Tudor de Flondor
Tudor cavaler de Flondor, în germană Theodor Ritter von Flondor, () a fost un compozitor, dar și politician, jurist și economist român pe timpul Imperiului Austro-Ungar.

Biografie 
Primul fiu al lui Gheorghe cavaler de Flondor (1830- 1892) și al Isabelei Dobrowolski de Buchenthal (1835-1890) a fost instruit în învățământ privat de Adolphina Wohlfarth ca pianist și din 1879 până în 1883 la Cernăuți ca violonist. După terminarea liceului tot acolo a studiat mai întâi Jurisprudență la Universitatea din Cernăuți (1882-1884), apoi, până la finalizarea 1888, la Universitatea de Agricultură din Viena Științe economice (Hochschule für Bodenkultur). În același timp, el s-a înscris tot acolo la Academia de Muzică și Artă Dramatică (Akademie für Musik und darstellende Kunst) cu accent pe teoria muzicii și contrapunct pentru a deveni compozitor (în perioada 1884-1888). A studiat la profesorul Robert Fuchs, care de asemenea a fost profesorul tânărului George Enescu..După studiile din Viena s-a stabilit la conacul din Rogojești și a fost ales primar în Rogojești între anii 1889-1905.

Deja în 1883/1884, iar mai târziu de la 1899 până 1906, a fost vicepreședinte al Junimii, de asemenea directorul de cor și dirijor al societății "Armonia" în Cernăuți. Theodor a mai fost director de cor și dirijor al societății "România Jună" (1885-1888), la a cărei aniversare a participat orchestra lui Johann Strauss. Tudor Flondor era în primul rând violonist, însă stăpânea și alte instrumente, cum sunt pianul, armoniul, chitara, flautul și clarinetul.

Pe lângă activitățile sale muzicale, a lucrat în 1904 ca economist și editor al "Agricultorul", ediției românești al Consiliului Cultural a Bucovinei, "Bukowinaer landwirtschaftliche Blätter".

Flondor a fost deputat al Dietei Bucovinei, apoi al Consiliului imperial din Viena (Reichsrat) (1901-1908). Profesorul V. Nicolaiciuc a declarat că un principiu de bază al său a fi fost coexistența pașnică a tuturor grupurilor etnice din Bucovina pe baza culturii lor.

Ultimul său cântec, "Tempi passati", l-a scris pe patul de moarte în sanatoriul privat "Fichtenhof" la Schlachtensee, astăzi Sectorul Steglitz-Zehlendorf al orașului Berlin, în care a trebuit să stea din cauza unei boli grele. A decedat pe 22 iuinie la ora șase după amiază.

Flondor a compus numeroase operete române, lucrări corale, serenade, dar, de asemenea, muzică instrumentală și muzică pentru vodevilurile lui Vasile Alecsandri. În lucrările sale se recunosc ecouri muzicale ale lui Brahms și Wagner.

În ciuda operelor lui bogate multe din lucrările sale sunt astăzi uitate. Internațional este jucată în principal serenada "Somnoroase păsărele", după o poezie de Mihai Eminescu.Cea mai cunoscută compoziție a sa a fost "Moș Ciocârlan", care s-a bucurat de un mare succes. Soția sa, Maria, era pianistă, așa că aceștia au continuat tradiția părinților de a organiza serate muzicale. La aceste evenimente, organizate la moșia de la Rogojești, veneau și frații lui Tudor, Iancu și Nicu Flondor.

Cântărețul Constantin Sandu a fondat societatea corală "Tudor Flondor" care s-a dedicat în special lucrărilor acestui compozitor.

După el a fost denumită o stradă în Cernăuțiul interbelic (1919), astăzi  îi poartă numele o stradă în București, iar biblioteca orașului Rădăuți - numele lui.

Familie 

Frații săi au fost Iancu cavaler de Flondor, care a contribuit decisiv la Unirea Bucovinei de Nord cu România în 1918 și Nicu baron de Flondor, primarul orașului Cernăuți, în trei rînduri, apoi deputat în Parlamentul României Mari; de asemenea, a avut o soră Elena (1868-1916), căsătorită cu prințul Ioan Mavrocordat, din Dângeni.

În 1888 compozitorul s-a căsătorit cu Maria (1865-1950), fiica negustorului din Roman George Ciuntu, cu care a avut patru copii:

 Constantin de Flondor (1889-1942), un avocat și ministru plenipotențiar, diplomat activ la Sofia, Praga, Belgrad, Viena, Stockholm, Helsinki și Copenhaga, iar mai târziu mareșalul curții regale
 Isabella Nectara de Flondor, (1890-1985, New York), cunoscută sub prenumele de Nektar, a fost cântăreață de operă, membră a Operei de Stat din Viena.
 Gheorghe (George) de Flondor (1892-1976), deputat de Rădăuți și senator pentru "Partidul Național Liberal" (1927-1937), apoi rezident al regelui român în Bucovina, Conform profesorului dr. Ion Prelipcean el a salvat viața multor evrei între 1940 și 1942.
 Florica (Lealea) Racovitza-Flondor (n. 13 noiembrie 1897 - d. 7 februarie 1983) a fost o compozitoare. Ea a studiat la Universitatea de Muzică și Artă interpretară din Viena sub Joseph Marx și Emil Sauer. Artista s-a căsătorit în anul 1924 cu generalul de brigadă Aurel Racovitză

Galerie de imagini

Opere 
Aici o selecție a compozițiilor lui:

 Arvinte și Pepelea
 Cântecul marinarilor
 Cântecul vânătoresc
 Cântul haiducesc (serenadă)
 Cântec ostașilor
 Cinel, cinel, 1884
 Coruri armonizate pentru voci bărbătești (30 cântece de crăciun)
 Des oiseaux ensommeillée
 Din depărtare (Vals), 1890
 Doi țărani și cinci cârlani
 Drum de fier, 1884
 Florile Bucovinei, 1891
 Florin și Florica, 1884
 La o viorică (La violette), 1891
 Lăcrămiore (Text de Vasile Alecsandri)
 Lița pescărița (operetă), 1883
 Luna doarme amoroasă (serenadă)
 Mândruliță de de-mult 
 Milo director
 Moș Ciocârlan (operetă), 1889
 Noapte bună
 Noaptea Sfântului Gheorghe, 1885
 Nunta țărănească, libret de Vasile Alecsandri (operetă), 1883
 Rămășagul (operetă), 1883
 Rusaliile (operetă), 1884
 Salutes de montagnes (Vals), 1886 
 Somnoroase păsărele (serenadă), 1884
 Tempi passati, 1908
 Traiu vânătoresc (serenadă)
 Visurile (Vals)

Proză 
 Reuniunea Română de Muzică din Sibiu; Sibiu, Tiparul tip. arhidiecezane, 1900, 16 p.

Bibliografie 
 Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Freiherrlichen Häuser 1915 bis 1939
 Ilie Bădescu, Ozana Cucu-Oancea Dictionar de Sociologie Rurală, Editura Mica Valahie
 Octavian Lazăr Cosma: „ Hronicul muzicii românești“, Editura Muzicală, Vol. 4, București 1976
 Viorel Cosma: „ Muzicieni din România“, Editura Muzicală, Vol. 3, București 2000
 Mihail Gr. Poslușnicu: „Istoria muzicii la români. De la renaștere până în epoca de consolidare a culturii artistice“, Editura Cartea Românească, București

Note 

Nașteri în 1862
Nașteri pe 10 iulie
Decese în 1908
Decese pe 22 iunie
Nobili austrieci
Nobili români
Compozitori români
Dirijori români
Politicieni români
Economiști români
Juriști români
Români bucovineni
Economiști din secolul al XIX-lea
Tudor cavaler de Flondor , în germană Theodor Ritter von Flondor , ( ) a fost un compozitor , dar și politician , jurist și economist român pe timpul Imperiului Austro-Ungar . Biografie Primul fiu al lui Gheorghe cavaler de Flondorși al Isabelei Dobrowolski de Buchenthala fost instruit în învățământ privat de Adolphina Wohlfarth ca pianist și dinpână înla Cernăuți ca violonist . După terminarea liceului tot acolo a studiat mai întâi Jurisprudență la Universitatea din Cernăuți apoi , până la finalizarea la Universitatea de Agricultură din Viena Științe economice ( Hochschule für Bodenkultur ) . În același timp , el s- a înscris tot acolo la Academia de Muzică și Artă Dramatică ( Akademie für Musik und darstellende Kunst ) cu accent pe teoria muzicii și contrapunct pentru a deveni compozitor ( în perioada A studiat la profesorul Robert Fuchs , care de asemenea a fost profesorul tânărului George Enescu. . După studiile din Viena s- a stabilit la conacul din Rogojești și a fost ales primar în Rogojești între anii Deja în1884 , iar mai târziu de lapână a fost vicepreședinte al Junimii , de asemenea directorul de cor și dirijor al societății " Armonia " în Cernăuți . Theodor a mai fost director de cor și dirijor al societății " România Jună " la a cărei aniversare a participat orchestra lui Johann Strauss . Tudor Flondor era în primul rând violonist , însă stăpânea și alte instrumente , cum sunt pianul , armoniul , chitara , flautul și clarinetul . Pe lângă activitățile sale muzicale , a lucrat înca economist și editor al " Agricultorul " , ediției românești al Consiliului Cultural a Bucovinei , " Bukowinaer landwirtschaftliche Blätter " . Flondor a fost deputat al Dietei Bucovinei , apoi al Consiliului imperial din Viena ( Reichsrat ) Profesorul V. Nicolaiciuc a declarat că un principiu de bază al său a fi fost coexistența pașnică a tuturor grupurilor etnice din Bucovina pe baza culturii lor . Ultimul său cântec , " Tempi passati " , l- a scris pe patul de moarte în sanatoriul privat " Fichtenhof " la Schlachtensee , astăzi Sectorul Steglitz-Zehlendorf al orașului Berlin , în care a trebuit să stea din cauza unei boli grele . A decedat peiuinie la ora șase după amiază . Flondor a compus numeroase operete române , lucrări corale , serenade , dar , de asemenea , muzică instrumentală și muzică pentru vodevilurile lui Vasile Alecsandri . În lucrările sale se recunosc ecouri muzicale ale lui Brahms și Wagner . În ciuda operelor lui bogate multe din lucrările sale sunt astăzi uitate . Internațional este jucată în principal serenada " Somnoroase păsărele " , după o poezie de Mihai Eminescu.Cea mai cunoscută compoziție a sa a fost " Moș Ciocârlan " , care s- a bucurat de un mare succes . Soția sa , Maria , era pianistă , așa că aceștia au continuat tradiția părinților de a organiza serate muzicale . La aceste evenimente , organizate la moșia de la Rogojești , veneau și frații lui Tudor , Iancu și Nicu Flondor . Cântărețul Constantin Sandu a fondat societatea corală " Tudor Flondor " care s- a dedicat în special lucrărilor acestui compozitor . După el a fost denumită o stradă în Cernăuțiul interbelic astăzi îi poartă numele o stradă în București , iar biblioteca orașului Rădăuți - numele lui . Familie Frații săi au fost Iancu cavaler de Flondor , care a contribuit decisiv la Unirea Bucovinei de Nord cu România înși Nicu baron de Flondor , primarul orașului Cernăuți , în trei rînduri , apoi deputat în Parlamentul României Mari ; de asemenea , a avut o soră Elena căsătorită cu prințul Ioan Mavrocordat , din Dângeni . Încompozitorul s- a căsătorit cu Maria fiica negustorului din Roman George Ciuntu , cu care a avut patru copii : Constantin de Flondor un avocat și ministru plenipotențiar , diplomat activ la Sofia , Praga , Belgrad , Viena , Stockholm , Helsinki și Copenhaga , iar mai târziu mareșalul curții regale Isabella Nectara de Flondor , New York ) , cunoscută sub prenumele de Nektar , a fost cântăreață de operă , membră a Operei de Stat din Viena . Gheorghe ( George ) de Flondor deputat de Rădăuți și senator pentru " Partidul Național Liberal " apoi rezident al regelui român în Bucovina , Conform profesorului dr. Ion Prelipcean el a salvat viața multor evrei întreși Florica ( Lealea ) Racovitza-Flondor ( n.noiembrie - d.februariea fost o compozitoare . Ea a studiat la Universitatea de Muzică și Artă interpretară din Viena sub Joseph Marx și Emil Sauer . Artista s- a căsătorit în anulcu generalul de brigadă Aurel Racovitză Galerie de imagini Opere Aici o selecție a compozițiilor lui : Arvinte și Pepelea Cântecul marinarilor Cântecul vânătoresc Cântul haiducesc ( serenadă ) Cântec ostașilor Cinel , cinel , Coruri armonizate pentru voci bărbăteșticântece de crăciun ) Des oiseaux ensommeillée Din depărtare ( Vals ) , Doi țărani și cinci cârlani Drum de fier , Florile Bucovinei , Florin și Florica , La o viorică ( La violette ) , Lăcrămiore ( Text de Vasile Alecsandri ) Lița pescărița ( operetă ) , Luna doarme amoroasă ( serenadă ) Mândruliță de de- mult Milo director Moș Ciocârlan ( operetă ) , Noapte bună Noaptea Sfântului Gheorghe , Nunta țărănească , libret de Vasile Alecsandri ( operetă ) , Rămășagul ( operetă ) , Rusaliile ( operetă ) , Salutes de montagnes ( Vals ) , Somnoroase păsărele ( serenadă ) , Tempi passati , Traiu vânătoresc ( serenadă ) Visurile ( Vals ) Proză Reuniunea Română de Muzică din Sibiu ; Sibiu , Tiparul tip. arhidiecezane,p . Bibliografie Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Freiherrlichen Häuserbis Ilie Bădescu , Ozana Cucu-Oancea Dictionar de Sociologie Rurală , Editura Mica Valahie Octavian Lazăr Cosma : „ Hronicul muzicii românești “ , Editura Muzicală , Vol . București Viorel Cosma : „ Muzicieni din România “ , Editura Muzicală , Vol . București Mihail Gr. Poslușnicu : „ Istoria muzicii la români . De la renaștere până în epoca de consolidare a culturii artistice “ , Editura Cartea Românească , București Note Nașteri în Nașteri peiulie Decese în Decese peiunie Nobili austrieci Nobili români Compozitori români Dirijori români Politicieni români Economiști români Juriști români Români bucovineni Economiști din secolul al XIX -lea