Alesi Adamovici
Alesi Adamovici (în , n. 3 septembrie 1927, sat Coniuhi, raionul Copâli, regiunea Minsk - d. 26 ianuarie 1994, Moscova) a fost un scriitor belarus, scenarist, teoretician al literaturii, doctor în științe filologice (1962), profesor (1971), membru corespondent al Academiei Naționale de Știință din Belarus.

Biografie 
S-a născut într-o familie de medici. În anii războiuluil a salvat de la deportare la munci în Germania, corectându-i data de naștere pentru una mai târzie. A luptat într-un detașament de partizani, a absolvit cursurile școlii medii speciale de minerit din Leninogorsk, ulterior facultatea de filologie a Universității din Minsk (1950), doctorantura (1953), cursurile de 2 ani de regie și scenografie de la Moscova (1964).

În 1954-1962 și 1967-1987 a lucrat la Institutul de literatură Ianca Cupala din Minsk (șef de secție din anul 1976). Doctor în științe filologice (1962). În anii 1962-1966 a predat la Universitatea din Moscova, dar a fost eliminat din cauza refuzului de a semna o scrisoare împotriva lui Iu. Daniel și A. Siniavschi.

În anii 1987-1994 a fost director al Institutului unional de cinematografie. Tot în acești ani a susținut activitatea politică a lui A.D. Saharov. În anul 1994 a semnat binecunoscuta scrisoare a celor 42, adresată președintelui Elțin, care îndemna la interzicerea mișcărilor și propagandei de extreme comunistă și ultranaționalistă, să inchidă un număr de gazete, cum ar fi „Deni”, „Sovetskaia Rossia”, „Literaturnaia Rossia”, „Pravda”, programul televizat „600 de secunde”,  care promovau ultranaționalizmul, șovinizmul, să se declare nelegitime sovietele,  Congresul Deputaților poporului și Sovietul Suprem din Federația Rusă, să se interzică formațiunile militare și paramilitare, ce activează pe teritoriul Federației Ruse. 
A decedat la 26 ianuarie 1994 de un infarct după ce a apărat averea Fondului literar și a Uniunii scriitorilor la Judecătoria supremă a Rusiei. Este înmormântat la Gluș, regiunea Moghiliov, Belarus.

Opera 
Adamovici este cunoscut ca critic literar (debutul în 1953), prozator (debutul din 1960) și publicist. Opera este tradusă în 21 de limbi.

Proză
Partizanii, roman-dilogie (partea 1- Război sub acoperișuri, partea 2- Feciorii pleacă la război-1963)
Ultimul concediu (1969)- nuvelă despre viața intelectualilor sovietici
 Sunt dintr-un sat de foc (1977, în colborare cu Ianca Bryl și V. Kolesnic), nuvelă 
 Nuvelă despre Hatîni (1971)
 Сălăii, sau viața hiperboreilor (1980)- nuvelă
Cartea blocadei (1977-1981, în colaborare cu Daniil Granin)- acestă carte a fost cenzurată, apărând inițial în revista "Novîi Mir" în anul 1977, ulterior interzisă pînă în anul 1984, când secretarul Cregional de partid Leningrad G.V. Romanov a plecat din acest oraș spre Moscova.
 Ultima pastorală (1987)- nuvelă lirico-dramatică antimilitară.

Scenarii 
 Război sub acoperișuri (1967)
 Feciorii pleacă la război (1969)
 Sunt dintr-un sat de foc, film documentar, 1975 în colaborare cu V. Dașuc, Ianca Brîli, V. Kolesnic)
 Du-te și vezi (1985, în colaborare cu Elem Klimov)
 Franz + Polina (2006, Rusia)

Cărți de teorie a literaturii 
 Drumul către măiestrie. Despre stilul artistic al lui N. Ciornîi (1958, în limba bielorusă)
 Cultura creației (1959)
 Devenirea genului. Romanul bielorus (1960)
 Scara prozei (1972)
 Orizonturi ale prozei bieloruse (1974)
 De departe și de aproape (1976)
 Literatura, noi și timpul (1979)
 Nu există nimic mai important. Probleme actuale ale prozei despre război (Moscova, Sovetskii Pisateli, 1985; Minsk , Nauka i Tehnica, 1987)
 Alege viața (Critică literarră, publicistică, Minsk, 1986)
 Literatura și problemele secolului (msocova, ed. Znanie, 1986)
 Să gândim până la capăt. Literatura și alarmele secolului ( M., 1988)
 Ne-am războit! Articole, cuvântări (M. Molodaia gvardia, 1990)

Opere alese 
 Opere alese, în 2 volume, Minsk, 1977
 Vixi (Am trăit) Nuvele, amintiri, meditații (M, 1994)
Opere alese în 4 vol. (Minsk, 1981-1983)
 Am trăit (nuvele autobiografice, M., Ed. Slovo, 2000)
A publicat în nenumărate rânduri în "Literaturnaia gazeta", "Moskovskie Novosti", "Voprosî literaturî", "Znamia", "Novîi Mir", Drujba narodov, "Grani".

Activitate obștească 
 Membru al US din 1957, în anii 1986-1991- membru al conducerii US, în august 1991- secratar al conducerii, în septembrie 1991-1992- copreședinte al conducerii
 Membru al Uniunii jurnaliștilor din URSS (din 1967)
 Membru al Uniunii jurnaliștilor din URSS (din 1977)
Locțiitor al Președintelui al Comisiei URSS pentru UNESCO (din 1987)
 A fost membru al colegiilor de redacție a revistelor "Neman", Phoenix-XX, a almanahului "Detectivul și politica"

Activitate politico-obștească 
În anii 1989-1991 a fost deputat al Poporului din URSS din partea Uniunii cinematografiștilor, membru al grupului interregional de deputați.
 A susținut activ formarea Frontului popular din Bielarus și inițiativele acestuia
 A fost copreședinte a Societății istorice de iluminare "Memorial" (din 1989), membru al biroului clubului "Tribuna Moscovei" (din 1989), membru al comitetullui de coordonare a mișcării "Aprilie" (din 1990)
 În anii 1989-1990 copreședinte a Fundației internaționale "Ajutor jertfelor Cernobîlului"

Decorații 
 Ordenul Drapelul Roșu de muncă (1987)
 Ordenul Insigna de Onoare (1977)
Ordenul Războiului pentru Apărarea Patriei de gradul II (1985)
 Medalia "Partizan al r[zboiului pentru apărarea patriei" (1946)
 Medalia "Apărătorului Rusiei Libere" (

Premii 
 Premiul Ministerului Apărării din URSS (1974) pentru Nuvela despre Hatîni
Premiul de Stat din Belarus ( 1976, pentru aceeași nuvelă)
 Premiul revistei Drujba narodov (1972)
 Medalia de aur a Uniunii scriitorilor în numele lui A.A. Fadeev (1983, pentru Cartea blocadei)
 Medalia Pentru demnitatea și bărbăția talentului (1997, post mortem)

Note

Referințe 
Frontul popular din Belarus
Biografie în enciclopedia cinematografică
7 ani de raenaștere. În limba bielorusă 
 Alesi Adamovici- Calea în știință

Nașteri în 1927
Decese în 1994
Scriitori bieloruși
Eponime ale asteroizilor
Alesi Adamovici ( în , n.septembrie sat Coniuhi , raionul Copâli , regiunea Minsk - d.ianuarie Moscova ) a fost un scriitor belarus , scenarist , teoretician al literaturii , doctor în științe filologice profesor membru corespondent al Academiei Naționale de Știință din Belarus . Biografie S- a născut într- o familie de medici . În anii războiuluil a salvat de la deportare la munci în Germania , corectându -i data de naștere pentru una mai târzie . A luptat într- un detașament de partizani , a absolvit cursurile școlii medii speciale de minerit din Leninogorsk , ulterior facultatea de filologie a Universității din Minsk doctorantura cursurile deani de regie și scenografie de la Moscova Înșia lucrat la Institutul de literatură Ianca Cupala din Minsk ( șef de secție din anul Doctor în științe filologice În aniia predat la Universitatea din Moscova , dar a fost eliminat din cauza refuzului de a semna o scrisoare împotriva lui Iu . Daniel și A. Siniavschi . În aniia fost director al Institutului unional de cinematografie . Tot în acești ani a susținut activitatea politică a lui A.D. Saharov . În anula semnat binecunoscuta scrisoare a celor adresată președintelui Elțin , care îndemna la interzicerea mișcărilor și propagandei de extreme comunistă și ultranaționalistă , să inchidă un număr de gazete , cum ar fi „ Deni ” , „ Sovetskaia Rossia ” , „ Literaturnaia Rossia ” , „ Pravda ” , programul televizat „ 600 de secunde ” , care promovau ultranaționalizmul , șovinizmul , să se declare nelegitime sovietele , Congresul Deputaților poporului și Sovietul Suprem din Federația Rusă , să se interzică formațiunile militare și paramilitare , ce activează pe teritoriul Federației Ruse . A decedat laianuariede un infarct după ce a apărat averea Fondului literar și a Uniunii scriitorilor la Judecătoria supremă a Rusiei . Este înmormântat la Gluș , regiunea Moghiliov , Belarus . Opera Adamovici este cunoscut ca critic literar ( debutul în prozator ( debutul dinși publicist . Opera este tradusă înde limbi . Proză Partizanii , roman-dilogie ( partea Război sub acoperișuri , partea Feciorii pleacă la război-1963 ) Ultimul concediu nuvelă despre viața intelectualilor sovietici Sunt dintr- un sat de foc în colborare cu Ianca Bryl și V. Kolesnic ) , nuvelă Nuvelă despre Hatîni Сălăii , sau viața hiperboreilor nuvelă Cartea blocadei în colaborare cu Daniil Granin ) - acestă carte a fost cenzurată , apărând inițial în revista " Novîi Mir " în anul ulterior interzisă pînă în anul când secretarul Cregional de partid Leningrad G.V. Romanov a plecat din acest oraș spre Moscova . Ultima pastorală nuvelă lirico-dramatică antimilitară . Scenarii Război sub acoperișuri Feciorii pleacă la război Sunt dintr- un sat de foc , film documentar,în colaborare cu V. Dașuc , Ianca Brîli , V. Kolesnic ) Du -te și vezi în colaborare cu Elem Klimov ) Franz + Polina Rusia ) Cărți de teorie a literaturii Drumul către măiestrie . Despre stilul artistic al lui N. Ciornîi în limba bielorusă ) Cultura creației Devenirea genului . Romanul bielorus Scara prozei Orizonturi ale prozei bieloruse De departe și de aproape Literatura , noi și timpul Nu există nimic mai important . Probleme actuale ale prozei despre război ( Moscova , Sovetskii Pisateli , Minsk , Nauka i Tehnica , Alege viața ( Critică literarră , publicistică , Minsk , Literatura și problemele secolului ( msocova , ed . Znanie , Să gândim până la capăt . Literatura și alarmele secolului ( M. , Ne- am războit ! Articole , cuvântări ( M. Molodaia gvardia , Opere alese Opere alese , învolume , Minsk , Vixi ( Am trăit ) Nuvele , amintiri , meditații ( M , Opere alese învol . ( Minsk , Am trăit ( nuvele autobiografice , M. , Ed. Slovo , A publicat în nenumărate rânduri în " Literaturnaia gazeta " , " Moskovskie Novosti " , " Voprosî literaturî " , " Znamia " , " Novîi Mir " , Drujba narodov , " Grani " . Activitate obștească Membru al US din în anii membru al conducerii US , în august secratar al conducerii , în septembrie copreședinte al conducerii Membru al Uniunii jurnaliștilor din URSS ( din Membru al Uniunii jurnaliștilor din URSS ( din Locțiitor al Președintelui al Comisiei URSS pentru UNESCO ( din A fost membru al colegiilor de redacție a revistelor " Neman " , Phoenix-XX , a almanahului " Detectivul și politica " Activitate politico-obștească În aniia fost deputat al Poporului din URSS din partea Uniunii cinematografiștilor , membru al grupului interregional de deputați . A susținut activ formarea Frontului popular din Bielarus și inițiativele acestuia A fost copreședinte a Societății istorice de iluminare " Memorial " ( din membru al biroului clubului " Tribuna Moscovei " ( din membru al comitetullui de coordonare a mișcării " Aprilie " ( din În aniicopreședinte a Fundației internaționale " Ajutor jertfelor Cernobîlului " Decorații Ordenul Drapelul Roșu de muncă Ordenul Insigna de Onoare Ordenul Războiului pentru Apărarea Patriei de gradul II Medalia " Partizan al r[ zboiului pentru apărarea patrie i " Medalia " Apărătorului Rusiei Libere " ( Premii Premiul Ministerului Apărării din URSSpentru Nuvela despre Hatîni Premiul de Stat din Belarus ( pentru aceeași nuvelă ) Premiul revistei Drujba narodov Medalia de aur a Uniunii scriitorilor în numele lui A.A. Fadeev pentru Cartea blocadei ) Medalia Pentru demnitatea și bărbăția talentului post mortem ) Note Referințe Frontul popular din Belarus Biografie în enciclopedia cinematografică 7 ani de raenaștere . În limba bielorusă Alesi Adamovici - Calea în știință Nașteri în Decese în Scriitori bieloruși Eponime ale asteroizilor