Marcian Bleahu
Marcian-David (Matty) Bleahu () a fost un geolog, speolog, geograf, alpinist, explorator, scriitor și politician român, membru de onoare al Academiei Române în cadrul Secției de Științe Geonomice (28 iunie 2018). .

Este cunoscut pentru contribuțiile științifice la dezvoltarea teoriilor tectonicii globale (cu aplicații în studiul geologiei Carpaților), pentru pionieratul și dezvoltarea speologiei  dar și pentru popularizarea științei și a ecologiei în România. 

Autor a 41 de cărți și a 126 de lucrări științifice de specialitate, a peste 400 de articole cu diferite subiecte și conferențiar cu peste 500 de apariții publice, inclusiv la radio și televiziune, un pionier al utilizării multimedia în cadrul conferințelor, Marcian Bleahu este una dintre cele mai importante personalități științifice din a doua jumătate a secolului XX din România. 

Cărțile și conferințele sale au inspirat generații întregi de tineri pasionați de natură, munte și explorarea peșterilor din România, Matty Bleahu fiind în același timp un mentor al multor geologi români de după război.

Biografie 
Marcian David Bleahu s-a născut la 14 martie 1924, la Brașov în familia unui notar public, dar cu ascendență, pe linie maternă, până la domnitorul Constantin Brâncoveanu. A fost înrolat ca militar în timpul celui de-Al Doilea Război Mondial.

A urmat școala generală și liceul în orașul Brașov. A absolvit, în 1949, Facultatea de Științe  (Secțiile de Științele naturii și Geografie) din cadrul Universității București. În 1974 obține doctoratul cu o teză despre geologia și morfologia carstului și a peșterilor, la Universitatea din Cluj.

Își începe activitatea didactică la Catedra de Geologie din cadrul Universității București, activând ca asistent, șef de lucrări și conferențiar între anii 1949-1961. Este epurat politic din învățământ, reluându-și cariera universitară după 1989, când înființează, alături de prof. Dolphi Drimer, Universitatea Ecologică, fiind numit Decan al Facultății de Științele Naturii (transformată în Facultatea de Ecologie).

Între anii 1949 - 1994 a funcționat ca geolog, cercetător și în diverse poziții de management (inclusiv director) al Institutului Geologic al României.

Este ales senator în legislaturile 1990-1992 și 1996-2000 din partea Mișcării Ecologiste din România, respectiv a Federație Ecologiste din România. Ministru al Mediului,  în perioada 1991-1992.

A fost premiat și decorat cu numeroase distincții. În anul 2008 este decorat cu Ordinul „Steaua României” în grad de Cavaler, cea mai importantă distincție românească. În 2018 a fost ales membru de onoare al Academiei Române, în cadrul Secției de Științe Geonomice.

După ce s-a retras din activitatea publică, a continuat să scrie articole și cărți din diverse domenii, inclusiv cel muzical (fiind cunoscut ca un meloman rafinat), sau al ecologiei.

A decedat la 30 iulie 2019, în locuința sa din București.

Cariera profesională 
După absolvirea facultății, în anul 1949, devine cadru didactic la catedra de Geologie din cadrul Universității București. Predă primele cursuri de Geologie Structurală și de Geologia Cuaternarului. În anul 1961 este îndepărtat de la catedră din motive politice de către administrația comunistă.

La 4 aprilie 1990, împreună cu Dolphi Drimer, Marcian Bleahu înființează Universitatea Ecologică din București, prima instituție particulară de învățământ superior din România și singura universitate cu profil ecologic. Dolphi Drimer devine rectorul acestei universități, iar Marcian Bleahu este numit decan al Facultății de Științele Naturii (ulterior redenumită Facultatea de Ecologie), unde predă cursurile de Geologie dinamică, Geografie fizică a României, Geologia României, Protecția naturii și arii protejate. Își încetează activitatea didactică în anul 2001.

Între anii 1949 - 1994, în paralel cu activitatea de la catedră, Marcian Bleahu a funcționat ca geolog la Institutul Geologic. Aici își desfășoară cea mai mare parte a activității științifice.

Între anii 1952 - 1985 întreprinde o lungă serie de cercetări în Munții Carpați, în special în Apuseni. De-a lungul acestor 33 de ani de activitate de cercetare în teren a sintetizat și a făcut publică stratigrafia și structura Munților Apuseni. Lucrările sale în acest domeniu sunt primele surse științifice în ceea ce privește geologia Munților Maramureș, Munților Bihor, Munților Codru-Moma, Munților Metaliferi, cărora le-a dedicat câte o monografie. Aceste studii au avut un impact important în cadrul unor sinteze de interes național, cum ar fi depozitele carbonifere, formațiunile paleozoice și mezozoice, dar și din punct de vedere tectonic, în lucrările de ansamblu asupra structurii teritoriului, precum și în integrarea acestor cercetări în cadrul mai larg al studiului paleogeografiei triasicului din estul Europei. 

De asemenea, Marcian Bleahu a realizat direct sau prin coordonarea unor echipe de geologi peste 50 de hărți (foi) componente ale Hărții Geologice a României, la scara 1:200.000, pentru care a realizat inclusiv standardele de stat în acest domeniu.

Un capitol special al acestei activități în teren a reprezentat-o studiul carstologiei, respectiv explorarea, cartografierea și cercetarea asupra peșterilor din Munții Apuseni, aproape necunoscute până atunci: Peștera de la Căput, Peștera Buciumul Sucit, Peștera Vântului, Peștera Vadu Crișului, Peștera Șura Mare, Peștera din Peretele Dârnini, Peștera Coliboaia, Avenul de sub Pietruța, Peștera Izvorul Tăușoarelor, Peștera-aven ghețarul de sub Zgurăști, Peștera Cetatea Rădesei, Peștera Pojarul Poliței, Peștera Scărișoara, Peștera Huda lui Papară, Vânătările Ponorului, Izbucul de la Cotețul Dobreștilor, Avenul de sub Colții Grindului, Peștera Gaura cu Muscă, Peștera Bolii, Peștera Neagră, Peștera Ghețarul de la Vârtop, Avenul din Piatra Ceții, Peștera Calului, Peștera Bisericuța, Peștera din Dealul Cornului, Peștera Mică de la Vânătare, Peștera Dâlbina, Peștera Corobana lui Gârtău, Peștera V5, Peștera Poarta lui Ionele, Avenul din Șesuri etc. În 1976 coordonează un colectiv de autori care publică lucrarea de referință “Peșteri din România”, devenit unul dintre primele best-seller-uri științifice din România.

Aceste cercetări, precum și tendințele științifice mondiale din anii ’60 în domeniul tectonicii plăcilor catalizează activitatea de cercetare a lui Marcian Bleahu, care devine astfel un pionier în domeniul studiului tectonicii globale, nu numai în România, dar având contribuții semnificative în cadrul comunității științifice internaționale. Rezultatele studiilor sale au fost sintetizate în lucrarea Tectonica globală - București, 1983, Editura Științifică, în două volume însumând peste 1000 de pagini.

În ciuda opoziției din mediul științific al vremii, care a trecut repede dincolo de cadrul dezbaterilor de idei, mergând până la politizarea contestării rezultatelor cercetărilor (autoritățile comuniste interzicându-i ieșirea din țară timp de 6 ani, între 1978 și 1984), Marcian Bleahu a reușit să-și impună teoriile, fiind invitat în anii 1974, 1976 și 1978 să predea la Universitatea din Geneva primul curs de Tectonică Globală, susținând conferințe și la Viena, Zurich sau Freiburg, Basel, Potsdam etc.

Între anii 1949 - 1952 a condus serviciul de geologie la lucrările Canalului Dunăre - Marea Neagră.

În 1953 a condus cercetările geologice în vederea proiectării Metroului București.

A făcut parte din comisia interministerială de analiză a Cutremurului din 4 martie 1977.

Între anii 1985 - 1994 a făcut parte din echipa care a înființat și condus Muzeul Național de Geologie din București.

Cariera politică 
În anii studenției a simpatizat cu Partidul Național Liberal, fără a face parte din nici un partid politic, până în 1965, când devine membru al P.C.R. o condiție sine qua non în epocă pentru a putea deține o funcție de conducere în cadrul Institutului Geologic. Dacă în plan politic, activitatea sa până în 1990 este nulă, în schimb, în plan administrativ a creat Muzeul Național de Geologie, în anul 1985, unde a funcționat ca responsabil științific până în anul 1994.

După Revoluția din Decembrie 1989, Marcian Bleahu, alături de Toma George Maiorescu, înființează Mișcarea Ecologistă din România (M.E.R.), materializând astfel crezul său profesional privind ocrotirea naturii și a mediului. Este ales senator la alegerile din mai 1990 pentru primul Parlament liber postcomunist și devine ministru al Mediului în cabinetul Stolojan. În această poziție a elaborat o întreagă legislație (un alt pionierat) și a încercat să integreze România în convențiile și programele internaționale privind mediul. În legislatura 1990-1992, Marcian Bleahu a fost membru în grupurile parlamentare de prietenie cu Statul Israel și Republica Federală Germania. În legislatura 1992-1996, Marcian Bleahu a fost membru în grupul parlamentar de prietenie cu Republica Federală Germania.

În 1992 este desemnat vice-președinte al Conferinței ONU pentru mediu și dezvoltare de la Rio de Janeiro.

În anul 1996 este ales senator, din nou, pe listele electorale ale C.D.R. din partea Federației Ecologiste din România (F.E.R.). A făcut parte din Comisia de politică externă și din grupul parlamentar P.N.L.

În anul 2008 este desemnat președinte de onoare al Partidului Verde, urmașul F.E.R.

Premii și distincții 
 Medalia "Meritul științific”, 1966
 Decorația "Ordinul muncii” cl.III, 1971
 Medalia "Combatant în al Doilea Război Mondial", 1997
 Decorația "Steaua României” în grad de Cavaler, 2009
 Medalia de merit "Percy Allen” a Uniunii Europene a Societăților de geologie, 2012
 Premiul Academiei Române  "Emil Gh. Racoviță”, 1965
 Premiul Academiei Române "Grigore  Cobălcescu”, 1974
 Premiul Academiei Române "G.M. Murgoci”, 1976
 Cetățean de onoare al comunelor Gârda și Albac 2006 și 2010
 Profesor Honoris Causa al Universității Babeș-Bolyai, Cluj, 2009
 Membru onorific al Academiei de Științe ale Naturii din Elveția

Lucrări publicate 
Geologie:
 Tectonica globală, Vol. I,  Editura Științifică, 1983
 Tectonica globală Vol. II,  Editura Științifică, 1989
 Geologia României, Editura UEB, 1994
 Geologie generală – Dinamica externă, EdituraUEB, 2002
 Geologia generală -  Dinamica internă, Editura UEB, 2001
 Pământul se destăinuie, Editura Ion Creangă, 1985
 Formarea continentelor și a oceanelor, Editura Științifică, 1978
 Planeta numită Pământ, 4 broșuri pentru diapozitive, Editura  Animafilm, 1978
 Cristalele României (în colaborare cu I. Miclea), Editura Sport-Turism, 1977

Geografie:
 Pitorescul regiunilor carstice, Editura SRSC, 1956
 Flori de piatră, Editura Științifică, 1966
 Morfologia carstică, Editura Științifică, 1974
 Relieful carstic, Editura Albatros, 1982 
 Geografia fizică a României, Editura UEB, 2001
 Dincolo de peisaj, Editura Paidea, 2007

Speologie:
 Omul și peștera, Editura Sport-Turism, 1978 
 Peștera Topolnița (în colaborare cu C. Lascu), Editura Sport-Turism,1975
 Catalogul peșterilor din România (în colaborare cu I. Povară), Editura CNSFS, 1976
 Cuceritorii întunericului, Editura Sport-Turism, 1976
 Peștera Bulba (în colaborare cu C. Lascu), Editura Sport-Turism, 1985

Ecologie:
 Rezervații naturale geologice din România (în colaborare cu F. Marinescu și V. Brădescu), Editura  Tehnică, 1976   
 Ecologie-Natură-Om, Editura Metropol, 1998
 Privește înapoi cu mânie… privește înainte cu spaimă - Valențele ecologiei politice, Editura Economică, 2001
 Arca lui Noe în Secolul XXI, Editura  Națională, 2004
 Arii naturale protejate din Bucovina (în colaborare cu A. și T. Done), Editura Terra Design, 2007
 Roșia Montană – prefigurarea unei tragedii naționale,  print, 2013

Turism și Alpinism:
 Munții Apuseni (în colaborare cu S. Bordea și Al. Borza), Editura ONT, 1963 
 Munții Bihor-Vlădeasa – ghid turistic (în colaborare cu S. Bordea), Editura Sport-Turism, 1967 
 Himalaya – cucerirea giganților lumii (în colaborare cu M. Bogdan și Gh. Epuran), Editura Științifică, 1966
 Munții Codru-Moma, Editura CNFS, 1978
 Munții Bihor-Vlădeasa – monografie (în colaborare cu S. Bordea), Editura Sport-Turism,1981   

Diverse:
 Spovedania unui neînvins, Editura  Paidea, 2006 
 Note fără portativ, Editura Paidea, 2011
 Viața și opera lui G.M.Murgoci (în colaborare cu B. Iancovici) (în volumul “G.M.Murgoci – Opere alese” editat de M. Bleahu și B. Iancovici), Editura Academiei, 1957
 Curs de limba germană - texte de geologie și geografie (în colaborare cu J. Livescu și A. Savin), 1963
 Curs de limba germană – texte de biologie (în colaborare  cu J. Livescu și A. Savin), 1968
 Probleme fundamentale ale lumii contemporane (în volumul ,,Geografia mediului înconjurător”,  Manual pentru cl a XI-a, Editura Didactică și Pedagogică, 2002)  

Participări la volume de sinteză:
 Evoluția proceselor litogenetice (în volumul ,,Evoluția  geologică a Munților Metaliferi”), Editura Academiei, (în colaborare cu M. Lupu), 1969
 Poziția structurală a Munților Apuseni în cadrul sistemului alpino-carpato-dinaric (în vol. “Munții Apuseni”), Editura  Academiei, 1976
 Rumanian Carpathians – The Apuseni Mountains  (în volumul ,,Tectonics of the Carpathian-Balkan Regions”, Editura  Geolog. Inst. Dionysz Stur, Bratislava,
 Peșterile din Munții Bihor  (bazinele Padiș-Cetățile Ponorului, Vălea  Galbena, Vălea Gârda și din Bazinul văii Topolnița) în volumul Peșteri din România, Editura Științifică,1976
 Grottes  d’Oltenie explorées de 1959 a 1962 (în colaborare cu A. și V. Decou) în volumul ,,Recherche sur les grottes du Banat et d’Oltenie 1959-1962”, Editura CNRS, Paris
 Karst of Romania (în volumul editat de M. Herak și T. V. Stringfield ,,Karst, Important karst of the norther hemisphere” , Editura  Elsevier, Amsterdam, 1972

 Palaeokarst of Romania  (în volumul editat de P. Bosak și D. C. Ford ,,Paleokarst”), Editura Academia, Praga, 1989

Note

Bibliografie 
 Marcian-David BLEAHU - Sinteza activitatii parlamentare în legislatura 1990-1992

Legături externe 
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – B
 Interviu cu prof. Marcian Bleahu realizat in dec 2010
 Domnul profesor Marcian David Bleahu - Biografie pe site-ul e-calauza.ro
 Decretul nr. 428/2009 privind conferirea Ordinului Național Steaua României în grad de Cavaler
 Marcian Bleahu, Profesor Honoris Causa  - Universitatea Babes-Bloyai, Cluj-Napoca
 Members of Hubner's Who's Who - Marcian Bleahu
 Astăzi e ziua ta... Marcian Bleahu!, 16 martie 2009, Ramona Vintila, Jurnalul Național

Nașteri în 1924
Nașteri pe 14 martie
Decese în 2019
Decese pe 30 iulie
Membri de onoare ai Academiei Române
Absolvenți ai Universității din București
Alpiniști români
Brașoveni
Cavaler al Ordinului Steaua României
Decese în București
Geologi români
Geografi români
Geografi din secolul al XX-lea
Geografi din secolul al XXI-lea
Membri ai Partidului Comunist Român
Miniștri români
Politicieni români
Profesori universitari români
Senatori români 1990-1992
Senatori români 1996-2000
Scriitori de popularizare a științei
Speologi români
Marcian-David ( Matty ) Bleahu ( ) a fost un geolog , speolog , geograf , alpinist , explorator , scriitor și politician român , membru de onoare al Academiei Române în cadrul Secției de Științe Geonomiceiunie \ . Este cunoscut pentru contribuțiile științifice la dezvoltarea teoriilor tectonicii globale ( cu aplicații în studiul geologiei Carpaților ) , pentru pionieratul și dezvoltarea speologiei dar și pentru popularizarea științei și a ecologiei în România . Autor ade cărți și ade lucrări științifice de specialitate , a pestede articole cu diferite subiecte și conferențiar cu pestede apariții publice , inclusiv la radio și televiziune , un pionier al utilizării multimedia în cadrul conferințelor , Marcian Bleahu este una dintre cele mai importante personalități științifice din a doua jumătate a secolului XX din România . Cărțile și conferințele sale au inspirat generații întregi de tineri pasionați de natură , munte și explorarea peșterilor din România , Matty Bleahu fiind în același timp un mentor al multor geologi români de după război . Biografie Marcian David Bleahu s- a născut lamartie la Brașov în familia unui notar public , dar cu ascendență , pe linie maternă , până la domnitorul Constantin Brâncoveanu . A fost înrolat ca militar în timpul celui de -Al Doilea Război Mondial . A urmat școala generală și liceul în orașul Brașov . A absolvit , în Facultatea de Științe ( Secțiile de Științele naturii și Geografie ) din cadrul Universității București . Înobține doctoratul cu o teză despre geologia și morfologia carstului și a peșterilor , la Universitatea din Cluj . Își începe activitatea didactică la Catedra de Geologie din cadrul Universității București , activând ca asistent , șef de lucrări și conferențiar între anii Este epurat politic din învățământ , reluându -și cariera universitară după când înființează , alături de prof. Dolphi Drimer , Universitatea Ecologică , fiind numit Decan al Facultății de Științele Naturii ( transformată în Facultatea de Ecologie ) . Între anii-a funcționat ca geolog , cercetător și în diverse poziții de management ( inclusiv director ) al Institutului Geologic al României . Este ales senator în legislaturileșidin partea Mișcării Ecologiste din România , respectiv a Federație Ecologiste din România . Ministru al Mediului , în perioada A fost premiat și decorat cu numeroase distincții . În anuleste decorat cu Ordinul „ Steaua României ” în grad de Cavaler , cea mai importantă distincție românească . Îna fost ales membru de onoare al Academiei Române , în cadrul Secției de Științe Geonomice . După ce s- a retras din activitatea publică , a continuat să scrie articole și cărți din diverse domenii , inclusiv cel muzical ( fiind cunoscut ca un meloman rafinat ) , sau al ecologiei . A decedat laiulie în locuința sa din București . Cariera profesională După absolvirea facultății , în anul devine cadru didactic la catedra de Geologie din cadrul Universității București . Predă primele cursuri de Geologie Structurală și de Geologia Cuaternarului . În anuleste îndepărtat de la catedră din motive politice de către administrația comunistă . Laaprilie împreună cu Dolphi Drimer , Marcian Bleahu înființează Universitatea Ecologică din București , prima instituție particulară de învățământ superior din România și singura universitate cu profil ecologic . Dolphi Drimer devine rectorul acestei universități , iar Marcian Bleahu este numit decan al Facultății de Științele Naturii ( ulterior redenumită Facultatea de Ecologie ) , unde predă cursurile de Geologie dinamică , Geografie fizică a României , Geologia României , Protecția naturii și arii protejate . Își încetează activitatea didactică în anul Între anii- în paralel cu activitatea de la catedră , Marcian Bleahu a funcționat ca geolog la Institutul Geologic . Aici își desfășoară cea mai mare parte a activității științifice . Între anii-întreprinde o lungă serie de cercetări în Munții Carpați , în special în Apuseni . De-a lungul acestorde ani de activitate de cercetare în teren a sintetizat și a făcut publică stratigrafia și structura Munților Apuseni . Lucrările sale în acest domeniu sunt primele surse științifice în ceea ce privește geologia Munților Maramureș , Munților Bihor , Munților Codru-Moma , Munților Metaliferi , cărora le- a dedicat câte o monografie . Aceste studii au avut un impact important în cadrul unor sinteze de interes național , cum ar fi depozitele carbonifere , formațiunile paleozoice și mezozoice , dar și din punct de vedere tectonic , în lucrările de ansamblu asupra structurii teritoriului , precum și în integrarea acestor cercetări în cadrul mai larg al studiului paleogeografiei triasicului din estul Europei . De asemenea , Marcian Bleahu a realizat direct sau prin coordonarea unor echipe de geologi pestede hărți ( foi ) componente ale Hărții Geologice a României , la scara200.000 , pentru care a realizat inclusiv standardele de stat în acest domeniu . Un capitol special al acestei activități în teren a reprezentat -o studiul carstologiei , respectiv explorarea , cartografierea și cercetarea asupra peșterilor din Munții Apuseni , aproape necunoscute până atunci : Peștera de la Căput , Peștera Buciumul Sucit , Peștera Vântului , Peștera Vadu Crișului , Peștera Șura Mare , Peștera din Peretele Dârnini , Peștera Coliboaia , Avenul de sub Pietruța , Peștera Izvorul Tăușoarelor , Peștera -aven ghețarul de sub Zgurăști , Peștera Cetatea Rădesei , Peștera Pojarul Poliței , Peștera Scărișoara , Peștera Huda lui Papară , Vânătările Ponorului , Izbucul de la Cotețul Dobreștilor , Avenul de sub Colții Grindului , Peștera Gaura cu Muscă , Peștera Bolii , Peștera Neagră , Peștera Ghețarul de la Vârtop , Avenul din Piatra Ceții , Peștera Calului , Peștera Bisericuța , Peștera din Dealul Cornului , Peștera Mică de la Vânătare , Peștera Dâlbina , Peștera Corobana lui Gârtău , Peștera V5 , Peștera Poarta lui Ionele , Avenul din Șesuri etc . Încoordonează un colectiv de autori care publică lucrarea de referință “ Peșteri din România ” , devenit unul dintre primele best-seller -uri științifice din România . Aceste cercetări , precum și tendințele științifice mondiale din anii ’60 în domeniul tectonicii plăcilor catalizează activitatea de cercetare a lui Marcian Bleahu , care devine astfel un pionier în domeniul studiului tectonicii globale , nu numai în România , dar având contribuții semnificative în cadrul comunității științifice internaționale . Rezultatele studiilor sale au fost sintetizate în lucrarea Tectonica globală - București , Editura Științifică , în două volume însumând pestede pagini . În ciuda opoziției din mediul științific al vremii , care a trecut repede dincolo de cadrul dezbaterilor de idei , mergând până la politizarea contestării rezultatelor cercetărilor ( autoritățile comuniste interzicându -i ieșirea din țară timp deani , întreși Marcian Bleahu a reușit să -și impună teoriile , fiind invitat în aniișisă predea la Universitatea din Geneva primul curs de Tectonică Globală , susținând conferințe și la Viena , Zurich sau Freiburg , Basel , Potsdam etc . Între anii-a condus serviciul de geologie la lucrările Canalului Dunăre - Marea Neagră . Îna condus cercetările geologice în vederea proiectării Metroului București . A făcut parte din comisia interministerială de analiză a Cutremurului dinmartie Între anii-a făcut parte din echipa care a înființat și condus Muzeul Național de Geologie din București . Cariera politică În anii studenției a simpatizat cu Partidul Național Liberal , fără a face parte din nici un partid politic , până în când devine membru al P.C.R. o condiție sine qua non în epocă pentru a putea deține o funcție de conducere în cadrul Institutului Geologic . Dacă în plan politic , activitatea sa până îneste nulă , în schimb , în plan administrativ a creat Muzeul Național de Geologie , în anul unde a funcționat ca responsabil științific până în anul După Revoluția din Decembrie Marcian Bleahu , alături de Toma George Maiorescu , înființează Mișcarea Ecologistă din România ( M.E.R. ) , materializând astfel crezul său profesional privind ocrotirea naturii și a mediului . Este ales senator la alegerile din maipentru primul Parlament liber postcomunist și devine ministru al Mediului în cabinetul Stolojan . În această poziție a elaborat o întreagă legislație ( un alt pionierat ) și a încercat să integreze România în convențiile și programele internaționale privind mediul . În legislatura Marcian Bleahu a fost membru în grupurile parlamentare de prietenie cu Statul Israel și Republica Federală Germania . În legislatura Marcian Bleahu a fost membru în grupul parlamentar de prietenie cu Republica Federală Germania . Îneste desemnat vice-președinte al Conferinței ONU pentru mediu și dezvoltare de la Rio de Janeiro . În anuleste ales senator , din nou , pe listele electorale ale C.D.R. din partea Federației Ecologiste din România ( F.E.R. ) . A făcut parte din Comisia de politică externă și din grupul parlamentar P.N.L. În anuleste desemnat președinte de onoare al Partidului Verde , urmașul F.E.R. Premii și distincții Medalia " Meritul științific ” , Decorația " Ordinul muncii” cl.III , Medalia " Combatant în al Doilea Război Mondial " , Decorația " Steaua României ” în grad de Cavaler , Medalia de merit " Percy Allen” a Uniunii Europene a Societăților de geologie , Premiul Academiei Române " Emil Gh. Racoviță ” , Premiul Academiei Române " Grigore Cobălcescu ” , Premiul Academiei Române " G.M. Murgoci ” , Cetățean de onoare al comunelor Gârda și Albacși Profesor Honoris Causa al Universității Babeș-Bolyai , Cluj , Membru onorific al Academiei de Științe ale Naturii din Elveția Lucrări publicate Geologie : Tectonica globală , Vol . I , Editura Științifică , Tectonica globală Vol . II , Editura Științifică , Geologia României , Editura UEB , Geologie generală – Dinamica externă , EdituraUEB , Geologia generală - Dinamica internă , Editura UEB , Pământul se destăinuie , Editura Ion Creangă , Formarea continentelor și a oceanelor , Editura Științifică , Planeta numită Pământ,broșuri pentru diapozitive , Editura Animafilm , Cristalele României ( în colaborare cu I. Miclea ) , Editura Sport-Turism , Geografie : Pitorescul regiunilor carstice , Editura SRSC , Flori de piatră , Editura Științifică , Morfologia carstică , Editura Științifică , Relieful carstic , Editura Albatros , Geografia fizică a României , Editura UEB , Dincolo de peisaj , Editura Paidea , Speologie : Omul și peștera , Editura Sport-Turism , Peștera Topolnița ( în colaborare cu C. Lascu ) , Editura Sport-Turism,1975 Catalogul peșterilor din România ( în colaborare cu I. Povară ) , Editura CNSFS , Cuceritorii întunericului , Editura Sport-Turism , Peștera Bulba ( în colaborare cu C. Lascu ) , Editura Sport-Turism , Ecologie : Rezervații naturale geologice din România ( în colaborare cu F. Marinescu și V. Brădescu ) , Editura Tehnică , Ecologie-Natură -Om , Editura Metropol , Privește înapoi cu mânie… privește înainte cu spaimă - Valențele ecologiei politice , Editura Economică , Arca lui Noe în Secolul XXI , Editura Națională , Arii naturale protejate din Bucovina ( în colaborare cu A. și T. Done ) , Editura Terra Design , Roșia Montană – prefigurarea unei tragedii naționale , print , Turism și Alpinism : Munții Apuseni ( în colaborare cu S. Bordea și Al. Borza ) , Editura ONT , Munții Bihor-Vlădeasa – ghid turistic ( în colaborare cu S. Bordea ) , Editura Sport-Turism , Himalaya – cucerirea giganților lumii ( în colaborare cu M. Bogdan și Gh. Epuran ) , Editura Științifică , Munții Codru-Moma , Editura CNFS , Munții Bihor-Vlădeasa – monografie ( în colaborare cu S. Bordea ) , Editura Sport-Turism,1981 Diverse : Spovedania unui neînvins , Editura Paidea , Note fără portativ , Editura Paidea , Viața și opera lui G.M.Murgoci ( în colaborare cu B. Iancovici ) ( în volumul “G.M.Murgoci – Opere alese ” editat de M. Bleahu și B. Iancovici ) , Editura Academiei , Curs de limba germană - texte de geologie și geografie ( în colaborare cu J. Livescu și A. Savin ) , Curs de limba germană – texte de biologie ( în colaborare cu J. Livescu și A. Savin ) , Probleme fundamentale ale lumii contemporane ( în volumul, ,Geografia mediului înconjurător ” , Manual pentru cl a XI -a , Editura Didactică și Pedagogică , Participări la volume de sinteză : Evoluția proceselor litogenetice ( în volumul, ,Evoluția geologică a Munților Metaliferi ” ) , Editura Academiei , ( în colaborare cu M. Lupu ) , Poziția structurală a Munților Apuseni în cadrul sistemului alpino-carpato-dinaric ( în vol . “ Munții Apuseni ” ) , Editura Academiei , Rumanian Carpathians – The Apuseni Mountains ( în volumul, ,Tectonics of the Carpathian-Balkan Regions ” , Editura Geolog. Inst . Dionysz Stur , Bratislava , Peșterile din Munții Bihor ( bazinele Padiș-Cetățile Ponorului , Vălea Galbena , Vălea Gârda și din Bazinul văii Topolnița ) în volumul Peșteri din România , Editura Științifică,1976 Grottes d’Oltenie explorées dea( în colaborare cu A. și V. Decou ) în volumul , ,Recherche sur les grottes du Banat et d’Oltenie , Editura CNRS , Paris Karst of Romania ( în volumul editat de M. Herak și T. V. Stringfield,,Karst , Important karst of the norther hemisphere ” , Editura Elsevier , Amsterdam , Palaeokarst of Romania ( în volumul editat de P. Bosak și D. C. Ford , ,Paleokarst ” ) , Editura Academia , Praga , Note Bibliografie Marcian-David BLEAHU - Sinteza activitatii parlamentare în legislatura Legături externe Membrii Academiei Române dinpână în prezent – B Interviu cu prof. Marcian Bleahu realizat in dec Domnul profesor Marcian David Bleahu - Biografie pe site -ul e-calauza.ro Decretul nr.2009 privind conferirea Ordinului Național Steaua României în grad de Cavaler Marcian Bleahu , Profesor Honoris Causa - Universitatea Babes-Bloyai , Cluj-Napoca Members of Hubner's Who's Who - Marcian Bleahu Astăzi e ziua ta... Marcian Bleahu !,martie Ramona Vintila , Jurnalul Național Nașteri în Nașteri pemartie Decese în Decese peiulie Membri de onoare ai Academiei Române Absolvenți ai Universității din București Alpiniști români Brașoveni Cavaler al Ordinului Steaua României Decese în București Geologi români Geografi români Geografi din secolul al XX -lea Geografi din secolul al XXI -lea Membri ai Partidului Comunist Român Miniștri români Politicieni români Profesori universitari români Senatori români Senatori români Scriitori de popularizare a științei Speologi români