Preoteasa din Avalon
Preoteasa din Avalon (2000) (titlu original Priestess of Avalon) este un roman scris de Marion Zimmer Bradley și finalizat postum de Diana L. Paxson. El prezintă viața Elenei, prima soție a împăratului Imperiului Roman de Apus Constantius Chlorus și mama lui Constantin cel Mare.

Seria a fost începută de Bradley și a devenit faimoasă datorită volumelor publicate în numele ei, dar la ora actuală este continuată de Diana L. Paxson.

Intriga 

În 259, Rian, Doamna din Avalon, moare dând naștere lui Eilan, fata concepută cu Coelius, Prințul de Camulodunum. Ei îi succede în funcția de Mare Preoteasă Ganeda, care își încredințează nepoata lui Coelius. Zece ani mai târziu, Eilan revine în Avalon pentru a fi instruită și a deveni preoteasă. Relațiile cu Ganeda sunt tensionate, dar Eilan câștigă prietenia fiicei acesteia, Dierna. Viziunea unei preotese indică sosirea unui "restaurator al luminii", identificat în persoana romanului Constantius Chlorus. Aelia, preoteasa însărcinată să-l aducă pe Constantius alături de cauza Avalonului, este cuprinsă de frică, astfel încât locul ei este luat de Eilan.

Tânăra preoteasă se îndrăgostește de carismaticul Constantius, iar această iubire interzisă atrage mânia Ganedei, care o alungă din Avalon. La cererea împăratului Aurelian, Constantius urmează o carieră militară și o ia cu el pe Eilan (devenită Elena). După câtva timp, Elena rămâne însărcinată și dă naștere unui băiat, care va ajunge cunoscut în istorie sub numele de Constantin cel Mare. Succesiunea imperială devine tot mai complicată, iar Dioclețian instaurează Tetrarhia: puterea este împărțită de doi auguști și doi cezari. Constantius este numit Cezar, dar este nevoit să se despartă de Elena și să se căsătorească cu Teodora, fiica augustului Maximian.

Douăzeci de ani mai târziu, auguștii abdică, astfel încât cezarii, implicit și Constantius, devin auguști. Constantius moare un an mai târziu, ceea ce-i permite lui Constantin să se proclame cezar. Sistemul Tetrarhiei se clatină serios, iar războiul civil distruge imperiul. Câștigătorul de pe urma acestei stări de fapt este Constantin, care oficializează cultul creștin. Elena devine împărăteasă-mamă și-l ajută pe Crispus, fiul nelegitim al lui Constantin cu Minervina, să ajungă cezar. Fausta, noua soție a lui Constantin, dă naștere mai multor fii și complotează împotriva lui Crispus, reușind să-l convingă pe Constantin să-și execute fiul.

Elena încearcă să-i salveze viața, dar este trimisă la Ierusalim pentru a vizita locurile sfinte. Aici, ea caută să înțeleagă vechile învățături ale Zeiței în lumina noii religii și să găsească răspuns la întrebările care iau naștere la întâlnirea dintre cele două curente religioase. Revenită la Roma, decide să se retragă pe insula Avalon, alături de văduva lui Crispus, Elena și fiica acesteia.

Împărțirea cărții
 Prolog - 249 AD
 Partea I - Calea spre iubire
 Partea a II-a - Calea spre putere
 Partea a III-a - Calea spre înțelepciune

Personaje 

 Eilan [Iulia Coelia Elena, mai târziu Flavia Elena Augusta] – protagonista cărții, fiica prințului Coelius, soția lui Constantius, mama lui Constantin și preoteasă în Avalon
 Constantius Chlorus - soțul Elenei, cezar și, mai târziu, august, 293-306 AD
 Constantin - fiul Elenei, împărat, 306-337 AD

 Aelia – preoteasă tânără, inițiată împreună cu Elena
 Arganax - Arhidruid în tinerețea Elenei
 Atticus – tutorele grec al lui Constantin
 Ceridachos – Arhidruid când Dierna ajunge Înaltă Preoteasă
 Cigfolla – preoteasă din Avalon
 Corinthius cel Bătrân – tutorele Elenei
 Corinthius cel Tânăr – directorul unei școli din Londinium
 Crispus – fiul nelegitim al lui Constantin cu Minervina
 Cunoarda – sclava din Alba a Elenei
 Dierna – verișoară de-a doua a Elenei, ulterior Doamna din Avalon
 Drusilla – bucătăreasă în gospodăria Elenei și a lui Constantius
 Elena cea tânără ("Lena") – nobilă din Treveri, soția lui Crispus 
 Fausta – fiica lui Maximian, soția lui Constantin și mama fiilor săi legitimi
 Flavius Pollio – o rudă a lui Constantius
 Ganeda – mătușa Elenei, Doamnă din Avalon
 Gwenna – o fecioară inițiată pe Avalon
 Haggaia – Arhidruid când Elena se întoarce în Avalon
 Heron – fecioară inițiată pe Avalon
 Hrodlind – servitoarea germană a Elenei
 Julius Colius [Regele Coel] – Prințul din Camulodunum, tatăl Elenei
 Katiya – preoteasă a zeiței Bast în Londinium
 Lactantius – retor și apologet, tutorele lui Crispus
 Lucius Viducius - negustor de produse de olărit între Galia și Eburacum
 Macarius - Episcop din Ierusalim
 Marcia - moașa care ajută la venirea pe lume a lui Constantin
 Marta - sclavă siriană vindecată de Elena
 Maxentius - fiul lui Maximian, august în Italia și Africa de Nord, 306-312 AD
 Minervina - concubina siriană a lui Constantin, mama lui Crispus
 Philip - servitorul lui Constantius
 Quintillus - fratele împăratului Claudius al II-lea, fratele bunicului lui Constantius
 Rian - Mare Preoteasă pe Avalon, mama Elenei
 Severus - cezar numit de Galerius, executat de Maximian
 Sian - fiica Ganedei, mama Diernei și a Beccăi
 Suona - tânără preoteasă din Avalon
 Victorinus - împărat rebel din Imperiul Roman de Apus, 268-270 AD
 Vitellia - matroană creștină care trăia în Londinium
 Wren - fecioară inițiată pe Avalon

 Câinii Elenei: Eldri, Hylas, Favonius și Boreas, Leviyah

Comparație cu realitatea istorică 

Acțiunea se petrece în perioada în care creștinismul a trecut de la stadiul de religie interzisă la cel de religie oficială. O serie de personaje din roman au corespondent în realitatea istorică, printre ele numărându-se personaul principal, Elena, soțul ei Constantius Chlorus, fiul lor Constantin și fiul nelegitim al acestuia, Crispus.

În prefața cărții, Diana L. Paxson recunoaște că puține fapte pot fi dovedite din poveștile legate de Elena, deși documentarea istorică făcută pentru acest roman a fost una complexă. Cu toate acestea, ea este de părere că "Elena deține un loc special în legendele Britaniei", astfel încât "nu exagerăm când o punem în legăturăcu mitologia din Avalon și adăugăm încă o legendă celor deja existente."

La modul general, povestea respectă evenimentele consemnate în istorie în secolul trecut cu privire la viața lui Constantin. Între timp, unele dintre aceste fapte au ajuns subiect de dezbatere. Un exemplu îl constituie apariția viziunii semnului crucii cu deviza In hoc signo vinces chiar înaintea bătăliei de la Podul Milvius, eveniment care nu este menționat de istoricii vremii, ci doar de Eusebiu din Cezareea câteva secole mai târziu.

Opinii critice 

SF Site elogiază modul în care este prezentat contactul dintre religia veche și cea nouă, catalogând romanul drept "o poveste stranie și minunată pe care niciun fan al cărților anterioare din seria Avalon n-ar trebui s-o rateze". La rândul său, Publisher's Weekly apreciază că "talentul lui Paxson de a aduce la viață locuri și personaje istorice îmbogățește povestea Elenei", adăugând că "această ultimă carte din canonul lui Bradley va satisface cu siguranță fanii și-i va aduce alții noi".

Note

Legături externe 
 Istoria publicării romanului Preoteasa din Avalon pe ISFDB

Romane din 2000
Romane americane
Romane fantastice
Romane de Marion Zimmer Bradley
Preoteasa din Avalon( titlu original Priestess of Avalon ) este un roman scris de Marion Zimmer Bradley și finalizat postum de Diana L. Paxson . El prezintă viața Elenei , prima soție a împăratului Imperiului Roman de Apus Constantius Chlorus și mama lui Constantin cel Mare . Seria a fost începută de Bradley și a devenit faimoasă datorită volumelor publicate în numele ei , dar la ora actuală este continuată de Diana L. Paxson . Intriga În Rian , Doamna din Avalon , moare dând naștere lui Eilan , fata concepută cu Coelius , Prințul de Camulodunum . Ei îi succede în funcția de Mare Preoteasă Ganeda , care își încredințează nepoata lui Coelius . Zece ani mai târziu , Eilan revine în Avalon pentru a fi instruită și a deveni preoteasă . Relațiile cu Ganeda sunt tensionate , dar Eilan câștigă prietenia fiicei acesteia , Dierna . Viziunea unei preotese indică sosirea unui " restaurator al luminii " , identificat în persoana romanului Constantius Chlorus . Aelia , preoteasa însărcinată să -l aducă pe Constantius alături de cauza Avalonului , este cuprinsă de frică , astfel încât locul ei este luat de Eilan . Tânăra preoteasă se îndrăgostește de carismaticul Constantius , iar această iubire interzisă atrage mânia Ganedei , care o alungă din Avalon . La cererea împăratului Aurelian , Constantius urmează o carieră militară și o ia cu el pe Eilan ( devenită Elena ) . După câtva timp , Elena rămâne însărcinată și dă naștere unui băiat , care va ajunge cunoscut în istorie sub numele de Constantin cel Mare . Succesiunea imperială devine tot mai complicată , iar Dioclețian instaurează Tetrarhia : puterea este împărțită de doi auguști și doi cezari . Constantius este numit Cezar , dar este nevoit să se despartă de Elena și să se căsătorească cu Teodora , fiica augustului Maximian . Douăzeci de ani mai târziu , auguștii abdică , astfel încât cezarii , implicit și Constantius , devin auguști . Constantius moare un an mai târziu , ceea ce - i permite lui Constantin să se proclame cezar . Sistemul Tetrarhiei se clatină serios , iar războiul civil distruge imperiul . Câștigătorul de pe urma acestei stări de fapt este Constantin , care oficializează cultul creștin . Elena devine împărăteasă -mamă și- l ajută pe Crispus , fiul nelegitim al lui Constantin cu Minervina , să ajungă cezar . Fausta , noua soție a lui Constantin , dă naștere mai multor fii și complotează împotriva lui Crispus , reușind să -l convingă pe Constantin să -și execute fiul . Elena încearcă să -i salveze viața , dar este trimisă la Ierusalim pentru a vizita locurile sfinte . Aici , ea caută să înțeleagă vechile învățături ale Zeiței în lumina noii religii și să găsească răspuns la întrebările care iau naștere la întâlnirea dintre cele două curente religioase . Revenită la Roma , decide să se retragă pe insula Avalon , alături de văduva lui Crispus , Elena și fiica acesteia . Împărțirea cărții Prolog -AD Partea I - Calea spre iubire Partea a II -a - Calea spre putere Partea a III -a - Calea spre înțelepciune Personaje Eilan [ Iulia Coelia Elena , mai târziu Flavia Elena Augusta ] – protagonista cărții , fiica prințului Coelius , soția lui Constantius , mama lui Constantin și preoteasă în Avalon Constantius Chlorus - soțul Elenei , cezar și , mai târziu , august,AD Constantin - fiul Elenei , împărat,AD Aelia – preoteasă tânără , inițiată împreună cu Elena Arganax - Arhidruid în tinerețea Elenei Atticus – tutorele grec al lui Constantin Ceridachos – Arhidruid când Dierna ajunge Înaltă Preoteasă Cigfolla – preoteasă din Avalon Corinthius cel Bătrân – tutorele Elenei Corinthius cel Tânăr – directorul unei școli din Londinium Crispus – fiul nelegitim al lui Constantin cu Minervina Cunoarda – sclava din Alba a Elenei Dierna – verișoară de- a doua a Elenei , ulterior Doamna din Avalon Drusilla – bucătăreasă în gospodăria Elenei și a lui Constantius Elena cea tânără ( " Lena " ) – nobilă din Treveri , soția lui Crispus Fausta – fiica lui Maximian , soția lui Constantin și mama fiilor săi legitimi Flavius Pollio – o rudă a lui Constantius Ganeda – mătușa Elenei , Doamnă din Avalon Gwenna – o fecioară inițiată pe Avalon Haggaia – Arhidruid când Elena se întoarce în Avalon Heron – fecioară inițiată pe Avalon Hrodlind – servitoarea germană a Elenei Julius Colius [ Regele Coel ] – Prințul din Camulodunum , tatăl Elenei Katiya – preoteasă a zeiței Bast în Londinium Lactantius – retor și apologet , tutorele lui Crispus Lucius Viducius - negustor de produse de olărit între Galia și Eburacum Macarius - Episcop din Ierusalim Marcia - moașa care ajută la venirea pe lume a lui Constantin Marta - sclavă siriană vindecată de Elena Maxentius - fiul lui Maximian , august în Italia și Africa de Nord,AD Minervina - concubina siriană a lui Constantin , mama lui Crispus Philip - servitorul lui Constantius Quintillus - fratele împăratului Claudius al II -lea , fratele bunicului lui Constantius Rian - Mare Preoteasă pe Avalon , mama Elenei Severus - cezar numit de Galerius , executat de Maximian Sian - fiica Ganedei , mama Diernei și a Beccăi Suona - tânără preoteasă din Avalon Victorinus - împărat rebel din Imperiul Roman de Apus,AD Vitellia - matroană creștină care trăia în Londinium Wren - fecioară inițiată pe Avalon Câinii Elenei : Eldri , Hylas , Favonius și Boreas , Leviyah Comparație cu realitatea istorică Acțiunea se petrece în perioada în care creștinismul a trecut de la stadiul de religie interzisă la cel de religie oficială . O serie de personaje din roman au corespondent în realitatea istorică , printre ele numărându -se personaul principal , Elena , soțul ei Constantius Chlorus , fiul lor Constantin și fiul nelegitim al acestuia , Crispus . În prefața cărții , Diana L. Paxson recunoaște că puține fapte pot fi dovedite din poveștile legate de Elena , deși documentarea istorică făcută pentru acest roman a fost una complexă . Cu toate acestea , ea este de părere că " Elena deține un loc special în legendele Britaniei " , astfel încât " nu exagerăm când o punem în legăturăcu mitologia din Avalon și adăugăm încă o legendă celor deja existente . " La modul general , povestea respectă evenimentele consemnate în istorie în secolul trecut cu privire la viața lui Constantin . Între timp , unele dintre aceste fapte au ajuns subiect de dezbatere . Un exemplu îl constituie apariția viziunii semnului crucii cu deviza In hoc signo vinces chiar înaintea bătăliei de la Podul Milvius , eveniment care nu este menționat de istoricii vremii , ci doar de Eusebiu din Cezareea câteva secole mai târziu . Opinii critice SF Site elogiază modul în care este prezentat contactul dintre religia veche și cea nouă , catalogând romanul drept " o poveste stranie și minunată pe care niciun fan al cărților anterioare din seria Avalon n- ar trebui s- o rateze " . La rândul său , Publisher's Weekly apreciază că " talentul lui Paxson de a aduce la viață locuri și personaje istorice îmbogățește povestea Elenei " , adăugând că " această ultimă carte din canonul lui Bradley va satisface cu siguranță fanii și- i va aduce alții noi " . Note Legături externe Istoria publicării romanului Preoteasa din Avalon pe ISFDB Romane din Romane americane Romane fantastice Romane de Marion Zimmer Bradley