Margareta de Sicilia
Margareta de Sicilia (numită și Margareta de Hohenstaufen sau Margareta de Germania) (n. 1 decembrie 1241, Foggia – 8 august 1270, Frankfurt pe Main), membră a dinastiei Hohenstaufen, a fost prințesă de Sicilia și de Germania. Prin căsătorie, ea a devenit landgrafină de Thuringia și contesă palatină de Saxonia.

Problema nașterii
Margareta a fost fiica împăratului Frederic al II-lea de Hohenstaufen, rege al Siciliei și al Germaniei, cu cea de a treia sa soție, Isabela de Anglia. Bunicii săi pe linie paternă erau împăratul Henric al VI-lea și Constanța de Sicilia, iar pe linie maternă regele Ioan „Fără de Țară” al Angliei și Isabella de Angoulême.

Data nașterii sale este dificil a fi fixată cu certitudine, dat fiind că există o controversă asupra numărului exact al copiilor avuți de mama ei, Isabela de Anglia. Unele surse, afirmă că ea a fost primul sau al doilea copil al Isabelei, născut către finele anului 1237; altele  consideră că ar fi fost ultimul dintre copii, născut în decembrie 1241, atunci când Isabela a murit la naștere. Istoricii acceptă în general această din urmă dată.

Viața
La puțină vreme după naștere, în 1242, Margareta a fost promisă spre căsătorie lui Albert „cel Degenerat”, fiul cel mare și moștenitorul margrafului Henric al III-lea „cel Ilustru” de Meissen. Căsătoria a avut loc în iunie 1255, mireasa primind Pleissnerland (orașele Altenburg, Zwickau, Chemnitz și Leisnig) ca zestre.

Cuplul s-a stabilit la rezidența din Eckartsberga, iar ulterior s-a mutat la Wartburg, unde Margareta a dat naștere la cinci copii: trei fii (Henric, Frederic și Dietzmann) și două fiice (Margareta și Agnes). Prin fiul ei Frederic – devenit margraf de Meissen – Margareta a fost străbuna directă a electorilor și regilor de Saxonia și a reginelor Angliei Margareta de Anjou și Ana de Cleves.

În 1265, soțul ei a primit titlurile de landgraf de Thuringia și de conte palatin de Saxonia, ca urmare abdicării tatălui său, care a păstrat pentru sine doar controlul asupra Meissen.

După ce nepotul ei Conradin de Hohenstaufen a fost executat în 29 octombrie 1268 de către Carol de Anjou, Margaret, din poziția de următoare rudă legitimă a Hohenstaufenilor, a devenit regină a Siciliei cu drepturi depline și moștenitoare a dinastiei în ceea ce privește pretențiile asupra Ducatului de Suabia și a Regatului Ierusalimului. Fiul ei Frederic și-a asumat o vreme aceste titluri pe baza drepturilor Margaretei.

După ce a descoperit adulterul soțului ei cu Cunigunda de Eisenberg, Margareta a părăsit Wartburgul; potrivit unei legende, înainte de a pleca, ea l-a mușcat pe fiul ei Frederic de obraz, drept pentru care acesta a căpătat porecla de „cel Mușcat”. Plecarea a avut loc în 24 iunie 1270. Margareta a plecat la Frankfurt pe Main, murind la numai șase săptămâni după aceea.

Urmași
Margareta și Albert au avut cinci copii:
 Henric (n. 21 martie 1256 - d. 25 ianuarie/23 iulie? 1282), moștenitor al Pleissnerland din 1274.
Frederic (n. 1257 - d. 16 noiembrie 1323), devenit margraf de Meissen.
Dietrich, numit Diezmann (n. 1260 - d. 10 decembrie 1307), devenit margraf de Luzacia.
Margareta (n. 1262 - d. de tânără, după 17 aprilie 1273).
Agnes de Meissen (n. 1264 - d. septembrie 1332), căsătorită înainte de 21 iulie 1282 cu ducele Henric I de Braunschweig-Grubenhagen..

Note

Nașteri în 1241
Decese în 1270
Germania medievală
Italia medievală
Istoria Saxoniei
Margareta de Sicilia ( numită și Margareta de Hohenstaufen sau Margareta de Germania ) ( n.decembrie Foggia –august Frankfurt pe Main ) , membră a dinastiei Hohenstaufen , a fost prințesă de Sicilia și de Germania . Prin căsătorie , ea a devenit landgrafină de Thuringia și contesă palatină de Saxonia . Problema nașterii Margareta a fost fiica împăratului Frederic al II -lea de Hohenstaufen , rege al Siciliei și al Germaniei , cu cea de a treia sa soție , Isabela de Anglia . Bunicii săi pe linie paternă erau împăratul Henric al VI -lea și Constanța de Sicilia , iar pe linie maternă regele Ioan „ Fără de Țară ” al Angliei și Isabella de Angoulême . Data nașterii sale este dificil a fi fixată cu certitudine , dat fiind că există o controversă asupra numărului exact al copiilor avuți de mama ei , Isabela de Anglia . Unele surse , afirmă că ea a fost primul sau al doilea copil al Isabelei , născut către finele anului altele consideră că ar fi fost ultimul dintre copii , născut în decembrie atunci când Isabela a murit la naștere . Istoricii acceptă în general această din urmă dată . Viața La puțină vreme după naștere , în Margareta a fost promisă spre căsătorie lui Albert „ cel Degenerat ” , fiul cel mare și moștenitorul margrafului Henric al III -lea „ cel Ilustru” de Meissen . Căsătoria a avut loc în iunie mireasa primind Pleissnerland ( orașele Altenburg , Zwickau , Chemnitz și Leisnig ) ca zestre . Cuplul s- a stabilit la rezidența din Eckartsberga , iar ulterior s- a mutat la Wartburg , unde Margareta a dat naștere la cinci copii : trei fii ( Henric , Frederic și Dietzmann ) și două fiice ( Margareta și Agnes ) . Prin fiul ei Frederic – devenit margraf de Meissen – Margareta a fost străbuna directă a electorilor și regilor de Saxonia și a reginelor Angliei Margareta de Anjou și Ana de Cleves . În soțul ei a primit titlurile de landgraf de Thuringia și de conte palatin de Saxonia , ca urmare abdicării tatălui său , care a păstrat pentru sine doar controlul asupra Meissen . După ce nepotul ei Conradin de Hohenstaufen a fost executat înoctombriede către Carol de Anjou , Margaret , din poziția de următoare rudă legitimă a Hohenstaufenilor , a devenit regină a Siciliei cu drepturi depline și moștenitoare a dinastiei în ceea ce privește pretențiile asupra Ducatului de Suabia și a Regatului Ierusalimului . Fiul ei Frederic și- a asumat o vreme aceste titluri pe baza drepturilor Margaretei . După ce a descoperit adulterul soțului ei cu Cunigunda de Eisenberg , Margareta a părăsit Wartburgul ; potrivit unei legende , înainte de a pleca , ea l- a mușcat pe fiul ei Frederic de obraz , drept pentru care acesta a căpătat porecla de „ cel Mușcat ” . Plecarea a avut loc îniunie Margareta a plecat la Frankfurt pe Main , murind la numai șase săptămâni după aceea . Urmași Margareta și Albert au avut cinci copii : Henric ( n.martie - d.ianuarie/23 iulie ? moștenitor al Pleissnerland din Frederic ( n.- d.noiembrie devenit margraf de Meissen . Dietrich , numit Diezmann ( n.- d.decembrie devenit margraf de Luzacia . Margareta ( n.- d. de tânără , dupăaprilie Agnes de Meissen ( n.- d. septembrie căsătorită înainte deiuliecu ducele Henric I de Braunschweig-Grubenhagen. . Note Nașteri în Decese în Germania medievală Italia medievală Istoria Saxoniei