Cetatea dacică de la Căpâlna
Cetatea dacică de la Căpâlna este o fortificație dacică situată pe teritoriul României.

Așezată la circa 19 km sud de orașul Sebeș, pe Valea Sebeșului, cetatea Căpâlna apară flancul estic al Sarmizegetusei, aflată la circa 40 km vest.

Cetatea dacică se află la circa 2 km sud de satul Căpâlna, al comunei Săsciori, pe un deal de 610 m înălțime față de nivelul mării, numit Dealul Cetății, poziționat pe malul stâng al râului Sebeș, între valea Gărgălăului și pârâul Râpii. Pantele dealului sunt abrupte. Drumul antic urcă pe panta dinspre pârâul Râpii, cotind apoi spre cetate.

Prime menționări
Istoricul Téglás Gábor o menționează  în articolul A történelemelőtti Dáciáról (Despre Dacia preistorică) în 1892 apoi Halavátsy Gyula o descrie în 1906 în note de călătorie . 

Urmează campanii arheologice în 1939, 1942 și 1954  sub conducerea lui Mihail Macrea și Ion Berciu, apoi  în 1965-1967, 1982-1983  coordonate de Hadrian Daicoviciu.  p.14-15

Materiale arheologice descoperite

Vase ceramice pentru gătit lucrate manual și la roată, vase pictate de inspirație străină sau de import,  calapoade din lut, de forma literei „T”, folosite la modelarea vaselor, fusaiole întrebuințate la torsul lânii, precum și „jetoane” confecționate din pereții vaselor, utilizate probabil pentru diferite jocuri, specifice mediului militar, de cazarmă.

Obiectele din fier descoperite sunt de natură civilă și militară: unelte de făurărie: ciocane, clești, dălți, tâmplărie :topoare, bărzi sau agricole: brăzdar de plug, sape, seceri; cuie, ținte, scoabe, obiecte de întrebuințare curentă : vase, strecurători, cuțite, piese de harnașament; arme :pumnale, vârfuri de sulițe și săgeți. s-au găsit piese de îmbrăcăminte,  podoabele realizate din fier, bronz și argint, verigi, catarame, brățări, inele, fibule,  doi cercei și un colan cu pandantive din aur. 

Monede romane din argint s-au găsit în interiorul și în preajma turnului-locuință, în număr de 29. (p.61-122)

Bibliografie suplimentară 
 Cetatea dacică de la Căpîlna, Ioan Glodariu, Vasile Moga, Editura Științifică și Enciclopedică, 1989
 Cetăți dacice- Căpâlna 
 Cetatea dacică de la Căpâlna ( jud. Alba)
 Glodariu, Ion – Arhitectura dacilor – civilă și militară( secII î.e.n.-I e.n.), Editura Dacia, Cluj Napoca, 1983  
 Glodariu, Ion – Ioan Glodariu (I): De ce au durat expeditiile romanilor patru ani, pe siteul Ziarului Financiar, 18 mai 2007
 Macrea Mihail, Berciu Ion – Cetatea dacică de la Căpâlna in vol. Cetăți dacice din sudul Transilvaniei, pag.11
 Restaurarea Cetății dacice de la Căpâlna. Vezi cum ar putea arăta situl reabilitat, aflat în patrimoniul UNESCO, publicat in 6 mai 2013 .
 Cetatea dacică de la Căpâlna de  Conf. Univ. dr. George V Grigore
 Cetatea dacică de la Căpâlna de Doru Sicoe
 Simona Sora. Fortărețe dacice din Munții Orăștiei( album)ed. ARTEC IMPRESIONES, 2009 p.130-138

Note

Vezi și
Listă de cetăți dacice

Imagini

Dacia
Monumente dacice
Cetăți dacice
Patrimoniul mondial în România
Monumente istorice din județul Alba
Cetatea dacică de la Căpâlna este o fortificație dacică situată pe teritoriul României . Așezată la circakm sud de orașul Sebeș , pe Valea Sebeșului , cetatea Căpâlna apară flancul estic al Sarmizegetusei , aflată la circakm vest . Cetatea dacică se află la circakm sud de satul Căpâlna , al comunei Săsciori , pe un deal dem înălțime față de nivelul mării , numit Dealul Cetății , poziționat pe malul stâng al râului Sebeș , între valea Gărgălăului și pârâul Râpii . Pantele dealului sunt abrupte . Drumul antic urcă pe panta dinspre pârâul Râpii , cotind apoi spre cetate . Prime menționări Istoricul Téglás Gábor o menționează în articolul A történelemelőtti Dáciáról ( Despre Dacia preistorică ) înapoi Halavátsy Gyula o descrie înîn note de călătorie \ . Urmează campanii arheologice înși sub conducerea lui Mihail Macrea și Ion Berciu , apoi în coordonate de Hadrian Daicoviciu . p.14-15 Materiale arheologice descoperite Vase ceramice pentru gătit lucrate manual și la roată , vase pictate de inspirație străină sau de import , calapoade din lut , de forma literei „ T ” , folosite la modelarea vaselor , fusaiole întrebuințate la torsul lânii , precum și „ jetoane ” confecționate din pereții vaselor , utilizate probabil pentru diferite jocuri , specifice mediului militar , de cazarmă . Obiectele din fier descoperite sunt de natură civilă și militară : unelte de făurărie : ciocane , clești , dălți , tâmplărie\:topoare , bărzi sau agricole : brăzdar de plug , sape , seceri ; cuie , ținte , scoabe , obiecte de întrebuințare curentă \ : vase , strecurători , cuțite , piese de harnașament ; arme\:pumnale , vârfuri de sulițe și săgeți . s- au găsit piese de îmbrăcăminte , podoabele realizate din fier , bronz și argint , verigi , catarame , brățări , inele , fibule , doi cercei și un colan cu pandantive din aur . Monede romane din argint s- au găsit în interiorul și în preajma turnului-locuință , în număr de ( p.61-122 ) Bibliografie suplimentară Cetatea dacică de la Căpîlna , Ioan Glodariu , Vasile Moga , Editura Științifică și Enciclopedică , Cetăți dacice - Căpâlna Cetatea dacică de la Căpâlna ( jud . Alba ) Glodariu , Ion – Arhitectura dacilor – civilă și militară ( secII î.e.n.-I e.n. ) , Editura Dacia , Cluj Napoca , Glodariu , Ion – Ioan Glodariu ( I ) : De ce au durat expeditiile romanilor patru ani , pe siteul Ziarului Financiar,mai Macrea Mihail , Berciu Ion – Cetatea dacică de la Căpâlna in vol . Cetăți dacice din sudul Transilvaniei , pag.11 Restaurarea Cetății dacice de la Căpâlna . Vezi cum ar putea arăta situl reabilitat , aflat în patrimoniul UNESCO , publicat inmai . Cetatea dacică de la Căpâlna de Conf. Univ. dr. George V Grigore Cetatea dacică de la Căpâlna de Doru Sicoe Simona Sora . Fortărețe dacice din Munții Orăștiei ( album)ed . ARTEC IMPRESIONES,p.130-138 Note Vezi și Listă de cetăți dacice Imagini Dacia Monumente dacice Cetăți dacice Patrimoniul mondial în România Monumente istorice din județul Alba