Planul de campanie al Armatei României pentru anul 1916 - „Ipoteza Z”
Planul de campanie al Armatei României pentru anul 1916 - „Ipoteza Z" a reprezentat documentul de planificare politico-militară pentru desfășurarea acțiunilor militare ale Armatei României, după intrarea în război de partea Antantei, în anul 1916.
Planul stabilea obiectivul general al războiului, modul de acțiune și de alocare a forțelor militare pentru îndeplinirea acestuia. Planul a fost întocmit de Secția Operații a Marelui Stat Major, condusă de colonelul Ion Rășcanu, fiind aprobat de șeful Statului Major General, generalul Vasile Zottu, la începutul lunii august 1916.

Cadrul general
Planul prevede desfășurarea de către Armata Românei de operații militare pe două fronturi astfel: o ofensivă strategică în Transilvania, pe frontul de nord și nord-vest și defensiva strategică pe frontul de sud. Premisele fundamentale pe care s-a întemeiat această decizie au fost că: printr-o ofensivă viguroasă armata română va respinge forțele austro-ungare din Transilvania, înainte ca Puterile Centrale să poată aduce pe acest front efective noi, precum și că trupele germano-bulgare de la sud de Dunăre nu aveau capacitatea de a duce o operație militară de anvergură, care să pună în pericol acțiunile de pe frontul din Transilvania.

Obiective

Planul de campanie pentru anul 1916, „Ipoteza Z” definea obiectivul politic major al războiului ca fiind „realizarea idealului nostru național, adică întregirea neamului, prin eliberarea teritoriilor locuite de români, care se găsesc astăzi înglobate în monarhia austro‑ungară”.

Situația inamicului

Execuția misiunii

Gruparea forțelor

În conformitate cu prevederile acestui plan, în momentul declarării mobilizării se înființau patru armate: Armata 1, Armata 2, Armata 3 și Armata de Nord, prin transformarea corpurilor de armată existente. Forțele angajate au fost următoarele: 576.408 militari în unitățile combatante din care 420.324 pe frontul din Transilvania (Armatele 1,2 și de Nord), 140.543 militari pe frontul de sud (Armata 3) și 51.165 militari (Corpul 5 Armată și artileria grea) rezerva la dispoziția Marelui Cartier General. Acestora li se adăugau alți 257.193 de militari în partea sedentară.

Acțiunile forțelor de pe frontul de nord și nord-vest

Pe frontul din Transilvania acțiunile militare ofensive urmau să se desfășoare în trei etape și erau prevăzute să dureze 30 de zile de la începerea mobilizării, moment în care forțele române trebuiau să atingă aliniamentul Ciucea-Caransebeș în vederea angajării unei bătălii generale cu inamicul.

Acoperirea frontierei și executarea concentrării forțelor

Acțiuni ulterioare în Transilvania

Acțiunile forțelor de pe frontul de sud

Conducerea acțiunilor militare

Punerea în practică

Un element care a impietat puternic punerea în execuție a acestui plan a fost faptul că formarea celor patru comandamente de armată s‑a făcut după declanșarea mobilizării și nu înaintea ei, așa cum ar fi fost normal. Prin urmare, comandamentele nou create nu au putut să gestioneze această operație dificilă, preluând comanda asupra forțelor subordonate și controlul operațiilor aflate în curs de desfășurare simultan cu propria lor constituire.

Excepția a reprezentat-o Armata de Nord unde generalul Prezan, a fost singurul comandant de corp de armată rămas la comanda armatelor. Acesta este și unul din factorii majori care au contribuit la modul organizat și disciplinat în care au fost conduse și desfășurate acțiunile militare ale Armatei de Nord, față de ezitările și improvizațiile care s-au manifestat în cazul operațiilor desfășurate de restul armatei române.

Note

Bibliografie

 Limba română
 Averescu, Alexandru, Notițe zilnice din războiu (1916-1918), Editura Grai și Suflet - Cultura Națională, București, 1935
 Bărbulescu, Mihai; Deletant, Dennis; Hitchins, Keith; Papacostea, Șerban; Teodor, Pompiliu, Istoria României, Editura Enciclopedică, București, 1998
 Hitchins, Keith, România 1866-1947, Editura Humanitas, București, 2013
 Kirițescu, Constantin, Istoria războiului pentru întregirea României, Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1989
 ***, România în războiul mondial 1916-1919, Documente, Anexe, Volumul 1, Monitorul Oficial și Imprimeriile Statului, București, 1934
 ***, Marele Cartier General al Armatei României. Documente 1916 – 1920, Editura Machiavelli, București, 1996
 ***, Istoria militară a poporului român, vol. V, Editura Militară, București, 1989
 ***, România în anii primului Război Mondial, Editura Militară, București, 1987
 ***, România în primul război mondial, Editura Militară, 1979
 Limba engleză
 Torrey, Glenn E., Romania's Entry into the First World War: The Problem of Strategy, în „The Emporia State Research Studies”, Volume XXVI, Spring, 1978, Number 4, Emporia State University, Kansas
 Torrey, Glenn E., „The Rumanian Campaign of 1916: Its Impact on the Belligerents”, în Slavic Review, Vol. 39, No. 1 (Mar., 1980)
 Limba franceză
 Grandhomme, Jean-Noël; Roucaud, Michael; Sarmant, Thierry, La Roumanie dans la Grande Guerre et l'effondrement de l'armée russe : Édition critique des rapports du général Berthelot chef de la mission militaire française en Roumanie (1916-1918) ,  L'Harmattan, 2000, ISBN 2-7475-0154-X
 Général Pétin, Le drame roumain 1916-1918, Payot, Paris, 1932

Vezi și
Intrarea României în Primul Război Mondial
Consiliul de Coroană din 14 august 1916
Participarea României în campania anului 1916

Legături externe

Muzeul Național de Istorie, Marele Război, site dedicat Primului Război Mondial, accesat la 27 august 2014
Europeana, Europeana 1914-1918 – untold stories & official histories of WW1, site dedicat Primului Război Mondial, accesat la 27 august 2014
A multimedia history of World War One, site dedicat Primului Război Mondial, accesat la 27 august 2014
Editions Anovi,  - La première Guerre Mondiale, site dedicat Primului Război Mondial, accesat la 27 august 2014

România în Primul Război Mondial
Planul de campanie al Armatei României pentru anul - „ Ipoteza Z " a reprezentat documentul de planificare politico-militară pentru desfășurarea acțiunilor militare ale Armatei României , după intrarea în război de partea Antantei , în anul Planul stabilea obiectivul general al războiului , modul de acțiune și de alocare a forțelor militare pentru îndeplinirea acestuia . Planul a fost întocmit de Secția Operații a Marelui Stat Major , condusă de colonelul Ion Rășcanu , fiind aprobat de șeful Statului Major General , generalul Vasile Zottu , la începutul lunii august Cadrul general Planul prevede desfășurarea de către Armata Românei de operații militare pe două fronturi astfel : o ofensivă strategică în Transilvania , pe frontul de nord și nord-vest și defensiva strategică pe frontul de sud . Premisele fundamentale pe care s- a întemeiat această decizie au fost că : printr- o ofensivă viguroasă armata română va respinge forțele austro-ungare din Transilvania , înainte ca Puterile Centrale să poată aduce pe acest front efective noi , precum și că trupele germano -bulgare de la sud de Dunăre nu aveau capacitatea de a duce o operație militară de anvergură , care să pună în pericol acțiunile de pe frontul din Transilvania . Obiective Planul de campanie pentru anul „ Ipoteza Z ” definea obiectivul politic major al războiului ca fiind „ realizarea idealului nostru național , adică întregirea neamului , prin eliberarea teritoriilor locuite de români , care se găsesc astăzi înglobate în monarhia austro ‑ungară ” . Situația inamicului Execuția misiunii Gruparea forțelor În conformitate cu prevederile acestui plan , în momentul declarării mobilizării se înființau patru armate : Armata Armata Armatași Armata de Nord , prin transformarea corpurilor de armată existente . Forțele angajate au fost următoarele:408 militari în unitățile combatante din care324 pe frontul din Transilvania ( Armatele2 și de Nord),543 militari pe frontul de sud ( Armatași165 militari ( CorpulArmată și artileria grea ) rezerva la dispoziția Marelui Cartier General . Acestora li se adăugau alți193 de militari în partea sedentară . Acțiunile forțelor de pe frontul de nord și nord-vest Pe frontul din Transilvania acțiunile militare ofensive urmau să se desfășoare în trei etape și erau prevăzute să durezede zile de la începerea mobilizării , moment în care forțele române trebuiau să atingă aliniamentul Ciucea-Caransebeș în vederea angajării unei bătălii generale cu inamicul . Acoperirea frontierei și executarea concentrării forțelor Acțiuni ulterioare în Transilvania Acțiunile forțelor de pe frontul de sud Conducerea acțiunilor militare Punerea în practică Un element care a impietat puternic punerea în execuție a acestui plan a fost faptul că formarea celor patru comandamente de armată s‑ a făcut după declanșarea mobilizării și nu înaintea ei , așa cum ar fi fost normal . Prin urmare , comandamentele nou create nu au putut să gestioneze această operație dificilă , preluând comanda asupra forțelor subordonate și controlul operațiilor aflate în curs de desfășurare simultan cu propria lor constituire . Excepția a reprezentat -o Armata de Nord unde generalul Prezan , a fost singurul comandant de corp de armată rămas la comanda armatelor . Acesta este și unul din factorii majori care au contribuit la modul organizat și disciplinat în care au fost conduse și desfășurate acțiunile militare ale Armatei de Nord , față de ezitările și improvizațiile care s- au manifestat în cazul operațiilor desfășurate de restul armatei române . Note Bibliografie Limba română Averescu , Alexandru , Notițe zilnice din războiu Editura Grai și Suflet - Cultura Națională , București , Bărbulescu , Mihai ; Deletant , Dennis ; Hitchins , Keith ; Papacostea , Șerban ; Teodor , Pompiliu , Istoria României , Editura Enciclopedică , București , Hitchins , Keith , România Editura Humanitas , București , Kirițescu , Constantin , Istoria războiului pentru întregirea României , Editura Științifică și Enciclopedică , București , * * * , România în războiul mondial Documente , Anexe , Volumul Monitorul Oficial și Imprimeriile Statului , București , * * * , Marele Cartier General al Armatei României . Documente– Editura Machiavelli , București , * * * , Istoria militară a poporului român , vol . V , Editura Militară , București , * * * , România în anii primului Război Mondial , Editura Militară , București , * * * , România în primul război mondial , Editura Militară , Limba engleză Torrey , Glenn E. , Romania's Entry into the First World War : The Problem of Strategy , în „ The Emporia State Research Studies ” , Volume XXVI , Spring , Number Emporia State University , Kansas Torrey , Glenn E. , „ The Rumanian Campaign of Its Impact on the Belligerents ” , în Slavic Review , Vol . No.( Mar . , Limba franceză Grandhomme , Jean-Noël ; Roucaud , Michael ; Sarmant , Thierry , La Roumanie dans la Grande Guerre et l'effondrement de l'armée russe \ : Édition critique des rapports du général Berthelot chef de la mission militaire française en Roumanie , L'Harmattan , ISBN0154-X Général Pétin , Le drame roumain Payot , Paris , Vezi și Intrarea României în Primul Război Mondial Consiliul de Coroană dinaugust Participarea României în campania anului Legături externe Muzeul Național de Istorie , Marele Război , site dedicat Primului Război Mondial , accesat laaugust Europeana , Europeana– untold stories & official histories of WW1 , site dedicat Primului Război Mondial , accesat laaugust A multimedia history of World War One , site dedicat Primului Război Mondial , accesat laaugust Editions Anovi , - La première Guerre Mondiale , site dedicat Primului Război Mondial , accesat laaugust România în Primul Război Mondial