Istoria evreilor din Republica Moldova
Evreii (în ebraică יְהוּדִים) sunt o minoritate etnică din Republica Moldova, numărând 4.867 persoane la recensământul din 2004 sau 0,12% din totalul populației. 

În mare parte evreii locuiesc în orașele mari: Chișinău (54,4% din numărul total de evrei), Tiraspol (11,8%), Bălți (8,4%), Bender (7,9%), precum și în alte orașe mai mici (17,5%).

Istorie
În secolul al XV-lea, negustori evrei sefarzi au început să folosească Basarabia ca traseu comercial între Marea Neagră și Polonia. Evreii s-au statornicit în această regiune, formând comunități mai mult sau mai puțin numeroase în partea centrală și nordică a Moldovei de Est (Basarabiei). În secolul al XVI-lea, au fost înființate comunități evreiești și în partea sudică a Basarabiei.

Prin secolul al XVIII-lea, câteva colonii evreiești fixe s-au statornicit la hotarele orașelor. În secolele al XVIII-lea și al XIX-lea, evreii au participat activ la comerțul local, precum și la fabricarea băuturilor alcoolice.

În momentul anexării Basarabiei de către Imperiul Rus (1812), se afla pe acest teritoriu o comunitate evreiască constantă ca număr, care număra în jurul a 20.000 de oameni. Funcționau în acea perioadă 16 școli evreiești cu un număr de 2.100 de elevi și 70 de sinagogi (clădiri de cult evreiești). Regiunea a devenit un centru al literaturii în limbile ebraică și idiș. În anul 1836, populația evreiască din Basarabia crescuse până la 94.045 oameni, iar către anul 1897 deja număra 228.620 de evrei care reprezentau o pondere de 11,8% din populația provinciei. Către sfârșitul secolului al XIX-lea, evreii reprezentau aproape jumătate din populația Chișinăului, comunitatea din capitală numărând aproximativ 125.000 de oameni.

În prima jumătate a secolului al XIX-lea, evreii Basarabiei (Moldovei de Est) nu au fost supuși acțiunii decretelor dure ale Rusiei îndreptate împotriva evreilor. Către anul 1835, când Basarabia începea treptat să-și piardă autonomia și acțiunile de rusificare se înmulțeau, legile rusești antievreiești au început să se aplice și asupra evreilor basarabeni. În anii 1869, 1879 și 1891 au fost emise decrete care prevedeau exilarea evreilor din diferite orașe.

În timpul administrării Basarabiei de către Imperiul Rus, au fost organizate două pogromuri antievreiești. Un prim pogrom a avut loc în 6-7 aprilie 1903 (în perioada sărbătorii de Paște); au fost asasinați atunci 49 de evrei, circa 500 au fost răniți, sute de case și prăvălii evreiești au fost distruse parțial sau în întregime, iar circa 2.000 de familii evreiești au rămas fără adăpost.

În perioada 19 - 20 octombrie 1905 a avut loc un al doilea pogrom al comunității evreiești din Chișinău, fiind asasinați 19 evrei și răniți alți 56. De această dată, câțiva evrei au organizat detașamente de autoapărare pentru a-și apăra comunitatea. Renumita poezie Ве-Ir ha-Haregah (În orașul masacrului) a lui Haim Nahman Bialik a fost scrisă după cel de-al doilea masacru al comunității evreiești din Chișinău. În general, pogromurile din 1903 și 1905 au influențat puternic numărul membrilor comunității evreiești din Basarabia, deoarece mii de evrei au emigrat în Statele Unite ale Americii.

Între 1918 și 1940, după Marea Unire, România a administrat teritoriul Basarabiei. În această perioadă evreilor le-a fost permis să-și deschidă școli medii și primare, cu instruirea în limbile ebraică și idiș. Astfel, în 1922, funcționau în Basarabia circa 140 de școli evreiești. În această perioadă existau, de asemenea, 13 spitale evreiești și aziluri de bătrâni. Către anul 1920, populația evreiască din Basarabia număra circa 267.000 de persoane. Cu toate că numărul evreilor continua să crească, multe comunități au resimțit dușmănia și prigoana antievreiască. Criza economică și decăderea economiei Basarabiei a influențat negativ populația evreiască ce a rămas fără surse de existență; evreii din Basarabia au primit însă un ajutor din partea organizației evreiești americane Joint.

Anii '30 au reprezentat perioada de dezvoltare maximă a vieții evreiești din Basarabia. În jurul anului 1935, 40 de comunități evreiești s-au unit, formând Uniunea Comunităților Evreiești din Basarabia.

În anul 1940, ca urmare a pactului expansionist germano-sovietic Ribbentrop-Molotov, Basarabia a fost ocupată de URSS, care a exilat într-o scurtă perioadă mii de evrei, bănuiți de neloialitate, în gulaguri din Siberia.

După atacarea Uniunii Sovietice de către Germania și România în 1941, România a preluat din nou controlul asupra Basarabiei, eliberată în întregime la 23 iulie 1941. În perioada războiului, zeci de mii de evrei au fost împușcați în masă, deportați în ghetouri și lagăre de concentrare organizate pe teritoriile Basarabiei și Ucrainei. Un număr mare de evrei basarabeni au fost deportați în Transnistria sau masacrați de Armata Română, Jandarmeria Română și de subdiviziunile germane și române de „curățare” Einsatzgruppe D și Eșalonul operativ. Comunitatea evreiască din Chișinău a fost exterminată într-o proporție mare,  exterminând 53.000 din cei 65.000 de locuitori evrei ai orașului.

Statul Israel a decernat titlul de „Drept între popoare” unui număr de 53 de cetățeni ai României și ai Republicii Moldova pentru că și-au pus în pericol viața, salvând evrei în timpul Holocaustului.

În august 1944, statul sovietic a obținut din nou controlul asupra Basarabiei, care a fost denumită Republica Sovietică Socialistă Moldovenească, cu capitala în Chișinău.

În anul 1979, în RSS Moldovenească trăia o populație evreiască de 80.100 locuitori, iar numai după zece ani numărul s-a micșorat la 65.800, majoritatea populației evreiești trăind în Chișinău. În prezent, au mai rămas în Republica Moldova doar 4.867 de evrei (2004), care locuiau în orașele mari. Există comunități de evrei moldoveni și în Israel, SUA, Rusia, Germania, România, Regatul Unit, Australia etc.

Demografie

Dinamică

Vezi și
 Evreii din Principatul Moldovei

Legături externe
    Biroul Național de Statistică al Republicii Moldova: Recensăminte
   Ambasada Republicii Moldova în statul Israel 
  Populatia României Mari: Basarabia

Note 

Grupuri etnice din Republica Moldova
Evrei în Republica Moldova
Iudaismul în Republica Moldova
Evreii ( în ebraică יְהוּדִים ) sunt o minoritate etnică din Republica Moldova , numărând867 persoane la recensământul dinsau12% din totalul populației . În mare parte evreii locuiesc în orașele mari : Chișinău4% din numărul total de evrei ) , Tiraspol8% ) , Bălți4% ) , Bender9% ) , precum și în alte orașe mai mici5% ) . Istorie În secolul al XV -lea , negustori evrei sefarzi au început să folosească Basarabia ca traseu comercial între Marea Neagră și Polonia . Evreii s- au statornicit în această regiune , formând comunități mai mult sau mai puțin numeroase în partea centrală și nordică a Moldovei de Est ( Basarabiei ) . În secolul al XVI -lea , au fost înființate comunități evreiești și în partea sudică a Basarabiei . Prin secolul al XVIII -lea , câteva colonii evreiești fixe s- au statornicit la hotarele orașelor . În secolele al XVIII -lea și al XIX -lea , evreii au participat activ la comerțul local , precum și la fabricarea băuturilor alcoolice . În momentul anexării Basarabiei de către Imperiul Rus se afla pe acest teritoriu o comunitate evreiască constantă ca număr , care număra în jurul a000 de oameni . Funcționau în acea perioadășcoli evreiești cu un număr de100 de elevi șide sinagogi ( clădiri de cult evreiești ) . Regiunea a devenit un centru al literaturii în limbile ebraică și idiș . În anul populația evreiască din Basarabia crescuse până la045 oameni , iar către anuldeja număra620 de evrei care reprezentau o pondere de8% din populația provinciei . Către sfârșitul secolului al XIX -lea , evreii reprezentau aproape jumătate din populația Chișinăului , comunitatea din capitală numărând aproximativ000 de oameni . În prima jumătate a secolului al XIX -lea , evreii Basarabiei ( Moldovei de Est ) nu au fost supuși acțiunii decretelor dure ale Rusiei îndreptate împotriva evreilor . Către anul când Basarabia începea treptat să -și piardă autonomia și acțiunile de rusificare se înmulțeau , legile rusești antievreiești au început să se aplice și asupra evreilor basarabeni . În aniișiau fost emise decrete care prevedeau exilarea evreilor din diferite orașe . În timpul administrării Basarabiei de către Imperiul Rus , au fost organizate două pogromuri antievreiești . Un prim pogrom a avut loc înaprilie( în perioada sărbătorii de Paște ) ; au fost asasinați atuncide evrei , circaau fost răniți , sute de case și prăvălii evreiești au fost distruse parțial sau în întregime , iar circa000 de familii evreiești au rămas fără adăpost . În perioada-octombriea avut loc un al doilea pogrom al comunității evreiești din Chișinău , fiind asasinațievrei și răniți alți De această dată , câțiva evrei au organizat detașamente de autoapărare pentru a -și apăra comunitatea . Renumita poezie Ве -Ir ha-Haregah ( În orașul masacrului ) a lui Haim Nahman Bialik a fost scrisă după cel de- al doilea masacru al comunității evreiești din Chișinău . În general , pogromurile dinșiau influențat puternic numărul membrilor comunității evreiești din Basarabia , deoarece mii de evrei au emigrat în Statele Unite ale Americii . Întreși după Marea Unire , România a administrat teritoriul Basarabiei . În această perioadă evreilor le- a fost permis să -și deschidă școli medii și primare , cu instruirea în limbile ebraică și idiș . Astfel , în funcționau în Basarabia circade școli evreiești . În această perioadă existau , de asemenea,spitale evreiești și aziluri de bătrâni . Către anul populația evreiască din Basarabia număra circa000 de persoane . Cu toate că numărul evreilor continua să crească , multe comunități au resimțit dușmănia și prigoana antievreiască . Criza economică și decăderea economiei Basarabiei a influențat negativ populația evreiască ce a rămas fără surse de existență ; evreii din Basarabia au primit însă un ajutor din partea organizației evreiești americane Joint . Anii '30 au reprezentat perioada de dezvoltare maximă a vieții evreiești din Basarabia . În jurul anuluide comunități evreiești s- au unit , formând Uniunea Comunităților Evreiești din Basarabia . În anul ca urmare a pactului expansionist germano-sovietic Ribbentrop-Molotov , Basarabia a fost ocupată de URSS , care a exilat într- o scurtă perioadă mii de evrei , bănuiți de neloialitate , în gulaguri din Siberia . După atacarea Uniunii Sovietice de către Germania și România în România a preluat din nou controlul asupra Basarabiei , eliberată în întregime laiulie În perioada războiului , zeci de mii de evrei au fost împușcați în masă , deportați în ghetouri și lagăre de concentrare organizate pe teritoriile Basarabiei și Ucrainei . Un număr mare de evrei basarabeni au fost deportați în Transnistria sau masacrați de Armata Română , Jandarmeria Română și de subdiviziunile germane și române de „ curățare ” Einsatzgruppe D și Eșalonul operativ . Comunitatea evreiască din Chișinău a fost exterminată într- o proporție mare , exterminând000 din cei000 de locuitori evrei ai orașului . Statul Israel a decernat titlul de „ Drept între popoare ” unui număr dede cetățeni ai României și ai Republicii Moldova pentru că și- au pus în pericol viața , salvând evrei în timpul Holocaustului . În august statul sovietic a obținut din nou controlul asupra Basarabiei , care a fost denumită Republica Sovietică Socialistă Moldovenească , cu capitala în Chișinău . În anul în RSS Moldovenească trăia o populație evreiască de100 locuitori , iar numai după zece ani numărul s- a micșorat la800 , majoritatea populației evreiești trăind în Chișinău . În prezent , au mai rămas în Republica Moldova doar867 de evrei care locuiau în orașele mari . Există comunități de evrei moldoveni și în Israel , SUA , Rusia , Germania , România , Regatul Unit , Australia etc . Demografie Dinamică Vezi și Evreii din Principatul Moldovei Legături externe Biroul Național de Statistică al Republicii Moldova : Recensăminte Ambasada Republicii Moldova în statul Israel Populatia României Mari : Basarabia Note Grupuri etnice din Republica Moldova Evrei în Republica Moldova Iudaismul în Republica Moldova