Која од наведених јединки према Бренстед-Лоријевој теорији база и киселина коњугована киселина хидрогенфосфатног јона?
H 3 PO 4 H 3 O + H 2 PO 4 − PO 4 3−
A B C D
У општијој Бронстед-Лоријевој теорији киселина и база, база је супстанца која може да прими јоне водоника (-{H}-) — иначе познате као протони. }-

Према Бренстед-Лауријевој теорији киселина и база киселине су донори протона а базе су акцептори протона. Бронстед-Лоријева киселина (или једноставно Бронстедова киселина) је врста која донира протон Бронстед-Лоријевој бази. У контрасту с тим, слаба киселина се само парцијално дисоцира и у еквилибријуму су присутне киселина и коњугована база у раствору. Према Бронстедовој теорији, киселина је врста која у хемијској реакцији одаје протон (-{H}- јон) а база је група која прима протон. Реакције киселина се често генерализују у облику -{HA H + A}-, где -{HA}- представља киселину, а -{A}- је коњугована база. Фосфорна киселина

фосфорна киселина (-{H}--{PO}-) спада у ред јачих киселина, јача је од фосфорасте која такође потиче од оксида фосфора. Сваки молекул отпушта два јона водоника, -{H}-, из ког разлога је сумпорна киселина дипротонска киселина. По њој је:

Другачије речено, по њему, киселина је свака супстанца која повећава концентрацију -{H}- јона у раствору, док је база супстанца која повећава концентрацију -{OH}- јона у раствору. Нумеричка вредност -{"K"}- је једнака продукту концентрација продуката подељеном са концентрацијом реактаната, при чему је реактант киселина (-{HA}-), а продукти су коњугована база и -{H}-. Киселина може да буде наелектрисана врста и коњугована база може да буде неутрална, у ком случају се генерализова реакциона шема може написати као -{HA H + A}-. Теорије киселина и база

Теорије киселина и база представљају скуп научних теорија које описују особине и помажу у класификовању две важне класе једињења: киселина и база. Најважнија хемијска једињења која се екстракују из плодова су ванилин (4-хидрокси-3-метоксибензалдехид), ванилинска киселина, 4-хидроксибензалдехид и 4-хидроксибензојева киселина. Аренијусова киселина је супстанца која, кад се дода у воду, повишава концентрацију -{H}- јона у води. Алфа-линоленска киселина (АЛА) / која је есенцијална омега-3 масна киселина. Хлороводонична киселина је преферентна киселина у титрацији за одређивање количине база. Метафосфорна киселина

Метафосфорна киселина ((-{HPO}-), -{H}--{P}--{O}-) је неорганска циклична киселина фосфора. Сумпорна киселина је по Аренијусу двобазна киселина јер дисоцијацијом даје два јона водоника по молекули. Сумпорна киселина

Сумпорна киселина је хемијско једињење молекулске формуле -{H}--{SO}-. Најважнија хемијска једињења која се екстракују из плодова су ванилин (4-хидрокси-3-метоксибензалдехид, садржај у зрелом сувом плоду је око 2 %), ванилинска киселина, 4-хидроксибензалдехид и 4-хидроксибензојева киселина. Најједноставније и најчешће АХА киселине су: гликолна киселина, млијечна киселина, лимунска киселина, бадемова киселина (фенил-гликолна киселина), винска киселина, јабучна киселина. Сумпорна киселина је јака киселина, која се у воденом раствору потпуно дисоцира на водоникове јоне (-{H}-) и сулфатне јоне (-{SO}-). Примери јаких киселина су хлороводонична киселина (-{HCl}-), јодоводонична киселина (-{HI}-), бромоводонична киселина (-{HBr}-), перхлорна киселина (-{HClO}-), азотна киселина (-{HNO}-) и сумпорна киселина (-{HSO}-). Касније су замењене новом Браунстед Ловријевом теоријом киселина и база. Максимална концентрација износи 38%


Хлороводонична киселина се састоји од хидронијум јона, -{HO}- и хлорида. У општијој Бронстед-Лоријевој теорији киселина и база, база је супстанца која може да прими јоне водоника (-{H}-) — иначе познате као протони. }-

Према Бренстед-Лауријевој теорији киселина и база киселине су донори протона а базе су акцептори протона. Бронстед-Лоријева киселина (или једноставно Бронстедова киселина) је врста која донира протон Бронстед-Лоријевој бази. У контрасту с тим, слаба киселина се само парцијално дисоцира и у еквилибријуму су присутне киселина и коњугована база у раствору. Према Бронстедовој теорији, киселина је врста која у хемијској реакцији одаје протон (-{H}- јон) а база је група која прима протон. Реакције киселина се често генерализују у облику -{HA H + A}-, где -{HA}- представља киселину, а -{A}- је коњугована база. Метафосфорна киселина

Метафосфорна киселина ((-{HPO}-), -{H}--{P}--{O}-) је неорганска циклична киселина фосфора. Сваки молекул отпушта два јона водоника, -{H}-, из ког разлога је сумпорна киселина дипротонска киселина. По њој је:

Другачије речено, по њему, киселина је свака супстанца која повећава концентрацију -{H}- јона у раствору, док је база супстанца која повећава концентрацију -{OH}- јона у раствору. Нумеричка вредност -{"K"}- је једнака продукту концентрација продуката подељеном са концентрацијом реактаната, при чему је реактант киселина (-{HA}-), а продукти су коњугована база и -{H}-. Киселина може да буде наелектрисана врста и коњугована база може да буде неутрална, у ком случају се генерализова реакциона шема може написати као -{HA H + A}-. Теорије киселина и база

Теорије киселина и база представљају скуп научних теорија које описују особине и помажу у класификовању две важне класе једињења: киселина и база. Аренијусова киселина је супстанца која, кад се дода у воду, повишава концентрацију -{H}- јона у води. Фосфорна киселина

фосфорна киселина (-{H}--{PO}-) спада у ред јачих киселина, јача је од фосфорасте која такође потиче од оксида фосфора. Алфа-линоленска киселина (АЛА) / која је есенцијална омега-3 масна киселина. Хлороводонична киселина је преферентна киселина у титрацији за одређивање количине база. Сумпорна киселина је по Аренијусу двобазна киселина јер дисоцијацијом даје два јона водоника по молекули. Сумпорна киселина

Сумпорна киселина је хемијско једињење молекулске формуле -{H}--{SO}-. Најједноставније и најчешће АХА киселине су: гликолна киселина, млијечна киселина, лимунска киселина, бадемова киселина (фенил-гликолна киселина), винска киселина, јабучна киселина. Сумпорна киселина је јака киселина, која се у воденом раствору потпуно дисоцира на водоникове јоне (-{H}-) и сулфатне јоне (-{SO}-). Примери јаких киселина су хлороводонична киселина (-{HCl}-), јодоводонична киселина (-{HI}-), бромоводонична киселина (-{HBr}-), перхлорна киселина (-{HClO}-), азотна киселина (-{HNO}-) и сумпорна киселина (-{HSO}-). Касније су замењене новом Браунстед Ловријевом теоријом киселина и база. Максимална концентрација износи 38%


Хлороводонична киселина се састоји од хидронијум јона, -{HO}- и хлорида. Пропорција масних киселина (изражена као % укупних масних киселина) је: палмитинска киселина, 9,8%; стеаринска киселина, 2,7%; олеинска киселина, 36,1%; линолеинска киселина, 42,2%, и линоленска киселина, 0,2%. Бромаста киселина

Бромаста киселина је киселина брома хемијске формуле -{HBrO}- у којој је оксидациони број брома +3. У општијој Бронстед-Лоријевој теорији киселина и база, база је супстанца која може да прими јоне водоника (-{H}-) — иначе познате као протони. }-

Према Бренстед-Лауријевој теорији киселина и база киселине су донори протона а базе су акцептори протона. Бронстед-Лоријева киселина (или једноставно Бронстедова киселина) је врста која донира протон Бронстед-Лоријевој бази. У контрасту с тим, слаба киселина се само парцијално дисоцира и у еквилибријуму су присутне киселина и коњугована база у раствору. Према Бронстедовој теорији, киселина је врста која у хемијској реакцији одаје протон (-{H}- јон) а база је група која прима протон. Реакције киселина се често генерализују у облику -{HA H + A}-, где -{HA}- представља киселину, а -{A}- је коњугована база. Фосфорна киселина

фосфорна киселина (-{H}--{PO}-) спада у ред јачих киселина, јача је од фосфорасте која такође потиче од оксида фосфора. Сваки молекул отпушта два јона водоника, -{H}-, из ког разлога је сумпорна киселина дипротонска киселина. По њој је:

Другачије речено, по њему, киселина је свака супстанца која повећава концентрацију -{H}- јона у раствору, док је база супстанца која повећава концентрацију -{OH}- јона у раствору. Нумеричка вредност -{"K"}- је једнака продукту концентрација продуката подељеном са концентрацијом реактаната, при чему је реактант киселина (-{HA}-), а продукти су коњугована база и -{H}-. Киселина може да буде наелектрисана врста и коњугована база може да буде неутрална, у ком случају се генерализова реакциона шема може написати као -{HA H + A}-. Теорије киселина и база

Теорије киселина и база представљају скуп научних теорија које описују особине и помажу у класификовању две важне класе једињења: киселина и база. Аренијусова киселина је супстанца која, кад се дода у воду, повишава концентрацију -{H}- јона у води. Хлороводонична киселина је преферентна киселина у титрацији за одређивање количине база. Метафосфорна киселина

Метафосфорна киселина ((-{HPO}-), -{H}--{P}--{O}-) је неорганска циклична киселина фосфора. Сумпорна киселина је по Аренијусу двобазна киселина јер дисоцијацијом даје два јона водоника по молекули. Сумпорна киселина

Сумпорна киселина је хемијско једињење молекулске формуле -{H}--{SO}-. Најважнија хемијска једињења која се екстракују из плодова су ванилин (4-хидрокси-3-метоксибензалдехид), ванилинска киселина, 4-хидроксибензалдехид и 4-хидроксибензојева киселина. Најважнија хемијска једињења која се екстракују из плодова су ванилин (4-хидрокси-3-метоксибензалдехид, садржај у зрелом сувом плоду је око 2 %), ванилинска киселина, 4-хидроксибензалдехид и 4-хидроксибензојева киселина. Најједноставније и најчешће АХА киселине су: гликолна киселина, млијечна киселина, лимунска киселина, бадемова киселина (фенил-гликолна киселина), винска киселина, јабучна киселина. Сумпорна киселина је јака киселина, која се у воденом раствору потпуно дисоцира на водоникове јоне (-{H}-) и сулфатне јоне (-{SO}-). Примери јаких киселина су хлороводонична киселина (-{HCl}-), јодоводонична киселина (-{HI}-), бромоводонична киселина (-{HBr}-), перхлорна киселина (-{HClO}-), азотна киселина (-{HNO}-) и сумпорна киселина (-{HSO}-). Касније су замењене новом Браунстед Ловријевом теоријом киселина и база. Максимална концентрација износи 38%


Хлороводонична киселина се састоји од хидронијум јона, -{HO}- и хлорида. Пропорција масних киселина (изражена као % укупних масних киселина) је: палмитинска киселина, 9,8%; стеаринска киселина, 2,7%; олеинска киселина, 36,1%; линолеинска киселина, 42,2%, и линоленска киселина, 0,2%. }-

Према Бренстед-Лауријевој теорији киселина и база киселине су донори протона а базе су акцептори протона. У општијој Бронстед-Лоријевој теорији киселина и база, база је супстанца која може да прими јоне водоника (-{H}-) — иначе познате као протони. Бронстед-Лоријева киселина (или једноставно Бронстедова киселина) је врста која донира протон Бронстед-Лоријевој бази. У контрасту с тим, слаба киселина се само парцијално дисоцира и у еквилибријуму су присутне киселина и коњугована база у раствору. Теорије киселина и база

Теорије киселина и база представљају скуп научних теорија које описују особине и помажу у класификовању две важне класе једињења: киселина и база. Према Бронстедовој теорији, киселина је врста која у хемијској реакцији одаје протон (-{H}- јон) а база је група која прима протон. Најважнија хемијска једињења која се екстракују из плодова су ванилин (4-хидрокси-3-метоксибензалдехид), ванилинска киселина, 4-хидроксибензалдехид и 4-хидроксибензојева киселина. Фосфорна киселина

фосфорна киселина (-{H}--{PO}-) спада у ред јачих киселина, јача је од фосфорасте која такође потиче од оксида фосфора. Реакције киселина се често генерализују у облику -{HA H + A}-, где -{HA}- представља киселину, а -{A}- је коњугована база. Алфа-линоленска киселина (АЛА) / која је есенцијална омега-3 масна киселина. Хлороводонична киселина је преферентна киселина у титрацији за одређивање количине база. По њој је:

Другачије речено, по њему, киселина је свака супстанца која повећава концентрацију -{H}- јона у раствору, док је база супстанца која повећава концентрацију -{OH}- јона у раствору. Сумпорна киселина је по Аренијусу двобазна киселина јер дисоцијацијом даје два јона водоника по молекули. Сваки молекул отпушта два јона водоника, -{H}-, из ког разлога је сумпорна киселина дипротонска киселина. Нумеричка вредност -{"K"}- је једнака продукту концентрација продуката подељеном са концентрацијом реактаната, при чему је реактант киселина (-{HA}-), а продукти су коњугована база и -{H}-. Најважнија хемијска једињења која се екстракују из плодова су ванилин (4-хидрокси-3-метоксибензалдехид, садржај у зрелом сувом плоду је око 2 %), ванилинска киселина, 4-хидроксибензалдехид и 4-хидроксибензојева киселина. Киселина може да буде наелектрисана врста и коњугована база може да буде неутрална, у ком случају се генерализова реакциона шема може написати као -{HA H + A}-. Најједноставније и најчешће АХА киселине су: гликолна киселина, млијечна киселина, лимунска киселина, бадемова киселина (фенил-гликолна киселина), винска киселина, јабучна киселина. Примери јаких киселина су хлороводонична киселина (-{HCl}-), јодоводонична киселина (-{HI}-), бромоводонична киселина (-{HBr}-), перхлорна киселина (-{HClO}-), азотна киселина (-{HNO}-) и сумпорна киселина (-{HSO}-). Касније су замењене новом Браунстед Ловријевом теоријом киселина и база. Максимална концентрација износи 38%


Хлороводонична киселина се састоји од хидронијум јона, -{HO}- и хлорида. Пропорција масних киселина (изражена као % укупних масних киселина) је: палмитинска киселина, 9,8%; стеаринска киселина, 2,7%; олеинска киселина, 36,1%; линолеинска киселина, 42,2%, и линоленска киселина, 0,2%. Бромаста киселина

Бромаста киселина је киселина брома хемијске формуле -{HBrO}- у којој је оксидациони број брома +3. Хлороводонична киселина

Хлороводонична киселина или сона киселина (молекулска формула - -{HCl}-) безбојна је неорганска киселина која настаје растварањем хлороводоника у води. Сирћетна киселина

Ацетатна киселина, познатија под тривијалним називом сирћетна киселина, и системским етанска киселина, је слаба органска киселина.