Limba francoprovensală
Acest articol este o traducere parțială a articolului corespunzător de pe Wikipedia în limba spaniolă.

Limba francoprovensală sau arpitană (numită în această limbă și în franceză arpitan) este o limbă romanică din grupul limbilor galoromanice, vorbită în partea de centru-est a Franței, vestul Elveției și nord-vestul Italiei, de către aproximativ 77.000 de persoane.

Denumirea de francoprovensală dată de lingviști este motivată de faptul că în esență reprezintă un idiom de trecere între franceză și dialectul provensal al limbii occitane, prezentând trăsături comune cu acestea.

Statut 

Limba francoprovensală nu este limbă oficială în nicio țară. În Franța este considerată oficial limbă regională, iar în Italia este protejată în calitate de limbă minoritară, în special în Valea Aosta. UNESCO o repertoriază ca limbă în pericol.

Tabel comparativ 

{| class="wikitable" style="margin: 1em auto 1em auto"
|+
! Latină || Spaniolă || Francoprovensală || Franceză || Catalană || Occitană || Italiană || Română
|-
| CLAVE(M) || llave|| cllâf || clef / clé || clau|| clau || chiave || cheie
|-
| CANTARE || cantar || chantar || chanter || cantar || cantar || cantare || a cânta
|-
| CAPRA ||cabra || chiévra|| chèvre || cabra || cabra || capra || capră
|-
| LINGUA || lengua ||lengoua || langue || llengua || lenga / lengua || lingua || limbă
|-
| NOCTE(M) || noche || nuet || nuit || nit || nuèit / nuèch || notte || noapte
|-
| SAPONE(M) || jabón|| savon|| savon || sabó || sabon || sapone || săpun
|-
| SUDARE || sudar || suar || suer || suar || susar || sudare || a asuda
|-
| VITA || vida || via || vie || vida || vida || vita || viață
|-
| PLATEA || plaza || place || place || plaça || plaça || piazza || piață
|-
| ECCLESIA || iglesia || églése || église || església || glèisa || chiesa || biserică
|-
| FACERE || hacer || fâre || faire || far / faire || fer || fare || a face
|-
| FABRICA || fragua || favèrge || forge || farga || farga || fabbrica || fabrică
|-
| MANDUCARE(COMERE) || comer || mengier || manger || manjar || menjar || mangiare || a mânca
|-
| CASEO(FORMATICUM) || queso || tôma / fromâjo || fromage || formatge || formatge || formaggio || caș, brânză, cașcaval
|}

 Referințe 

 Bibliografie 

 Sala, Marius (coord.), Enciclopedia limbilor romanice'', Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1989, pp. 124-125

Limbi romanice
Acest articol este o traducere parțială a articolului corespunzător de pe Wikipedia în limba spaniolă . Limba francoprovensală sau arpitană ( numită în această limbă și în franceză arpitan ) este o limbă romanică din grupul limbilor galoromanice , vorbită în partea de centru-est a Franței , vestul Elveției și nord-vestul Italiei , de către aproximativ000 de persoane . Denumirea de francoprovensală dată de lingviști este motivată de faptul că în esență reprezintă un idiom de trecere între franceză și dialectul provensal al limbii occitane , prezentând trăsături comune cu acestea . Statut Limba francoprovensală nu este limbă oficială în nicio țară . În Franța este considerată oficial limbă regională , iar în Italia este protejată în calitate de limbă minoritară , în special în Valea Aosta . UNESCO o repertoriază ca limbă în pericol . Tabel comparativ { | class= " wikitable " style= " margin : m autom auto " | + ! Latină | | Spaniolă | | Francoprovensală | | Franceză | | Catalană | | Occitană | | Italiană | | Română | - | CLAVE (M ) | | llave | | cllâf | | clef / clé | | clau | | clau | | chiave | | cheie | - | CANTARE | | cantar | | chantar | | chanter | | cantar | | cantar | | cantare | | a cânta | - | CAPRA | | cabra | | chiévra | | chèvre | | cabra | | cabra | | capra | | capră | - | LINGUA | | lengua | | lengoua | | langue | | llengua | | lenga / lengua | | lingua | | limbă | - | NOCTE (M ) | | noche | | nuet | | nuit | | nit | | nuèit / nuèch | | notte | | noapte | - | SAPONE (M ) | | jabón | | savon | | savon | | sabó | | sabon | | sapone | | săpun | - | SUDARE | | sudar | | suar | | suer | | suar | | susar | | sudare | | a asuda | - | VITA | | vida | | via | | vie | | vida | | vida | | vita | | viață | - | PLATEA | | plaza | | place | | place | | plaça | | plaça | | piazza | | piață | - | ECCLESIA | | iglesia | | églése | | église | | església | | glèisa | | chiesa | | biserică | - | FACERE | | hacer | | fâre | | faire | | far / faire | | fer | | fare | | a face | - | FABRICA | | fragua | | favèrge | | forge | | farga | | farga | | fabbrica | | fabrică | - | MANDUCARE(COMERE ) | | comer | | mengier | | manger | | manjar | | menjar | | mangiare | | a mânca | - | CASEO(FORMATICUM ) | | queso | | tôma / fromâjo | | fromage | | formatge | | formatge | | formaggio | | caș , brânză , cașcaval | } Referințe Bibliografie Sala , Marius ( coord . ) , Enciclopedia limbilor romanice' ' , Editura Științifică și Enciclopedică , București , pp . Limbi romanice