Comunități etnice în Republica Moldova
Republica Moldova din punct de vedere etnic este un stat multinațional. Potrivit recensământului din 2004, principala comunitate etnică este aceea a moldovenilor (69,62% din populație). 

Celelalte comunități etnice sunt minoritare și constituie 17.9% din totalul populației (potrivit aceluiași recensământ din 2014).

Regiunile cu cea mai mare diversitate etnică din republică sunt nordul (ucraineni, ruși, țigani), sud-estul (găgăuzi și bulgari) și estul țării (ruși, ucraineni, etc).

Moldoveni vs Români 
Denumirea de « moldoveni » are însă înțelesuri diferite în funcție de:
 Dreptul internațional, conform căruia « moldoveni » sunt toți cetățenii Republicii Moldova indiferent de etnia lor;
 Dreptul României, după care « moldovenii » sunt o parte din poporul român (definit prin vorbirea limbii daco-romane), anume partea originară din teritoriile fostului Principat al Moldovei, pe ambele maluri ale Prutului;
 Dreptul fostelor republici unionale sovietice inclusiv Republica Moldova, conform căruia « moldovenii » sunt numai vorbitorii limbii daco-române cetățeni ai acestor state, ei constituind o « etnie diferită de Români », inclusiv de Românii din Moldova românească: acesta este înțelesul folosit în acest articol.

Conflicte

Climatul interetnic din țară s-a deteriorat odată cu prăbușirea Uniunii Sovietice. Populațiile au fost instrumentalizate de forțe politice care au speriat cetățenii fie cu spectrul fascismului românesc fie cu amenințarea unei intervenții militare rusești. În paralel, cetățenii au primit drepturi diferite: doar băștinașii au dreptul  de a se defini ca « Moldoveni » (« cetățeni titulari », statut care îi exclude pe ceilalți din identitatea țării) dar pe de altă parte, doar minoritățile au dreptul de a se defini ca aparținând unor popoare, limbi și culturi ce depășesc granițele Republicii, în timp ce băștinașii care se declară « Moldoveni » nu au acest drept. Aceste discriminări mențineau o situație de criză politică și interetnică permanentă, care a culminat cu Războiul din Transnistria. Moldova s-a pomenit în stare de dezintegrare teritorială, de dezbinare interetnică cu influență asupra coeziunii civice. Actualmente tensiunea interetnică a mai scăzut, însă confruntarea continuă să fie prezentă în societate și în sfera culturală, în ciuda faptului că toți cetățenii pot în măsură egală participa la procesele vitale ale țării.

Legături externe
  Minoritățile naționale și relațiile Interetnice din Republica Moldova
  Cauzele conflictelor etnice din spațiul postsovietic. Cazul Republicii Moldova

Referințe

Grupuri etnice din Republica Moldova
Republica Moldova din punct de vedere etnic este un stat multinațional . Potrivit recensământului din principala comunitate etnică este aceea a moldovenilor62% din populație ) . Celelalte comunități etnice sunt minoritare și constituie9% din totalul populației ( potrivit aceluiași recensământ din Regiunile cu cea mai mare diversitate etnică din republică sunt nordul ( ucraineni , ruși , țigani ) , sud-estul ( găgăuzi și bulgari ) și estul țării ( ruși , ucraineni , etc ) . Moldoveni vs Români Denumirea de « moldoveni » are însă înțelesuri diferite în funcție de : Dreptul internațional , conform căruia « moldoveni » sunt toți cetățenii Republicii Moldova indiferent de etnia lor ; Dreptul României , după care « moldovenii » sunt o parte din poporul român ( definit prin vorbirea limbii daco-romane ) , anume partea originară din teritoriile fostului Principat al Moldovei , pe ambele maluri ale Prutului ; Dreptul fostelor republici unionale sovietice inclusiv Republica Moldova , conform căruia « moldovenii » sunt numai vorbitorii limbii daco-române cetățeni ai acestor state , ei constituind o « etnie diferită de Români » , inclusiv de Românii din Moldova românească : acesta este înțelesul folosit în acest articol . Conflicte Climatul interetnic din țară s- a deteriorat odată cu prăbușirea Uniunii Sovietice . Populațiile au fost instrumentalizate de forțe politice care au speriat cetățenii fie cu spectrul fascismului românesc fie cu amenințarea unei intervenții militare rusești . În paralel , cetățenii au primit drepturi diferite : doar băștinașii au dreptul de a se defini ca « Moldoveni » ( « cetățeni titulari » , statut care îi exclude pe ceilalți din identitatea țării ) dar pe de altă parte , doar minoritățile au dreptul de a se defini ca aparținând unor popoare , limbi și culturi ce depășesc granițele Republicii , în timp ce băștinașii care se declară « Moldoveni » nu au acest drept . Aceste discriminări mențineau o situație de criză politică și interetnică permanentă , care a culminat cu Războiul din Transnistria . Moldova s- a pomenit în stare de dezintegrare teritorială , de dezbinare interetnică cu influență asupra coeziunii civice . Actualmente tensiunea interetnică a mai scăzut , însă confruntarea continuă să fie prezentă în societate și în sfera culturală , în ciuda faptului că toți cetățenii pot în măsură egală participa la procesele vitale ale țării . Legături externe Minoritățile naționale și relațiile Interetnice din Republica Moldova Cauzele conflictelor etnice din spațiul postsovietic . Cazul Republicii Moldova Referințe Grupuri etnice din Republica Moldova