Lacul Pângărați
Lacul Pângărați este o arie naturală de protecție specială avifaunistică ce corespunde categoriei a IV-a IUCN (rezervație naturală de tip acvatic), situată în județul Neamț pe teritoriul administrativ al comunei Pângărați.

Localizare 
Arealul se află în partea central-sud-vestică a județului Neamț pe cursul râului Bistrița, între Munții Stânișoarei - aflați la nord și Culmea Goșmanu-Geamăna din Munții Tarcău - aflată la sud, la est de satul Pângărați, lîngă porțiunea Bicaz - Piatra Neamț a drumului național DN15.

Caracteristici

Descriere 
Rezervația naturală (cu o suprafață de 135 hectare), a fost declarată arie protejată prin Hotărârea de Guvern nr.2151 din 30 noiembrie 2004 (privind instituirea regimului de arie naturală protejată pentru noi zone) și reprezintă un lac de baraj artificial amenajat în anul 1964 pe cursul mijlociu al râului Bistrița, cu scop hidroenergetic.

Altitudinea sa este de 370,6 m, lungimea luciului de apă este de 3700 m, lățimea de 730 m și adâncimea maximă de 14 m.

Importanță 
Pe următoarele 3 lacurile situate în aval de Barajul de la Bicaz (Pângărați, Vaduri, Bâtca Doamnei), ca și o consecință a aportului de ape mai calde din Lacul Izvorul Muntelui - deși mai frecvent se formează gheață la mal - înghețul este de amploare mai redusă. Eventualul pod de gheață format este incomplet, fragil și ușor distrus de dinamica activă a circulației zilnice a apelor cu temperatură mai ridicată. Această condiție alăturată unei clime propice și unor resurse trofice bogate, asigură luciului de apă și împrejurimilor acestuia un mediu favorabil pentru găzduire (iernat), hrană și cuibărit pentru mai multe specii de păsări migratoare de apă ale culoarului est-carpatic. 

Se întâlnesc aici rațe (mare, sunătoare, moțată), lebădă de iarnă, lișite și populații de pescăruș argintiu, dar și exemplare de lebede de vară, corcodel mic, rațe sulițar sau cu cap castaniu, mătăsar, cufundar polar, egretă. Migrația lebedelor pe lacurile din zonă începe în octombrie și se termină la sfîrșitul lui februarie sau, uneori, în martie.

Ihtiofauna ariei naturale este constituită din mai multe specii de pești (oblete, scobar, clean, știucă, caras, ghiborț, biban, plătică, roșioară), iar flora este una specifică zonelor umede.

În anotimpul hibernal, păsările se hrănesc deseori la marginea gheții, iar seara se deplaseaza pe Bistrița în aval și pe afluenții acesteia din zona limitrofă. Când sursele de hrană diminuă datorită stratului de zăpadă persistent, păsările se deplasează pentru hrănire spre fermele zootehnice limitrofe, sau la silozuri și rampe de gunoi, mai puțin în perioadele cu temperaturi foarte scăzute când întreg bazinul acvatic îngheață sau sunt viscole prelungite.

Interferențe antropice 
Mai mulți factori antropici tulbură echilibrul acestor ecosisteme: pășunatul, arderea stufului, vânătoarea, pescuitul, turismul necontrolat, depozitarea necontrolata a deșeurilor. Din păcate prezența păsărilor migratoare ocrotite se asociază și cu fenomenul braconajului.

Activitate antropică ce periclitează cel mai mult situl este depozitarea necontrolată a deșeurilor (ambalaje din plastic și deșeuri provenite din activitate de debitare primară a lemnului). O altă sursă de impact semnificativ negativ este poluarea.

Referințe

Bibliografie 
 Lacul Pângărați – Județul Neamț, pe portalul viziteazaneamt.ro accesat 2013.01.27
 Avifauna lacurilor Pângărați, Vaduri și Bâtca Doamnei; Conf. Dr. Carmen Gache – Universitatea Al. I. Cuza Iași & Biol. Manuela Cozma – APM Neamt accesat 2013.01.27

Vezi și 
 Lacurile Vaduri și Pângărați
 Lacul Vaduri
 Rezervația forestieră Pângărați
 Mănăstirea Pângărați
 Piatra Neamț
 Munții Tarcău
 Munții Stânișoarei
 Lista rezervațiilor naturale din județul Neamț
 Listă de rezervații naturale din România

Legături externe 
 Harta distribuției  habitatelor din Lacul Pângărați,  Consiliul Județean Neamț, Management pentru ariile naturale protejate lacul Pângărați și lacul Vaduri cod SMIS CSNR 16714, POS Mediu 2007-2013, geoportal-mediu.ro accesat 2013.01.27
 Evoluții pe termen lung ale impactului asupra mediului generat de amenajările hidroenergetice. Studiu de caz lacul Pângărați – Neamț. Autori: Vasile Avădănei, Lidia Avădănei, Oana Crina Bujor, Luminița Adriana Țigănici, Izabela Nedelcu - Infast SRL Piatra Neamț;  Electrocentrale Bistrița; Asociația Ecomoldavia Pângărați; p. 6 Raport al Conferinței “Impactul acquis-ului comunitar de mediu asupra tehnologiilor și echipamentelor” Acquistem Ediția a VII - a 16-17 septembrie 2010, București  accesat 2013.10.27
 Lebede la iernat pe lacurile din Neamț, portal viziteazaneamt.ro accesat 2013.01.27
 Lebedele de la Pângărați sunt hrănite de localnici, ziarul Realitatea, 2012.02.14 accesat 2013.01.27
 Pietrenii, la pescuit pe lacul Pângărați, ziarul Adevărul, 2009.07.17 accesat 2013.01.27

Rezervații naturale din județul Neamț
Lacuri din România
Turismul în județul Neamț
Lacul Pângărați este o arie naturală de protecție specială avifaunistică ce corespunde categoriei a IV -a IUCN ( rezervație naturală de tip acvatic ) , situată în județul Neamț pe teritoriul administrativ al comunei Pângărați . Localizare Arealul se află în partea central -sud-vestică a județului Neamț pe cursul râului Bistrița , între Munții Stânișoarei - aflați la nord și Culmea Goșmanu-Geamăna din Munții Tarcău - aflată la sud , la est de satul Pângărați , lîngă porțiunea Bicaz - Piatra Neamț a drumului național DN15 . Caracteristici Descriere Rezervația naturală ( cu o suprafață dehectare ) , a fost declarată arie protejată prin Hotărârea de Guvern nr.2151 dinnoiembrie( privind instituirea regimului de arie naturală protejată pentru noi zone ) și reprezintă un lac de baraj artificial amenajat în anulpe cursul mijlociu al râului Bistrița , cu scop hidroenergetic . Altitudinea sa este de6 m , lungimea luciului de apă este dem , lățimea dem și adâncimea maximă dem . Importanță Pe următoarelelacurile situate în aval de Barajul de la Bicaz ( Pângărați , Vaduri , Bâtca Doamnei ) , ca și o consecință a aportului de ape mai calde din Lacul Izvorul Muntelui - deși mai frecvent se formează gheață la mal - înghețul este de amploare mai redusă . Eventualul pod de gheață format este incomplet , fragil și ușor distrus de dinamica activă a circulației zilnice a apelor cu temperatură mai ridicată . Această condiție alăturată unei clime propice și unor resurse trofice bogate , asigură luciului de apă și împrejurimilor acestuia un mediu favorabil pentru găzduire ( iernat ) , hrană și cuibărit pentru mai multe specii de păsări migratoare de apă ale culoarului est-carpatic . Se întâlnesc aici rațe ( mare , sunătoare , moțată ) , lebădă de iarnă , lișite și populații de pescăruș argintiu , dar și exemplare de lebede de vară , corcodel mic , rațe sulițar sau cu cap castaniu , mătăsar , cufundar polar , egretă . Migrația lebedelor pe lacurile din zonă începe în octombrie și se termină la sfîrșitul lui februarie sau , uneori , în martie . Ihtiofauna ariei naturale este constituită din mai multe specii de pești ( oblete , scobar , clean , știucă , caras , ghiborț , biban , plătică , roșioară ) , iar flora este una specifică zonelor umede . În anotimpul hibernal , păsările se hrănesc deseori la marginea gheții , iar seara se deplaseaza pe Bistrița în aval și pe afluenții acesteia din zona limitrofă . Când sursele de hrană diminuă datorită stratului de zăpadă persistent , păsările se deplasează pentru hrănire spre fermele zootehnice limitrofe , sau la silozuri și rampe de gunoi , mai puțin în perioadele cu temperaturi foarte scăzute când întreg bazinul acvatic îngheață sau sunt viscole prelungite . Interferențe antropice Mai mulți factori antropici tulbură echilibrul acestor ecosisteme : pășunatul , arderea stufului , vânătoarea , pescuitul , turismul necontrolat , depozitarea necontrolata a deșeurilor . Din păcate prezența păsărilor migratoare ocrotite se asociază și cu fenomenul braconajului . Activitate antropică ce periclitează cel mai mult situl este depozitarea necontrolată a deșeurilor ( ambalaje din plastic și deșeuri provenite din activitate de debitare primară a lemnului ) . O altă sursă de impact semnificativ negativ este poluarea . Referințe Bibliografie Lacul Pângărați – Județul Neamț , pe portalul viziteazaneamt.ro accesat01.27 Avifauna lacurilor Pângărați , Vaduri și Bâtca Doamnei ; Conf . Dr. Carmen Gache – Universitatea Al. I. Cuza Iași & Biol . Manuela Cozma – APM Neamt accesat01.27 Vezi și Lacurile Vaduri și Pângărați Lacul Vaduri Rezervația forestieră Pângărați Mănăstirea Pângărați Piatra Neamț Munții Tarcău Munții Stânișoarei Lista rezervațiilor naturale din județul Neamț Listă de rezervații naturale din România Legături externe Harta distribuției habitatelor din Lacul Pângărați , Consiliul Județean Neamț , Management pentru ariile naturale protejate lacul Pângărați și lacul Vaduri cod SMIS CSNR POS Mediu geoportal-mediu.ro accesat01.27 Evoluții pe termen lung ale impactului asupra mediului generat de amenajările hidroenergetice . Studiu de caz lacul Pângărați – Neamț . Autori : Vasile Avădănei , Lidia Avădănei , Oana Crina Bujor , Luminița Adriana Țigănici , Izabela Nedelcu - Infast SRL Piatra Neamț ; Electrocentrale Bistrița ; Asociația Ecomoldavia Pângărați ; p.Raport al Conferinței “ Impactul acquis -ului comunitar de mediu asupra tehnologiilor și echipamentelor ” Acquistem Ediția a VII - aseptembrie București accesat10.27 Lebede la iernat pe lacurile din Neamț , portal viziteazaneamt.ro accesat01.27 Lebedele de la Pângărați sunt hrănite de localnici , ziarul Realitatea,02.14 accesat01.27 Pietrenii , la pescuit pe lacul Pângărați , ziarul Adevărul,07.17 accesat01.27 Rezervații naturale din județul Neamț Lacuri din România Turismul în județul Neamț