папом и италијанским државицама. Он се борио за уједињење Хрватске, Славоније, Далмације и Хрватско-славонске војне крајине. Како су услови у којима је Јанко радио бивали све гори и гори, залагао се за отварање болнице у Пироту. Јанко се залагао за бескомпромисну борбу против Немаца, за ослобађање и одбрану што више људи, без обзира на њихову веру и нацију. Од 1942. се залагао за потписивање мира са Совјетским Савезом. Залагао се за прекид санкција на увоз оружја према српским противницима и за одржавање војне обуке босанским муслиманима. Истакнути хрватски Илирци Јанко Драшковић, Људевит Гај и Иван Кукуљевић залажу се за пуну равноправност „домородаца” обеју вероисповести и верску трпељивост. Јанко Драшковић

Јанко Драшковић (Загреб, 20. октобар 1770 — 14. јануар 1856, Радгона) гроф, хрватски племић, књижевник и један од вођа Илирског покрета

Гроф Драшковић је (1841) био царско-краљевски коморник, витез реда Св. Био гроф Јанко Драшковић почасни члан елитног "Друштва српске словесности" у Београду. Залагао се за увођење буњевачког језика у школе. Средовечни гроф Јанко Драшковић је годинама живео повучено, на свом поседу Речици код Карловца. Оксфордски покрет, познат и као покрет Трактаријанаца, залагао се за поновно увођење римокатоличких пракси у Англиканску цркву. У Радгони је имао посед хрватски народни вођа, илирац гроф Јанко Драшковић, који је ту и умро 1856. године. Хаусер се залагао за увођење маскирних униформи и јединице Вафен-СС. Ватрено се залагао за увођење народног језика у књижевност и школе и за усвајање савременог правописа. У 1781. се залагао за увођење метричког система у Хабзбуршкој монархији, али у томе није успео. Поред тога Женски покрет се залагао за борбу против фашизма и за увођење социјалне правде. Драшковић је критиковао Милошевића јер се, по његовом мишљењу, "није довољно залагао за Велику Србију". Италија је 1861. уједињена, али као монархија, а не као република, за шта се Мацини био залагао. Током рата се залагао за увођење вјеронауке у основне и средње школе и обнављање листа Хикмет. Гроф Драшковић се бавио узгред и књижевним радом. Био је изузетно одушевљен новим авионом и залагао се за његово што брже увођење у јединице ловачке авијације. Како су услови у којима је Јанко радио бивали све гори и гори, залагао се за отварање болнице у Пироту. Обим дисертација је био врло скроман и тежиште је било на усменој одбрани идеје за коју се кандидат залагао. Револуционарне 1848. године изабран је за посланика у парламенту у Бечу, и он се ту залагао за увођење народног језика у јавни живот државе. Током међуратног периода покрет се залагао за обнову монархије, увођење сталешког државног уређења и снажење француског национализма. Јанко се залагао за бескомпромисну борбу против Немаца, за ослобађање и одбрану што више људи, без обзира на њихову веру и нацију. Истакнути хрватски Илирци Јанко Драшковић, Људевит Гај и Иван Кукуљевић залажу се за пуну равноправност „домородаца” обеју вероисповести и верску трпељивост. Касније је названа по француском физиологу Жозефу Гиљотену (1738-1814) који се залагао за њено увођење током Француске револуције. То су били највиђенији људи Загреба тог времена: Ђурађ Хаулик загребачки бискуп и намјесник бански, Гроф Јанко Драшковић от Тракошћана царски коморник и витез реда Св. Залагала се за увођење педагогије и методике, као и за изучавање језика у школама. Због свега наведенога представља центар друштвених догађања у граду и одлично место за добар провод. Јанко Драшковић

Јанко Драшковић (Загреб, 20. октобар 1770 — 14. јануар 1856, Радгона) гроф, хрватски племић, књижевник и један од вођа Илирског покрета

Гроф Драшковић је (1841) био царско-краљевски коморник, витез реда Св. Био гроф Јанко Драшковић почасни члан елитног "Друштва српске словесности" у Београду. И даље се залагао за обнову Баварске и уједињење са Аустријом. Такође, залагао се за подршку Француске у борби за независност у Пољској и Италији. Средовечни гроф Јанко Драшковић је годинама живео повучено, на свом поседу Речици код Карловца. Од ране младости се бавио политиком, залагао се за уједињење Црне Горе и Србије. У Радгони је имао посед хрватски народни вођа, илирац гроф Јанко Драшковић, који је ту и умро 1856. године. Залагао се за уједињење провинција вицекраљевства Ла Плате и национализацију рудника сребра и злата. После расцепа у Демократској странци, 1924. године, Рибар се залагао за њено поновно уједињење. Гроф Драшковић се бавио узгред и књижевним радом. Тодоровић је имао за циљ уједињење четника и партизана против хрватских усташа. Лист се залагао за националну равноправност у Аустроугарској, за уједињење и ослобођење Срба (како од аустријске, тако и од турске власти), као и за стварање независних балканских држава. Поткрај 1918. године, Смодлака се у Народном већу у Загребу залагао за што хитније уједињење Државе СХС са Краљевином Србијом. Драшковић је критиковао Милошевића јер се, по његовом мишљењу, "није довољно залагао за Велику Србију". Цвајг је до краја живота остао пацифист који се залагао за уједињење Европе. Како су услови у којима је Јанко радио бивали све гори и гори, залагао се за отварање болнице у Пироту. Залагао се за ослобођење и уједињење свих Срба и био је спреман да се одрекне својих свјетовних власти зарад уједињења са Србијом. Обим дисертација је био врло скроман и тежиште је било на усменој одбрани идеје за коју се кандидат залагао. Они су се трбухом за крухом доселили из пасивних хрватских крајева у плодну равницу звану Семберија. У току Првог светског рата неко време је био затворен јер се залагао за уједињење Јужних Словена. Уједињење Сарланда са Немачком се често назива „Мало уједињење“ (), за разлику од „Великог“ (уједињење са ДДР-ом). Русини су у Словачкој, Пољској, Мађарској, Србији и Чешкој званично признати за националне мањине. Залагао се за ослобођење и уједињење свих Срба и био је спреман да се одрекне својих световних власти зарад уједињења са ужом Србијом. Залагао се за ослобођење и уједињење свих Срба и био је спреман да се одрекне својих световних власти зарад уједињења са ужом Србијом. Прва је републиканска концепција Ђузепеа Мацинија, који се залагао за уједињење путем буржоаско-демократске револуције. Јанко Драшковић

Јанко Драшковић (Загреб, 20. октобар 1770 — 14. јануар 1856, Радгона) гроф, хрватски племић, књижевник и један од вођа Илирског покрета

Гроф Драшковић је (1841) био царско-краљевски коморник, витез реда Св. Био гроф Јанко Драшковић почасни члан елитног "Друштва српске словесности" у Београду. Залагао се за увођење буњевачког језика у школе. Средовечни гроф Јанко Драшковић је годинама живео повучено, на свом поседу Речици код Карловца. Оксфордски покрет, познат и као покрет Трактаријанаца, залагао се за поновно увођење римокатоличких пракси у Англиканску цркву. У Радгони је имао посед хрватски народни вођа, илирац гроф Јанко Драшковић, који је ту и умро 1856. године. Хаусер се залагао за увођење маскирних униформи и јединице Вафен-СС. Ватрено се залагао за увођење народног језика у књижевност и школе и за усвајање савременог правописа. У 1781. се залагао за увођење метричког система у Хабзбуршкој монархији, али у томе није успео. Поред тога Женски покрет се залагао за борбу против фашизма и за увођење социјалне правде. Драшковић је критиковао Милошевића јер се, по његовом мишљењу, "није довољно залагао за Велику Србију". Италија је 1861. уједињена, али као монархија, а не као република, за шта се Мацини био залагао. Током рата се залагао за увођење вјеронауке у основне и средње школе и обнављање листа Хикмет. Гроф Драшковић се бавио узгред и књижевним радом. Био је изузетно одушевљен новим авионом и залагао се за његово што брже увођење у јединице ловачке авијације. Како су услови у којима је Јанко радио бивали све гори и гори, залагао се за отварање болнице у Пироту. Обим дисертација је био врло скроман и тежиште је било на усменој одбрани идеје за коју се кандидат залагао. Револуционарне 1848. године изабран је за посланика у парламенту у Бечу, и он се ту залагао за увођење народног језика у јавни живот државе. Током међуратног периода покрет се залагао за обнову монархије, увођење сталешког државног уређења и снажење француског национализма. Јанко се залагао за бескомпромисну борбу против Немаца, за ослобађање и одбрану што више људи, без обзира на њихову веру и нацију. Истакнути хрватски Илирци Јанко Драшковић, Људевит Гај и Иван Кукуљевић залажу се за пуну равноправност „домородаца” обеју вероисповести и верску трпељивост. Касније је названа по француском физиологу Жозефу Гиљотену (1738-1814) који се залагао за њено увођење током Француске револуције. То су били највиђенији људи Загреба тог времена: Ђурађ Хаулик загребачки бискуп и намјесник бански, Гроф Јанко Драшковић от Тракошћана царски коморник и витез реда Св. Залагала се за увођење педагогије и методике, као и за изучавање језика у школама. Због свега наведенога представља центар друштвених догађања у граду и одлично место за добар провод.