Iosif Paschill
Iosif Paschill (în germană: Josef Paschill, ) a fost compozitor, pianist, organist, dirijor de cor și pedagog român, de naționalitate germană, unul din fondatorii muzicii de orgă în România.

Între anii 1901-1902, Paschill s-a perfecționat cu Gabriel Fauré la Paris.

A  devenit bine cunoscut în România dinainte de Primul Război Mondial ca dirijor de cor și ca organist. Între altele, a cântat ani îndelungați la orga Catedralei romano-catolice Sfântul Iosif  din capitala României (până în anul 1924), dar și în alte lăcașuri de cult, precum sinagoga Templul Coral din București.

În tinerețe, Paschill a unificat societățile corale austriacă și germană din București într-o unică asociație  „Deutscher Gesangverein Eintracht - Societatea corală germană Concordia”. De asemenea a condus societatea corală „Deutsche Liedertafel”.

Paschill era și un vestit profesor de pian și armonie. Între elevii săi s-au numărat Ionel Fernic și Dinu Lipatti, fiind cel dintâi profesor în copilăria acestuia.

La rugămintea lui Theodor Lipatti, în 1922 Josef Paschill a notat într-un caiet primele compoziții ale fiului acestuia, Dinu Lipatti, exact cum le executa la pian, fără greș, micul autor de cinci ani. Caietul, care cuprinde 8 compoziții: 1. Le Printemps (Primăvara), 2. Chanson pour Grand Mère (Cântec pentru mama-mare), 3. Dorelina, 4. Triste séparation (Trista despărțire), 5. Marșul ștrengarilor, 6. Regrete, 7. Dulce amintire, 8. À ma bonne Surcea (Bonei mele, Surcea), se păstrează la Cabinetul de muzică al Bibliotecii Academiei Române.

El s-a mai distins și în compoziție ca autor al unor romanțe care au rămas în patrimoniul de aur al muzicii ușoare românești, ca de exemplu  „Sub vișinul înflorit” (text: Carol Scrob), În rariștea de lângă vii, Ce vrei? (cuvinte de I.Dorianu), Ochii tăi frumoși și limpezi.

Iosif Paschill a compus piese muzicale pentru orgă, muzică corală, pentru fanfară, opera Mărioara pe un libret de  regina Elisabeta (Carmen Sylva), o cantată de Crăciun, o fantezie rapsodică, „Ave Maria”, un pot-pourri de muzică populară românească „Floarea României”, muzică liturgică catolică.

A compus chiar și muzică sinagogală, ca de exemplu lucrarea „Maggen Avot” (1919), pe care a dedicat-o cantorului evreu Arnold Wecker, în amintirea colaborării dintre cei doi la Templul Coral din București.

Iosif Paschill a armonizat și pregătit pentru tipar melodiile compuse de Vasilescu Vespasian (1889-1969).

Note

Legături exterioare

Creatii de Paschill pe situl patrimoniului muzical german din sud estul Europei
Enescu și orga, articol de dr Franz Metz 2005  
romanța Sub vișinul înflorit , în interpretarea lui Maria Răducanu și Maxim Belciug, pe situl You Tube  
situl lui Catherine Imbert amintiri ale lui Valentin Lipatti despre fratele său, Dinu Lipatti  
,Catherine Imbert - Dinu Lipatti raconté par son frère Valentin Lipatti  Lettre du Musicien, , numéro hors série Piano No.9.1995-1996 p. 105
Carmen Patricia Reneti Germanii din România în anii Primului Război Mondial, teză de doctorat sub îndrumarea prof.dr. Lucian Boia, Universitatea din București, 2012

Compozitori români
Compozitori germani
Organiști români
Organiști germani
Dirijori români
Dirijori germani
Germani din România
Nașteri în 1877
Decese în 1966
Iosif Paschill ( în germană : Josef Paschill , ) a fost compozitor , pianist , organist , dirijor de cor și pedagog român , de naționalitate germană , unul din fondatorii muzicii de orgă în România . Între anii Paschill s- a perfecționat cu Gabriel Fauré la Paris . A devenit bine cunoscut în România dinainte de Primul Război Mondial ca dirijor de cor și ca organist . Între altele , a cântat ani îndelungați la orga Catedralei romano-catolice Sfântul Iosif din capitala României ( până în anul dar și în alte lăcașuri de cult , precum sinagoga Templul Coral din București . În tinerețe , Paschill a unificat societățile corale austriacă și germană din București într- o unică asociație „ Deutscher Gesangverein Eintracht - Societatea corală germană Concordia ” . De asemenea a condus societatea corală „ Deutsche Liedertafel ” . Paschill era și un vestit profesor de pian și armonie . Între elevii săi s- au numărat Ionel Fernic și Dinu Lipatti , fiind cel dintâi profesor în copilăria acestuia . La rugămintea lui Theodor Lipatti , înJosef Paschill a notat într- un caiet primele compoziții ale fiului acestuia , Dinu Lipatti , exact cum le executa la pian , fără greș , micul autor de cinci ani . Caietul , care cuprindecompoziții : Le Printemps ( Primăvara ) , Chanson pour Grand Mère ( Cântec pentru mama-mare ) , Dorelina , Triste séparation ( Trista despărțire ) , Marșul ștrengarilor , Regrete , Dulce amintire , À ma bonne Surcea ( Bonei mele , Surcea ) , se păstrează la Cabinetul de muzică al Bibliotecii Academiei Române . El s- a mai distins și în compoziție ca autor al unor romanțe care au rămas în patrimoniul de aur al muzicii ușoare românești , ca de exemplu „ Sub vișinul înflorit” ( text : Carol Scrob ) , În rariștea de lângă vii , Ce vrei ? ( cuvinte de I.Dorianu ) , Ochii tăi frumoși și limpezi . Iosif Paschill a compus piese muzicale pentru orgă , muzică corală , pentru fanfară , opera Mărioara pe un libret de regina Elisabeta ( Carmen Sylva ) , o cantată de Crăciun , o fantezie rapsodică , „ Ave Maria ” , un pot-pourri de muzică populară românească „ Floarea României ” , muzică liturgică catolică . A compus chiar și muzică sinagogală , ca de exemplu lucrarea „ Maggen Avot” pe care a dedicat -o cantorului evreu Arnold Wecker , în amintirea colaborării dintre cei doi la Templul Coral din București . Iosif Paschill a armonizat și pregătit pentru tipar melodiile compuse de Vasilescu Vespasian Note Legături exterioare Creatii de Paschill pe situl patrimoniului muzical german din sud estul Europei Enescu și orga , articol de dr Franz Metz romanța Sub vișinul înflorit , în interpretarea lui Maria Răducanu și Maxim Belciug , pe situl You Tube situl lui Catherine Imbert amintiri ale lui Valentin Lipatti despre fratele său , Dinu Lipatti Catherine Imbert - Dinu Lipatti raconté par son frère Valentin Lipatti Lettre du Musicien , , numéro hors série Piano No.9.1995-1996 p. 105 Carmen Patricia Reneti Germanii din România în anii Primului Război Mondial , teză de doctorat sub îndrumarea prof.dr . Lucian Boia , Universitatea din București , Compozitori români Compozitori germani Organiști români Organiști germani Dirijori români Dirijori germani Germani din România Nașteri în Decese în