Шта је глукоза према функционалној групи и броју угљеникових атома?
алдохексоза кетопентоза алдопентоза кетохексоза
A B C D
Стога је глукоза хексоза и алдоза, или алдохексоза. Први и најважнији је број угљеникових атома. Величина прстена зависи од броја угљеникових атома. Пентоза

Пентоза је моносахарид са пет угљеникових атома. На пример, глукоза је алдохексоза (шестоугљенични алдехид), рибоза је алдопентоза (петоугљенични алдехид), и фруктоза је кетохексоза (шестоугљенични кетон). Температура кључања расте са повећањем броја угљеникових атома. Тачке кључања расту с повећањем броја угљеникових атома. Реактивност алкена је последица двоструке везе између угљеникових атома. Дезоксирибоза

Дезоксирибоза је моносахарид са пет угљеникових атома, пентоза. Идоза

Идоза је хексоза, моносахарид са шест угљеникових атома. Од алкана са пет угљеникових атома, имена се добијају када се на грчки број који означава број угљеникових атома дода наставак ан. Данас су позната једињења са преко 40 угљеникових атома. Они садрже два атома водоника мање од одговарајућих алкена са истим бројем угљеникових атома. У лабораторијама алкени се најчешће добијају елиминацијом атома или атомских група са суседних угљеникових атома. У молекулу фосфолипида, масне киселине имају паран број угљеникових атома. Та двострука веза између угљеникових атома представља функционалну групу алкена. Рибоза

Рибоза је моносахарид (прост угљени хидрат) са пет угљеникових атома. Обично се приказује само скелет угљеникових атома и подразумева се да су на сваком углу везана по два водоникова атома. Ову појаву је тумачио као последицу тетраедарског распореда хемијских веза угљеникових атома и њихових суседа. Према распореду угљеникових атома, угљоводоници могу бити:

Према томе, постоје 4 веће групе угљоводоника:
Угљоводоници могу бити гасови (нпр. Алкени са мањим бројем угљеникових атома су гасови, са више течности или чврсте супстанције. Са својих шест атома угљеника, глукоза се класификује као хексоза, поткатегорија моносахарида. Циклус почиње тако што се оксалоацетат (једињење од четири угљеникова атома) кондензује са ацетил јединицом (једињење од два угљеникова атома) и тиме стварају цитрат (једињење са шест угљеникових атома). Хомологни низ сваке врсте угљоводоника почиње са једињењима која имају најмање угљеникових атома и уопште -{CH}- група. Веза између -{C}- атома у слојевима је јака ковалентна веза, са растојањем између суседних угљеникових атома од 0,145 -{nm}- и енергијом везе од 4,3 електрон волти. Први и најважнији је број угљеникових атома. Рибулоза

Рибулоза је кетопентоза – моносахарид који садржи пет атома угљеника, као и кетонску функционалну групу. Величина прстена зависи од броја угљеникових атома. Пентоза

Пентоза је моносахарид са пет угљеникових атома. Температура кључања расте са повећањем броја угљеникових атома. Тачке кључања расту с повећањем броја угљеникових атома. Реактивност алкена је последица двоструке везе између угљеникових атома. Дезоксирибоза

Дезоксирибоза је моносахарид са пет угљеникових атома, пентоза. Идоза

Идоза је хексоза, моносахарид са шест угљеникових атома. Од алкана са пет угљеникових атома, имена се добијају када се на грчки број који означава број угљеникових атома дода наставак ан. Данас су позната једињења са преко 40 угљеникових атома. Они садрже два атома водоника мање од одговарајућих алкена са истим бројем угљеникових атома. У лабораторијама алкени се најчешће добијају елиминацијом атома или атомских група са суседних угљеникових атома. У молекулу фосфолипида, масне киселине имају паран број угљеникових атома. Та двострука веза између угљеникових атома представља функционалну групу алкена. Рибоза

Рибоза је моносахарид (прост угљени хидрат) са пет угљеникових атома. Обично се приказује само скелет угљеникових атома и подразумева се да су на сваком углу везана по два водоникова атома. Ову појаву је тумачио као последицу тетраедарског распореда хемијских веза угљеникових атома и њихових суседа. Према распореду угљеникових атома, угљоводоници могу бити:

Према томе, постоје 4 веће групе угљоводоника:
Угљоводоници могу бити гасови (нпр. Алкени са мањим бројем угљеникових атома су гасови, са више течности или чврсте супстанције. Са својих шест атома угљеника, глукоза се класификује као хексоза, поткатегорија моносахарида. Циклус почиње тако што се оксалоацетат (једињење од четири угљеникова атома) кондензује са ацетил јединицом (једињење од два угљеникова атома) и тиме стварају цитрат (једињење са шест угљеникових атома). Хомологни низ сваке врсте угљоводоника почиње са једињењима која имају најмање угљеникових атома и уопште -{CH}- група. Веза између -{C}- атома у слојевима је јака ковалентна веза, са растојањем између суседних угљеникових атома од 0,145 -{nm}- и енергијом везе од 4,3 електрон волти. Према функционалној групи у природи припада сапрофитима, расте на отпалим гранама или трулим пањевима и то покривајући их скоро у потпуности. Први и најважнији је број угљеникових атома. На пример, глукоза је алдохексоза (шестоугљенични алдехид), рибоза је алдопентоза (петоугљенични алдехид), и фруктоза је кетохексоза (шестоугљенични кетон). Величина прстена зависи од броја угљеникових атома. Пентоза

Пентоза је моносахарид са пет угљеникових атома. Температура кључања расте са повећањем броја угљеникових атома. Тачке кључања расту с повећањем броја угљеникових атома. Реактивност алкена је последица двоструке везе између угљеникових атома. Дезоксирибоза

Дезоксирибоза је моносахарид са пет угљеникових атома, пентоза. Идоза

Идоза је хексоза, моносахарид са шест угљеникових атома. Од алкана са пет угљеникових атома, имена се добијају када се на грчки број који означава број угљеникових атома дода наставак ан. Данас су позната једињења са преко 40 угљеникових атома. Они садрже два атома водоника мање од одговарајућих алкена са истим бројем угљеникових атома. У лабораторијама алкени се најчешће добијају елиминацијом атома или атомских група са суседних угљеникових атома. У молекулу фосфолипида, масне киселине имају паран број угљеникових атома. Та двострука веза између угљеникових атома представља функционалну групу алкена. Рибоза

Рибоза је моносахарид (прост угљени хидрат) са пет угљеникових атома. Обично се приказује само скелет угљеникових атома и подразумева се да су на сваком углу везана по два водоникова атома. Ову појаву је тумачио као последицу тетраедарског распореда хемијских веза угљеникових атома и њихових суседа. Према распореду угљеникових атома, угљоводоници могу бити:

Према томе, постоје 4 веће групе угљоводоника:
Угљоводоници могу бити гасови (нпр. Алкени са мањим бројем угљеникових атома су гасови, са више течности или чврсте супстанције. Са својих шест атома угљеника, глукоза се класификује као хексоза, поткатегорија моносахарида. Циклус почиње тако што се оксалоацетат (једињење од четири угљеникова атома) кондензује са ацетил јединицом (једињење од два угљеникова атома) и тиме стварају цитрат (једињење са шест угљеникових атома). Хомологни низ сваке врсте угљоводоника почиње са једињењима која имају најмање угљеникових атома и уопште -{CH}- група. Веза између -{C}- атома у слојевима је јака ковалентна веза, са растојањем између суседних угљеникових атома од 0,145 -{nm}- и енергијом везе од 4,3 електрон волти. Према функционалној групи у природи припада сапрофитима, расте на отпалим гранама или трулим пањевима и то покривајући их скоро у потпуности. Први и најважнији је број угљеникових атома. У контрасту с тим, -фруктоза (кетохексоза) и -глукоза заокрећу линеарно поларизовану светлост на лево. На пример, глукоза је алдохексоза (шестоугљенични алдехид), рибоза је алдопентоза (петоугљенични алдехид), и фруктоза је кетохексоза (шестоугљенични кетон). Величина прстена зависи од броја угљеникових атома. Пентоза

Пентоза је моносахарид са пет угљеникових атома. Температура кључања расте са повећањем броја угљеникових атома. Тачке кључања расту с повећањем броја угљеникових атома. Реактивност алкена је последица двоструке везе између угљеникових атома. Дезоксирибоза

Дезоксирибоза је моносахарид са пет угљеникових атома, пентоза. Идоза

Идоза је хексоза, моносахарид са шест угљеникових атома. Од алкана са пет угљеникових атома, имена се добијају када се на грчки број који означава број угљеникових атома дода наставак ан. Данас су позната једињења са преко 40 угљеникових атома. Они садрже два атома водоника мање од одговарајућих алкена са истим бројем угљеникових атома. У лабораторијама алкени се најчешће добијају елиминацијом атома или атомских група са суседних угљеникових атома. У молекулу фосфолипида, масне киселине имају паран број угљеникових атома. Та двострука веза између угљеникових атома представља функционалну групу алкена. Рибоза

Рибоза је моносахарид (прост угљени хидрат) са пет угљеникових атома. Обично се приказује само скелет угљеникових атома и подразумева се да су на сваком углу везана по два водоникова атома. Ову појаву је тумачио као последицу тетраедарског распореда хемијских веза угљеникових атома и њихових суседа. Према распореду угљеникових атома, угљоводоници могу бити:

Према томе, постоје 4 веће групе угљоводоника:
Угљоводоници могу бити гасови (нпр. Алкени са мањим бројем угљеникових атома су гасови, са више течности или чврсте супстанције. Са својих шест атома угљеника, глукоза се класификује као хексоза, поткатегорија моносахарида. Циклус почиње тако што се оксалоацетат (једињење од четири угљеникова атома) кондензује са ацетил јединицом (једињење од два угљеникова атома) и тиме стварају цитрат (једињење са шест угљеникових атома). Хомологни низ сваке врсте угљоводоника почиње са једињењима која имају најмање угљеникових атома и уопште -{CH}- група. Веза између -{C}- атома у слојевима је јака ковалентна веза, са растојањем између суседних угљеникових атома од 0,145 -{nm}- и енергијом везе од 4,3 електрон волти.