Pădurea Sarului
Pădurea Sarului este un sit de importanță comunitară (SCI) desemnat în scopul protejării biodiversității și menținerii într-o stare de conservare favorabilă a florei spontane și faunei sălbatice, precum și a habitatelor naturale de interes comunitar aflate în arealul zonei protejate. Acesta este situat în Oltenia, pe teritoriul județului Olt.

Localizare 
Aria naturală se află în partea central-vestică a județului Olt, pe teritoriile administrative ale comunelor Bobicești, Găneasa, Morunglav, Pleșoiu și al orașului Piatra-Olt și este străbătută de drumul național DN65, care leagă municipiul Craiova de Slatina.

Descriere 
Zona a fost declarată sit de importanță comunitară prin Ordinul Ministerului Mediului și Dezvoltării Durabile Nr.1964 din 13 decembrie 2007 (privind instituirea regimului de arie naturală protejată a siturilor de importanță comunitară, ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Natura 2000 în România) și se întinde pe o suprafață de 6.793 hectare.

Situl reprezintă o suprafață împădurită cu arboret de gorun (Quercus petraea), gârniță (Quercus frainetto) și cer (Quercus cerris), încadrată în bioregiune continentală aflată în lunca dreaptă a Oltețului; ce conservă habitate naturale de tip: Păduri balcano-panonice de cer și gorun și protejază o gamă diversă de faună și floră.

La baza desemnării sitului se află câteva specii faunistice enumerate în anexa I-a a Directivei Consiliului European 92/43/CE din 21 mai 1992 (privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică), printre care: un amfibian din specia Triturus cristatus (triton cu creastă, specie aflată pe lista roșie a IUCN); precum și trei specii de coleoptere: croitorul mare al stejarului (Cerambyx cerdo), rădașca (Lucanus cervus) și croitorul cenușiu al stejarului (Morimus funereus).

Căi de acces 
 Drumul național DN65 pe ruta: Craiova - Balș - Teiș - Mirila.

Monumente și atracții turistice 
În vecinătatea sitului se află numeroase obiective de interes istoric, cultural și turistic; astfel:

 Biserica "Sf. Nicolae" din satul Cocorăști, construcție 1812, monument istoric.
 Biserica "Sf. Nicolae" (din coastă, Slatina), construcție 1700, monument istoric.
 Biserica "Buna Vestire" din satul Doba, construcție 1780, monument istoric.
 Biserica "Cuvioasa Paraschiva" din satul Izvoru, construcție 1862, monument istoric.
 Biserica "Sf. Voievozi" din Pleșoiu, construcție 1734, monument istoric.
 Biserica "Cuvioasa Paraschiva" din Poiana Mare, construcție 1833, monument istoric.
 Biserica "Sf. Paraschiva" din satul Bobicești, construcție 1818, monument istoric.
 Catedrala din Slatina (monument istoric) construită în 1782 de Ionașcul Cupetul și pictată Gheorghe Tattarescu.
 Situl arheologic de la Găneasa (sec. VI-VII, Hallstatt, Epoca bronzului, Cultura Verbicioara, Epoca bronzului timpuriu, Cultura Glina).
 Situl arheologic de la Piatra-Olt (sec. IV-II a. Chr., Latène, Epoca bronzului, Cultura Verbicioara, Neolitic, Cultura Vădastra).
 Așezarea și castrul de la Acidava, orașul   Piatra-Olt (sec. II - III p. Chr.).
 Rezervația naturală Valea Oltețului

Legături externe 
 Biodiversitatea în județul Olt - Aria naturală protejată  - Pădurea Sarului , drumetiimontane.ro

Vezi și 
 Natura 2000
 Lista siturilor Natura 2000 din România

Note
Pădurea Sarului este un sit de importanță comunitară ( SCI ) desemnat în scopul protejării biodiversității și menținerii într- o stare de conservare favorabilă a florei spontane și faunei sălbatice , precum și a habitatelor naturale de interes comunitar aflate în arealul zonei protejate . Acesta este situat în Oltenia , pe teritoriul județului Olt . Localizare Aria naturală se află în partea central-vestică a județului Olt , pe teritoriile administrative ale comunelor Bobicești , Găneasa , Morunglav , Pleșoiu și al orașului Piatra-Olt și este străbătută de drumul național DN65 , care leagă municipiul Craiova de Slatina . Descriere Zona a fost declarată sit de importanță comunitară prin Ordinul Ministerului Mediului și Dezvoltării Durabile Nr.1964 dindecembrie( privind instituirea regimului de arie naturală protejată a siturilor de importanță comunitară , ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Naturaîn România ) și se întinde pe o suprafață de793 hectare . Situl reprezintă o suprafață împădurită cu arboret de gorun ( Quercus petraea ) , gârniță ( Quercus frainetto ) și cer ( Quercus cerris ) , încadrată în bioregiune continentală aflată în lunca dreaptă a Oltețului ; ce conservă habitate naturale de tip : Păduri balcano-panonice de cer și gorun și protejază o gamă diversă de faună și floră . La baza desemnării sitului se află câteva specii faunistice enumerate în anexa I- a a Directivei Consiliului European43/CE dinmai( privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică ) , printre care : un amfibian din specia Triturus cristatus ( triton cu creastă , specie aflată pe lista roșie a IUCN ) ; precum și trei specii de coleoptere : croitorul mare al stejarului ( Cerambyx cerdo ) , rădașca ( Lucanus cervus ) și croitorul cenușiu al stejarului ( Morimus funereus ) . Căi de acces Drumul național DN65 pe ruta : Craiova - Balș - Teiș - Mirila . Monumente și atracții turistice În vecinătatea sitului se află numeroase obiective de interes istoric , cultural și turistic ; astfel : Biserica " Sf. Nicolae " din satul Cocorăști , construcție monument istoric . Biserica " Sf. Nicolae " ( din coastă , Slatina ) , construcție monument istoric . Biserica " Buna Vestire " din satul Doba , construcție monument istoric . Biserica " Cuvioasa Paraschiva " din satul Izvoru , construcție monument istoric . Biserica " Sf. Voievozi " din Pleșoiu , construcție monument istoric . Biserica " Cuvioasa Paraschiva " din Poiana Mare , construcție monument istoric . Biserica " Sf. Paraschiva " din satul Bobicești , construcție monument istoric . Catedrala din Slatina ( monument istoric ) construită înde Ionașcul Cupetul și pictată Gheorghe Tattarescu . Situl arheologic de la Găneasa ( sec . VI-VII , Hallstatt , Epoca bronzului , Cultura Verbicioara , Epoca bronzului timpuriu , Cultura Glina ) . Situl arheologic de la Piatra-Olt ( sec . IV -II a . Chr. , Latène , Epoca bronzului , Cultura Verbicioara , Neolitic , Cultura Vădastra ) . Așezarea și castrul de la Acidava , orașul Piatra-Olt ( sec . II - III p. Chr. ) . Rezervația naturală Valea Oltețului Legături externe Biodiversitatea în județul Olt - Aria naturală protejată - Pădurea Sarului , drumetiimontane.ro Vezi și Natura Lista siturilor Naturadin România Note