Barbu Craiovescu al II-lea
Barbu Craiovescu II (n.  către jumătatea secolului al XV-lea - d. 1521) a fost mare ban, călugărit sub numele de Pahomie. Este fiul lui Neagoe Strehăianul și probabil că poartă numele bunicului său Barbu, paharnic în timpul domniei lui Alexandru Aldea. Barbu Craiovescu a fost căsătorit cu Negoslava.
Hrisovul din martie 1482 îl menționează ca fiind pe locul trei în sfatul țării. În timpul domniei lui Vlad Călugărul, Barbu reușește să preia dregătoria deținută de tatăl său, Neagoe Strehăianul, fiind prima oară în istoria acestei instituții când bănia devine ereditară.
Printr-un document datat la 21 ianuarie 1500 este înființată o nouă dregătorie de către Radu cel Mare: marea bănie, primul mare ban din istoria Țării Româneștii fiind Barbu Craiovescu. Spre deosebire de bănie, care era o funcție mai mult administrativă, marea bănie cumula și funcții judecătorești și militare, marele ban devenind al doilea feudal al țării, după domn, iar în Oltenia era un adevărat stăpânitor cu puteri discreționare. În 1512 ajunge domnitor Neagoe Basarab. Ultimul document care-l menționează pe Barbu Craiovescu ca mare ban este datat la 10 ianuarie 1520. 
Potrivit unei legende, la 18 ani ar fi fost prins de otomani și condamnat la moarte. După ce ar fi scăpat, Barbu Craiovescu a poruncit mai târziu construirea Mănăstirii Bistrița oltenească.

Bibliografie

Ioan C. Filitti, Banatul Olteniei și Craioveștii, Scrisul Românesc, Craiova, 1932

Vezi și

Familia dinastică a Craioveștilor
Barbu Craiovescu I
Barbu Craiovescu III

Nobili români
Boierii Craiovești
Decese în 1521
Români din secolul al XVI-lea
Boieri din Țara Românească
Barbu Craiovescu II ( n. către jumătatea secolului al XV -lea - d.a fost mare ban , călugărit sub numele de Pahomie . Este fiul lui Neagoe Strehăianul și probabil că poartă numele bunicului său Barbu , paharnic în timpul domniei lui Alexandru Aldea . Barbu Craiovescu a fost căsătorit cu Negoslava . Hrisovul din martieîl menționează ca fiind pe locul trei în sfatul țării . În timpul domniei lui Vlad Călugărul , Barbu reușește să preia dregătoria deținută de tatăl său , Neagoe Strehăianul , fiind prima oară în istoria acestei instituții când bănia devine ereditară . Printr- un document datat laianuarieeste înființată o nouă dregătorie de către Radu cel Mare : marea bănie , primul mare ban din istoria Țării Româneștii fiind Barbu Craiovescu . Spre deosebire de bănie , care era o funcție mai mult administrativă , marea bănie cumula și funcții judecătorești și militare , marele ban devenind al doilea feudal al țării , după domn , iar în Oltenia era un adevărat stăpânitor cu puteri discreționare . Înajunge domnitor Neagoe Basarab . Ultimul document care -l menționează pe Barbu Craiovescu ca mare ban este datat laianuarie Potrivit unei legende , laani ar fi fost prins de otomani și condamnat la moarte . După ce ar fi scăpat , Barbu Craiovescu a poruncit mai târziu construirea Mănăstirii Bistrița oltenească . Bibliografie Ioan C. Filitti , Banatul Olteniei și Craioveștii , Scrisul Românesc , Craiova , Vezi și Familia dinastică a Craioveștilor Barbu Craiovescu I Barbu Craiovescu III Nobili români Boierii Craiovești Decese în Români din secolul al XVI -lea Boieri din Țara Românească