Autostrada A3 (Croația)
Autostrada A3 (în ) este o autostradă principală din Croația, având o lungime de . Autostrada leagă Zagrebul, capitala țării, de regiunea istorică Slavonia și de mai multe orașe din valea râului Sava. Ea reprezintă un coridor de transport important pe direcția est-vest la nivel național, dar și o parte importantă din coridorul pan-european X, în cadrul căreia servește drept rută de transport între țările Uniunii Europene și Peninsula Balcanică. În afara Zagrebului, unde A3 formează o parte considerabilă din centura Zagrebului, autostrada trece pe lângă mai multe orașe croate importante. Autostrada are un impact economic pozitiv asupra orașelor pe care le leagă.

Autostrada are câte două benzi de circulație și o bandă de urgență pe fiecare sens, cele două sensuri fiind separate. Toate intersecțiile autostrăzii A3 sunt denivelate și organizate ca noduri de tip stivă sau trifoi, ea intersectându-se cu alte patru autostrăzi: A1, A2, A4 și A5. În octombrie 2010, era în construcție un alt nod de tip trifoi pe A3, acolo unde urma să se ramifice autostrada A11. Ruta cuprinde numeroase poduri și canale de scurgere, dar nu are niciun tunel, întrucât traversează o zonă de câmpie.  este cea mai semnificativă structură de pe A3. Există 21 de ieșiri și 18 spații de servicii de-a lungul rutei autostrăzii. Mare parte din traseul ei este drum cu plată pe baza unui sistem de tichete; una din secțiuni folosește un sistem cu plata la barieră. Secțiunile ce reprezintă centura Zagrebului nu sunt cu plată. Taxa este diferențiată pe baza . Autostrada A3 este operată de compania Hrvatske autoceste.

Construcția autostrăzii de șase benzi a început în 1977, inițial ca centură a Zagrebului, apoi a continuat în anii 1980 ca extindere a șoselei cu două benzi deja existente între Zagreb și Belgrad. Construcția a fost suspendată în prima parte a anilor 1990, din cauza Războiului Croat de Independență, și s-a reluat în 1996. Construcția întregului drum s-a încheiat în 2006; alte dezvoltări implică noi ieșiri, noi spații de servicii și reconstrucția segmentelor foarte vechi. Costurile de construcție a autostrăzii A3 sunt estimate la 7 miliarde de kuna (circa 958,9 milioane euro).

Descriere generală a traseului 
Autostrada A3 (în ) leagă capitala Zagreb, de regiunea istorică Slavonia, unde urmează o rută paralelă cu râul Sava și este continuată în ambele capete de autostrăzi din Serbia și Slovenia. Ca parte a rețelei de drumuri din Croația, ea se suprapune cu drumul european E70 Bordeaux–Torino–Ljubljana–Zagreb–Belgrad–București. Autostrada a facilitat o dezvoltare accelerată a economiei regiunilor pe care le leagă. Ea se leagă și cu mai multe autostrăzi croate (de la vest către est): A2 la nodul Jankomir, A1 la , A4 la  și cu A5 la . În octombrie 2010, era în construcție un nod de legătură cu A11 lângă Jakuševec.

Autostrada se întinde pe o distanță de  de la punctul de trecere a frontierei Bregana, aflat lângă Samobor, la granița cu Slovenia și punctul de trecere a frontierei Bajakovo de la granița cu Serbia, la est de Županja. Ea reprezintă cea mai scurtă și mai comodă rută pentru traficul de tranzit între Slovenia, Italia de nord, Austria, Elveția și Germania de sud pe de o parte, și Serbia, Bosnia și Herțegovina, România de sud, Bulgaria, Macedonia, Grecia și Turcia pe de altă parte. Ruta deservește Sisakul prin șoseaua D36; Banja Luka, Bosnia și Herțegovina prin șoseaua D5 și punctul de trecere a frontierei Stara Gradiška; Osijek prin A5; și Vinkovci prin D55. Autostrada A3 este terminată și nu este planificată nicio extindere sau prelungire a ei.

Autostrada A3 constă din câte două benzi de circulație și câte o bandă de urgență pe fiecare sens de-a lungul întregii lungimi. În septembrie 2010, autostrada avea 21 de noduri, ce oferă acces la numeroase orașe și la restul rețelei naționale de drumuri. Aproape toate nodurile existente sunt de tip trompetă, cu excepția celui de la Lučko, care este de tip stivă, și a celor de la Jankomir, Kosnica, Ivanja Reka și Sredanci, care sunt de tip trifoi. Autostrada urmează coridorul pan-european X, și are intersecții cu coridoarele pan-europene Vb și Vc pe teritoriul croat.

De-a lungul autostrăzii este amplasat un sistem automat de monitorizare și dirijare a traficului. El este format din dispozitive de măsurare, control și semnalizare, aflate în zonele în care condițiile de drum pot varia, lângă poduri și în zonele unde se formează frecvent ceață. Sistemul cuprinde semne de circulație variabile prin care se comunică șoferilor condițiile de drum, posibile restricții și alte informații.

Pe autostradă sunt numeroase spații de servicii, ce oferă dverse tipuri de servicii, de la simple parcări cu toatele până la benzinării, restaurante și moteluri. A3 este operată de Hrvatske autoceste, compania de stat ce se ocupă cu construcția și întreținerea autostrăzilor croate.

Nodurile suburbane de la Zagreb 

Ruta dintre nodurile Bobovica și Ivanja Reka (inclusiv) servește drept parte a centurii Zagrebului, și nu este cu plată. Secțiunea centurii reprezentată de A3 cuprinde și intersecții cu mai multe alte autostrăzi: cu A1 la nodul Lučko, cu A2 la nodul Jankomir și cu A4 la nodul Ivanja Reka. La est de Zagreb, s-au construit nodurile Rugvica și Križ, pentru a acoperi spațiul mare, de peste  între nodurile Ivanja Reka, Ivanić-Grad și Popovača. Deși secțiunile de la est de Ivanja Reka nu fac parte din centura propriu-zisă a Zagrebului (sunt cu taxă), populația zonei a crescut, odată cu creșterea suburbiilor din zona metropolitană a Zagrebului. De aici, a rezultat o creștere a traficului periurban și o creștere de ansamblu a traficului de tranzit pe autostradă, iar planurile pentru construirea la Rugvica a unui port la râul Sava a impus construcția unor noi noduri.

Secțiunea din centura Zagrebului constituită de A3 este cel mai circulat segment de drum din Croația, media zilnică pe tot anul depășind 40.000 de vehicule, ceea ce duce la aglomerarea centurii cu trei benzi pe sens la orele de vârf, în special vara, când se adaugă traficul turistic. Punctele de taxare de la Bobovica și Ivanja Reka pot deveni puncte de gâtuire a circulației în asemenea perioade. Alternativa la centură este traversarea orașului prin bulevardele Ljubljanska, Zagrebačka și Slavonska. Deși aceasta este o rută mai scurtă și mai directă, respectivele bulevarde sunt și mai aglomerate decât autostrada la ore de vârf, având intersecții la nivel semaforizate.

Taxe 

A3 este parțial cu plată, pe baza . Secțiunea vestică a autostrăzii, de la nodul Bobovica la punctul de trecere a frontierei Bregana este taxată la punctul de taxare Bregana cu un sistem deschis de colectare a taxei; secțiunile de autostradă de la est de nodul Ivanja Reka sunt taxate cu un sistem închis (pe bază de tichete), integrat cu autostrada A5, ele două fiind legate la nodul Sredanci. În 2010, taxa la punctul Bregana era de 5,00 kuna (0,68 euro) pentru vehiculele mici de pasageri și 20,00 kuna (2,74 euro) pentru vehiculele destinate transportului de mărfuri. Taxa percepută pe ruta A3 între Ivanja Reka și Lipovac variază în funcție de distanța parcursă, de la 3,00 kuna (0,41 euro) la 105,00 kuna (14,38 euro) pentru autovehiculele mici și de la 10,00 kuna (1,37 euro) la 350,00 kuna (47,95 euro) pentru vehiculele destinate transportului de mărfuri. Taxa este plătibilă în kuna croată sau în euro, precum și cu cardul sau prin alte sisteme preplătite de taxare, inclusiv diferite tipuri de smartcarduri emise de operatorul autostrăzii, și prin ENC—un  comun majorității autostrăzilor din Croația care oferă taxe mai mici și benzi dedicate la punctele de taxare.

Taxele colectate de Hrvatske autoceste pe autostrada A3 între ianuarie și august 2009 au fost raportate ca fiind cea mai mare parte a veniturilor totale colectate de companie în acea perioadă: 889,8 milioane kuna (aproximativ 121,9 milioane euro). Deși această cifră nu este defalcată pe secțiunile individuale ale autostrăzii, este clar din analiza datelor privind volumul de trafic că cea mai mare porțiune a taxelor se colectează pe secțiunile dintre Zagreb și Slavonski Brod, în special pe cele din preajma nodului Ivanja Reka.

Pe timp de vară și în perioada sărbătorilor, cozile la punctul de taxare de la Ivanja Reka pot fi considerabile, problemă exacerbată în weekenduri. În asemenea condiții, șoferilor li se recomandă să folosească ieșirile Rugvica și Ivanić Grad înaintea nodului Ivanja Reka. În octombrie 2010, traficul pe sensul către vest care se apropie de nodul Ivanja Reka trebuie să iasă din rețeaua cu plată, întrucât centura Zagrebului nu este taxată, pentru a reintra apoi pe o altă autostradă cu taxe. Există planuri pentru integrarea centurii exterioare a Zagrebului în rețeaua de autostrăzi cu plată ca soluție finală pentru aglomerația de la punctul de taxare Ivanja Reka. Aceasta ar impune construcția nodului Ivanić Grad la est de punctul de taxare Ivanja Reka.

Istorie

Șoseaua Frăției și Unității 
O primă șosea modernă care să lege Zagrebul de Belgrad a fost proiectată inițial la sfârșitul anilor 1940, iar construcțiile au început la 1 aprilie 1948. O parte substanțială din lucrări au fost efectuate de tineri din RSF Iugoslavia și din străinătate prin programe de muncă voluntară. Aproape 300.000 de tineri, între care și soldați din armata iugoslavă, au luat parte la lucrări. Drumul de  între cele două orașe, drum denumit înainte de anii 1990 Șoseaua Frăției și Unității, a fost terminat și s-a deschis oficial la 27 iulie 1950. Deși pe atunci era denumit „autostradă” (în ), el era o simplă șosea cu o bandă pe sens, cu toate intersecțiile la nivel. Din cauza unei penurii de materiale de construcții,  a fost executat din materiale diferite—în principal din plăci de beton, cu unele secțiuni din  sau chiar din .

Drumul a fost proiectat la început pentru un volum de trafic de 9.000 de vehicule zilnic, iar planurile inițiale stipulau perspectiva transformării drumului într-o autostradă cu patru benzi. În 1971, întrucât acest drum era din ce în ce mai aglomerat, Parlamentul Republicii Socialiste Croația a aprobat planul de construcție a autostrăzii. Spre deosebire de celelalte două proiecte de autostrăzi aprobate de guvernul croat, Zagreb–Split și Zagreb–Rijeka, anulate după suprimarea , proiectul autostrăzii Zagreb–Belgrad a rămas în funcțiune și s-a trecut la transformarea drumului într-o autostradă cu trei benzi pe sens și intersecții denivelate. Cel de al doilea sens urma să fie construit la sud de cel existent, care la rândul său urma să fie lărgit pentru a i se adăuga și banda de urgență.

Volum de trafic 

Traficul este contorizat regulat prin numărarea vehiculelor la punctele de taxare și este raportat de Hrvatske autoceste. Volumul traficului raportat scade treptat pe măsură ce crește distanța față de capitală, pe măsură ce trece pe lângă diferite mari destinații și prin nodurile ce le deservesc. Astfel, cel mai ridicat volum de trafic se înregistrează de-a lungul centurii Zagrebului, în special pe segmentul Jankomir–Lučko, cu 41.549 de vehicule în medie zilnic pe tot anul (AADT). Cel mai circulat segment cu plată de pe pe toată autostrada este Ivanja Reka–Rugvica, cu 27.049 AADT și 34.543 de vehicule în medie zilnic pe timp de vară (ASDT). Volumul de trafic scade treptat de la această secțiune către est până la capătul autostrăzii, unde se înregistrează cele mai mici volume de trafic. Scăderea volumului de trafic este întrucâtva mai pronunțată la nodurile ce deservesc Slavonski Brod și autostrada A5 (Sredanci). Variația traficului sezonier se înscrie între 28% pe cel mai aglomerat segment, Ivanja Reka–Rugvica, și 75%, pe segmentul Županja–Spačva. Creșterea medie pe timp de vară pe toată autostrada este de 55%. Analiza raporturilor AADT/ASDT nu include traficul pe centura Zagrebului, întrucât nu există date privind media zilnică pe timp de vară pe acea porțiune.

Spații de servicii 

În octombrie 2010, erau 18 spații de servicii funcționale pe autostrada A3, altele fiind planificate a se realiza în diferite puncte de pe traseu. Legislația clasifică aceste spații de servicii cu litere de la A la D—cele de tip A cuprinzând toate facilitățile: benzinărie, restaurant și hotel sau motel; cele de tip B nu au spații de cazare; cele de tip C sunt foarte comune și cuprind benzinărie și cafenea, dar niciun restaurant sau unitate de cazare; spațiile de tip D sunt simple parcări, posibil cu mese, bănci și toalete. Deși spațiile de servicii aflate de-a lungul autostrăzii A1 urmează acest sistem de clasificare, există variații mari de la unul la altul, unele oferind și alte servicii suplimentare. Benzinăriile au și mici magazine universale cu autoservire, iar unele oferă și combustibil GPL.

Principalul operator al autostrăzii, Hrvatske autoceste (HAC), închiriază spațiile de servicii de tipurile A, B și C diferiților operatori prin contracte publice. În octombrie 2010, trei astfel de companii operau pe A3: INA, Nafta Promet și INA Osijek Petrol. Operatorilor de spații de servicii nu li se permite să subînchirieze serviciile de alimentare cu combustibili. Majoritatea spațiilor de servicii de pe autostrada A3 sunt accesibile din ambele sensuri. Sunt însă și spații de servicii deschise doar pe sensul către est (cum ar fi spațiile de servicii Lužani și Brodski Stupnik) sau doar pe sensul spre vest, ca cele de la Slaven și Staro Petrovo Selo. Mai mult, unele dinte ele oferă servicii diferite pe sensul spre est și pe cel spre vest. Spațiile de servicii funcționează în mod normal 24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână, cu excepția celui de la Stari Hrastovi (sensul spre est), care este deschis doar de la orele 7 am până la 6 pm.

{| class="wikitable hlist" 
|- 
| align=center bgcolor=#f2f2f2 colspan= 5 | List a spațiilor de servicii pe autostrada A3
|- 
| align=center bgcolor=#f2f2f2 | Canton
| align=center bgcolor=#f2f2f2 | km
| align=center bgcolor=#f2f2f2 | Nume
| align=center bgcolor=#f2f2f2 | Operatori
| align=center bgcolor=#f2f2f2 | Note
|-
| Cantonul Zagreb
| 4,2
| Spațiul de servicii Gradna
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel, benzină și GPL, cafenea și toalete.
|-
| Orașul Zagreb
| 17,1
| Lučko
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea, motel, parc de rulote și RV-uri, mese și toalete.
|-
| rowspan=2|Cantonul Zagreb
| 54,8
| Ježevo
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel, benzină și GPL, cafenea, motel, restaurant și toalete. Motelul și restaurantul sunt accesibile doar pe sensul către est.
|-
| 77,1
| Križ
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea, motel, restaurant, mese și toalete. Motelul și restaurantul sunt accesibile doar de pe sensul spre est.
|-
| rowspan=3|Sisak‑Moslavina
| 90,2
| 
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel, și benzină, cafenea, motel, restaurant, mese de picnic și toalete. Benzinăria este disponibilă pe ambele sensuri, dar restul facilităților doar pe sensul spre vest.
|-
| 116,5
| Lipovljani
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea, mese și toalete. Mesele sunt disponibile doar pe sensul spre est.
|-
| 133,1
| Novska
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea și toalete.
|-
| rowspan=7|Brod‑Posavina
| 157,6
| 
| HAC
| Restaurant, cafenea și toalete, doar pe sensul spre est. Pe sensul spre vest este doar o parcare.
|-
| bgcolor=#ffdddd |164,8
| bgcolor=#ffdddd |Slaven
| bgcolor=#ffdddd |INA
| bgcolor=#ffdddd |Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea, motel, restaurant, mese de picnic și toalete. Întreg spațiul este doar pe sensul spre vest.
|-
| bgcolor=#ffdddd |175,5
| bgcolor=#ffdddd |
| bgcolor=#ffdddd |INA
| bgcolor=#ffdddd |Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină; motel, restaurant și toalete. Întreg spațiul este doar pe sensul spre vest.
|-
| bgcolor=#ffdddd |191,6
| bgcolor=#ffdddd |Lužani
| bgcolor=#ffdddd |Nafta Promet
| bgcolor=#ffdddd |Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină; motel, restaurant și toalete. Întreg spațiul este doar pe sensul spre est.
|-
| bgcolor=#ffdddd |201,4
| bgcolor=#ffdddd |
| bgcolor=#ffdddd |Nafta Promet
| bgcolor=#ffdddd |Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea și toalete. Întreg spațiul este doar pe sensul spre est.
|-
| 216,5
| Marsonija
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel, benzină și GPL, și toalete. Stația de GPL este disponibilă doar pe sensul spre est, iar toaletele doar pe sensul spre vest.
|-
| 238,4
| Sredanci
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, restaurant, cafenea și toalete, pe sensul către est. Doar parcare pe sensul către vest.
|-
| rowspan=4|Vukovar‑Srijem
| 258.7
| 
| 
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea și toalete doar pe sensul către est. Doar parcare pe sensul către vest.
|-
| 271.3
| Rastovica
| INA
| Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină, cafenea și toalete doar pe sensul către vest. Doar parcare pe sensul către est.
|-
| 283.1
| Bošnjaci
| HAC
| Mese de picnic și toalete.
|-
| 298.4
| Spačva
| HAC
| Motel, restaurant și toalete.

Lista ieșirilor 
Acestea sunt ieșirile de pe autostrada A3, inclusiv cele aflate în construcție.

{| class="wikitable hlist"
|- 
!scope="col"|Canton
!scope="col"|km
!scope="col"|Ieșire
!scope="col"|Nume
!scope="col"|Destinație
!scope="col"|Note
|-
| rowspan= 5|Cantonul Zagreb
| bgcolor=#ddffdd |0,0
| bgcolor=#ddffdd align=center |
| bgcolor=#ddffdd |Punctul de trecere a frontierei Bregana
| bgcolor=#ddffdd | A2
| bgcolor=#ddffdd |Trecerea frontierei cu Slovenia. Autostrada se continuă în Slovenia cu autostrada A2.Capătul vestic al autostrăzii și capătul vestic al porțiunii ce se suprapune pe drumul european E70.
|-
| 1,0
| align=center |
| colspan=3 |Punctul de taxare Bregana
|-
| 2,5
| align=center | 1
| Bobovica
| 
| Legătură cu Samobor, Bregana și parcul natural Žumberak
|-
| 4,2
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Gradna
|-
| 8,8
| align=center | 2
| Sveta Nedjelja
| 
| Legătură cu Samobor și Sveta Nedjelja
|-
| rowspan= 6|Orașul Zagreb
| 14,6
| align=center | 3
| Jankomir
| 
| Legătură cu autostrada A2 și cu orașul Zagreb prin strada Ljubljanska.Capătul vestic al părții comune cu șoseaua națională D1; D1 nu este semnalizat de-a lungul acestei părți comune A3.
|-
| 17,1
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Lučko
|-
| bgcolor=#ddffdd |19,5
| bgcolor=#ddffdd align=center | 4
| bgcolor=#ddffdd | 
| bgcolor=#ddffdd |
| bgcolor=#ddffdd |Legătură cu autostrada A1 și cu orașul Zagreb prin bulevardul Jadranska.Capătul vestic al porțiunii comune cu drumurile europene E65/E71.Capătul estic al porțiunii comune cu șoseaua națională D1 și capătul vestic al celei comune cu șoseaua națională D3; drumurile naționale nu sunt semnalizate de-a lungul acestor porțiuni comune cu autostrada.
|-
| bgcolor=#ffdead |26,2
| bgcolor=#ffdead align=center | 4a
| bgcolor=#ffdead |Sveta Klara
| bgcolor=#ffdead |
| bgcolor=#ffdead |Legătură planificată cu orașul Zagreb prin  și 
|-
| 27,3
| align=center | 5
| Buzin
| 
| Legătură cu orașul Zagreb prin strada Savezne Republike Njemačke și Novi Zagreb, cu aeroportul Zagreb și cu Velika Gorica
|-
| bgcolor=#ffdead |28,3
| bgcolor=#ffdead align=center | 5b
| bgcolor=#ffdead |Jakuševec
| bgcolor=#ffdead |
| bgcolor=#ffdead |Nod cu autostrada A11, legături cu Zagreb prin șoseaua Sarajevska și cu Velika Gorica.Construcția nodului urma să fie terminată în 31 decembrie 2010 și până atunci în zonă s-a aplicat o restricție de viteză la 80 km/h în zona nodului.
|-
| rowspan= 9|Cantonul Zagreb
| bgcolor=#ffdddd |35,5
| bgcolor=#ffdddd align=center | 5a
| bgcolor=#ffdddd |Kosnica
| bgcolor=#ffdddd |
| bgcolor=#ffdddd |Legătură cu orașul Zagreb prin șoseaua Radnička (Ž1029 către nord) și cu Velika Gorica și aeroportul Zagreb (D31 către sud)
|-
| 39,6
| colspan=4 align=center|
|-
| bgcolor=#ddffdd |40,3
| bgcolor=#ddffdd align=center | 6
| bgcolor=#ddffdd |
| bgcolor=#ddffdd |
| bgcolor=#ddffdd |Legătură cu autostrada A4 și cu orașul Zagreb via bulevardul Slavonska.Capătul estic al porțiunii suprapuse pe drumurile europene E65/E71.Capătul estic al porțiunii comune cu șoseaua națională D3; D3 nu este semnalizat de-a lungul porțiunii comune cu autostrada.
|-
| 42,9
| align=center |
| colspan=3 |Punctul de taxare Ivanja Reka
|-
| 48,7
| align=center | 6a
| Rugvica
| 
| Legătură cu Dugo Selo
|-
| 54,8
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Ježevo
|-
| 65,3
| align=center | 7
| Ivanić Grad
| 
| Legătură cu Ivanić Grad și Čazma
|-
| 74,6
| align=center | 7a
| Križ
| 
| Legătură cu Križ
|-
| 77,1
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Križ
|-
| rowspan=6|Sisak‑Moslavina
| 88,2
| align=center | 8
| Popovača
| 
| Legătură cu Popovača, Sisak și parcul natural 
|-
| 90,2
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Stari Hrastovi
|-
| 105,9
| align=center | 9
| Kutina
| 
| Legătură cu Kutina și Garešnica
|-
| 116,5
| align=center | 
| colspan=3 |Spațiul de servicii Lipovljani
|-
| 127,1
| align=center | 10
| Novska
| 
| Legătură cu Novska, Jasenovac și Lipik
|-
| 133,1
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Novska
|-
| rowspan=14 |Brod‑Posavina
| 151,9
| align=center | 11
| Okučani
| 
| Legătură cu Okučani, Pakrac, Lipik, Daruvar și Banja Luka, Bosnia și Herțegovina
|-
| 157,6
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Nova Gradiška
|-
| bgcolor=#ffdddd |164,8
| bgcolor=#ffdddd align=center |
| bgcolor=#ffdddd colspan=2 |Spațiul de servicii Slaven
| bgcolor=#ffdddd |Doar pe sensul spre vest
|-
| 167,4
| align=center | 12
| Nova Gradiška
| 
| Legătură cu Nova Gradiška și Požega
|-
| bgcolor=#ffdddd |175.5
| bgcolor=#ffdddd align=center |
| bgcolor=#ffdddd colspan=2 |Spațiul de servicii Staro Petrovo Selo
| bgcolor=#ffdddd |Doar pe sensul spre vest
|-
| 189.9
| align=center | 13
| Lužani
| 
| Legătură cu Lužani, Pleternica și Požega
|-
| bgcolor=#ffdddd |191,6
| bgcolor=#ffdddd align=center |
| bgcolor=#ffdddd colspan=2 |Spațiul de servicii Lužani
| bgcolor=#ffdddd |Doar pe sensul spre est
|-
| bgcolor=#ffdddd |201,4
| bgcolor=#ffdddd align=center |
| bgcolor=#ffdddd colspan= 2 |Spațiul de servicii Brodski Stupnik
| bgcolor=#ffdddd |Doar pe sensul spre est
|-
| 211,1
| align=center | 14
| Slavonski Brod - zapad
| 
| Legătura vestică cu Slavonski Brod
|-
| 216,5
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Marsonija
|-
| 221,6
| align=center | 15
| Slavonski Brod - istok
| 
| Legătura estică cu Slavonski Brod
|-
| 238,4
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Sredanci
|-
| bgcolor=#ddffdd |241,4
| bgcolor=#ddffdd align=center | 16
| bgcolor=#ddffdd | 
| bgcolor=#ddffdd |
| bgcolor=#ddffdd |Legătură cu autostrada A5 către Osijek spre nord.Capătul vestic al porțiunii suprapuse peste drumul european E73.
|-
| bgcolor=#ddffdd |249,2
| bgcolor=#ddffdd align=center | 17
| bgcolor=#ddffdd |Velika Kopanica
| bgcolor=#ddffdd |
| bgcolor=#ddffdd |Legătură cu Velika Kopanica și Slavonski Šamac.Capătul estic al porțiunii comune cu drumul european E73.
|-
| rowspan=10 |Vukovar‑Srijem
| 258,7
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Babina Greda
|-
| 261,8
| align=center | 18
| Babina Greda
| 
| Legătură cu Babina Greda și Slavonski Šamac.
|-
| 271,3
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Rastovica
|-
| 274,0
| align=center | 19
| Županja
| 
| Legătură cu Županja, Vinkovci, Vukovar și Orašje, Bosnia și Herțegovina
|-
| 283,1
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Bošnjaci rest area
|-
| 291,2
| align=center | 20
| Spačva
| 
| Legătură cu Vrbanja și Brčko, Bosnia și Herțegovina.
|-
| 298,4
| align=center |
| colspan=3 |Spațiul de servicii Spačva
|-
| 300,1
| align=center |
| colspan=3 |Punctul de taxare Lipovac
|-
| 304,0
| align=center | 21
| Lipovac
| 
| Legătură cu Lipovac, Tovarnik, Vukovar și Ilok
|-
| bgcolor=#ddffdd |306,5
| bgcolor=#ddffdd align=center |
| bgcolor=#ddffdd |Punctul de trecere a frontierei Bajakovo
| bgcolor=#ddffdd | A1
| bgcolor=#ddffdd |Trecere a frontierei cu Serbia.Drumul continuă cu autostrada sârbă A1.Capătul estic al autostrăzii și al porțiunii suprapuse peste drumul european E70.

Note 

Autostrăzi în Croația
Autostrada A3 ( în ) este o autostradă principală din Croația , având o lungime de \ . Autostrada leagă Zagrebul , capitala țării , de regiunea istorică Slavonia și de mai multe orașe din valea râului Sava . Ea reprezintă un coridor de transport important pe direcția est-vest la nivel național , dar și o parte importantă din coridorul pan-european X , în cadrul căreia servește drept rută de transport între țările Uniunii Europene și Peninsula Balcanică . În afara Zagrebului , unde A3 formează o parte considerabilă din centura Zagrebului , autostrada trece pe lângă mai multe orașe croate importante . Autostrada are un impact economic pozitiv asupra orașelor pe care le leagă . Autostrada are câte două benzi de circulație și o bandă de urgență pe fiecare sens , cele două sensuri fiind separate . Toate intersecțiile autostrăzii A3 sunt denivelate și organizate ca noduri de tip stivă sau trifoi , ea intersectându -se cu alte patru autostrăzi : A1 , A2 , A4 și A5 . În octombrie era în construcție un alt nod de tip trifoi pe A3 , acolo unde urma să se ramifice autostrada A11 . Ruta cuprinde numeroase poduri și canale de scurgere , dar nu are niciun tunel , întrucât traversează o zonă de câmpie . este cea mai semnificativă structură de pe A3 . Existăde ieșiri șispații de servicii de- a lungul rutei autostrăzii . Mare parte din traseul ei este drum cu plată pe baza unui sistem de tichete ; una din secțiuni folosește un sistem cu plata la barieră . Secțiunile ce reprezintă centura Zagrebului nu sunt cu plată . Taxa este diferențiată pe baza \ . Autostrada A3 este operată de compania Hrvatske autoceste . Construcția autostrăzii de șase benzi a început în inițial ca centură a Zagrebului , apoi a continuat în aniica extindere a șoselei cu două benzi deja existente între Zagreb și Belgrad . Construcția a fost suspendată în prima parte a anilor din cauza Războiului Croat de Independență , și s- a reluat în Construcția întregului drum s- a încheiat în alte dezvoltări implică noi ieșiri , noi spații de servicii și reconstrucția segmentelor foarte vechi . Costurile de construcție a autostrăzii A3 sunt estimate lamiliarde de kuna ( circa9 milioane euro ) . Descriere generală a traseului Autostrada A3 ( în ) leagă capitala Zagreb , de regiunea istorică Slavonia , unde urmează o rută paralelă cu râul Sava și este continuată în ambele capete de autostrăzi din Serbia și Slovenia . Ca parte a rețelei de drumuri din Croația , ea se suprapune cu drumul european E70 Bordeaux–Torino–Ljubljana–Zagreb–Belgrad–București . Autostrada a facilitat o dezvoltare accelerată a economiei regiunilor pe care le leagă . Ea se leagă și cu mai multe autostrăzi croate ( de la vest către est ) : A2 la nodul Jankomir , A1 la , A4 la și cu A5 la \ . În octombrie era în construcție un nod de legătură cu A11 lângă Jakuševec . Autostrada se întinde pe o distanță de de la punctul de trecere a frontierei Bregana , aflat lângă Samobor , la granița cu Slovenia și punctul de trecere a frontierei Bajakovo de la granița cu Serbia , la est de Županja . Ea reprezintă cea mai scurtă și mai comodă rută pentru traficul de tranzit între Slovenia , Italia de nord , Austria , Elveția și Germania de sud pe de o parte , și Serbia , Bosnia și Herțegovina , România de sud , Bulgaria , Macedonia , Grecia și Turcia pe de altă parte . Ruta deservește Sisakul prin șoseaua D36 ; Banja Luka , Bosnia și Herțegovina prin șoseaua D5 și punctul de trecere a frontierei Stara Gradiška ; Osijek prin A5 ; și Vinkovci prin D55 . Autostrada A3 este terminată și nu este planificată nicio extindere sau prelungire a ei . Autostrada A3 constă din câte două benzi de circulație și câte o bandă de urgență pe fiecare sens de- a lungul întregii lungimi . În septembrie autostrada aveade noduri , ce oferă acces la numeroase orașe și la restul rețelei naționale de drumuri . Aproape toate nodurile existente sunt de tip trompetă , cu excepția celui de la Lučko , care este de tip stivă , și a celor de la Jankomir , Kosnica , Ivanja Reka și Sredanci , care sunt de tip trifoi . Autostrada urmează coridorul pan-european X , și are intersecții cu coridoarele pan-europene Vb și Vc pe teritoriul croat . De-a lungul autostrăzii este amplasat un sistem automat de monitorizare și dirijare a traficului . El este format din dispozitive de măsurare , control și semnalizare , aflate în zonele în care condițiile de drum pot varia , lângă poduri și în zonele unde se formează frecvent ceață . Sistemul cuprinde semne de circulație variabile prin care se comunică șoferilor condițiile de drum , posibile restricții și alte informații . Pe autostradă sunt numeroase spații de servicii , ce oferă dverse tipuri de servicii , de la simple parcări cu toatele până la benzinării , restaurante și moteluri . A3 este operată de Hrvatske autoceste , compania de stat ce se ocupă cu construcția și întreținerea autostrăzilor croate . Nodurile suburbane de la Zagreb Ruta dintre nodurile Bobovica și Ivanja Reka ( inclusiv ) servește drept parte a centurii Zagrebului , și nu este cu plată . Secțiunea centurii reprezentată de A3 cuprinde și intersecții cu mai multe alte autostrăzi : cu A1 la nodul Lučko , cu A2 la nodul Jankomir și cu A4 la nodul Ivanja Reka . La est de Zagreb , s- au construit nodurile Rugvica și Križ , pentru a acoperi spațiul mare , de peste între nodurile Ivanja Reka , Ivanić-Grad și Popovača . Deși secțiunile de la est de Ivanja Reka nu fac parte din centura propriu-zisă a Zagrebului ( sunt cu taxă ) , populația zonei a crescut , odată cu creșterea suburbiilor din zona metropolitană a Zagrebului . De aici , a rezultat o creștere a traficului periurban și o creștere de ansamblu a traficului de tranzit pe autostradă , iar planurile pentru construirea la Rugvica a unui port la râul Sava a impus construcția unor noi noduri . Secțiunea din centura Zagrebului constituită de A3 este cel mai circulat segment de drum din Croația , media zilnică pe tot anul depășind000 de vehicule , ceea ce duce la aglomerarea centurii cu trei benzi pe sens la orele de vârf , în special vara , când se adaugă traficul turistic . Punctele de taxare de la Bobovica și Ivanja Reka pot deveni puncte de gâtuire a circulației în asemenea perioade . Alternativa la centură este traversarea orașului prin bulevardele Ljubljanska , Zagrebačka și Slavonska . Deși aceasta este o rută mai scurtă și mai directă , respectivele bulevarde sunt și mai aglomerate decât autostrada la ore de vârf , având intersecții la nivel semaforizate . Taxe A3 este parțial cu plată , pe baza \ . Secțiunea vestică a autostrăzii , de la nodul Bobovica la punctul de trecere a frontierei Bregana este taxată la punctul de taxare Bregana cu un sistem deschis de colectare a taxei ; secțiunile de autostradă de la est de nodul Ivanja Reka sunt taxate cu un sistem închis ( pe bază de tichete ) , integrat cu autostrada A5 , ele două fiind legate la nodul Sredanci . În taxa la punctul Bregana era de00 kuna68 euro ) pentru vehiculele mici de pasageri și00 kuna74 euro ) pentru vehiculele destinate transportului de mărfuri . Taxa percepută pe ruta A3 între Ivanja Reka și Lipovac variază în funcție de distanța parcursă , de la00 kuna41 euro ) la00 kuna38 euro ) pentru autovehiculele mici și de la00 kuna37 euro ) la00 kuna95 euro ) pentru vehiculele destinate transportului de mărfuri . Taxa este plătibilă în kuna croată sau în euro , precum și cu cardul sau prin alte sisteme preplătite de taxare , inclusiv diferite tipuri de smartcarduri emise de operatorul autostrăzii , și prin ENC—un comun majorității autostrăzilor din Croația care oferă taxe mai mici și benzi dedicate la punctele de taxare . Taxele colectate de Hrvatske autoceste pe autostrada A3 între ianuarie și augustau fost raportate ca fiind cea mai mare parte a veniturilor totale colectate de companie în acea perioadă:8 milioane kuna ( aproximativ9 milioane euro ) . Deși această cifră nu este defalcată pe secțiunile individuale ale autostrăzii , este clar din analiza datelor privind volumul de trafic că cea mai mare porțiune a taxelor se colectează pe secțiunile dintre Zagreb și Slavonski Brod , în special pe cele din preajma nodului Ivanja Reka . Pe timp de vară și în perioada sărbătorilor , cozile la punctul de taxare de la Ivanja Reka pot fi considerabile , problemă exacerbată în weekenduri . În asemenea condiții , șoferilor li se recomandă să folosească ieșirile Rugvica și Ivanić Grad înaintea nodului Ivanja Reka . În octombrie traficul pe sensul către vest care se apropie de nodul Ivanja Reka trebuie să iasă din rețeaua cu plată , întrucât centura Zagrebului nu este taxată , pentru a reintra apoi pe o altă autostradă cu taxe . Există planuri pentru integrarea centurii exterioare a Zagrebului în rețeaua de autostrăzi cu plată ca soluție finală pentru aglomerația de la punctul de taxare Ivanja Reka . Aceasta ar impune construcția nodului Ivanić Grad la est de punctul de taxare Ivanja Reka . Istorie Șoseaua Frăției și Unității O primă șosea modernă care să lege Zagrebul de Belgrad a fost proiectată inițial la sfârșitul anilor iar construcțiile au început laaprilie O parte substanțială din lucrări au fost efectuate de tineri din RSF Iugoslavia și din străinătate prin programe de muncă voluntară . Aproape000 de tineri , între care și soldați din armata iugoslavă , au luat parte la lucrări . Drumul de între cele două orașe , drum denumit înainte de aniiȘoseaua Frăției și Unității , a fost terminat și s- a deschis oficial laiulie Deși pe atunci era denumit „ autostradă” ( în ) , el era o simplă șosea cu o bandă pe sens , cu toate intersecțiile la nivel . Din cauza unei penurii de materiale de construcții , a fost executat din materiale diferite—în principal din plăci de beton , cu unele secțiuni din sau chiar din \ . Drumul a fost proiectat la început pentru un volum de trafic de000 de vehicule zilnic , iar planurile inițiale stipulau perspectiva transformării drumului într- o autostradă cu patru benzi . În întrucât acest drum era din ce în ce mai aglomerat , Parlamentul Republicii Socialiste Croația a aprobat planul de construcție a autostrăzii . Spre deosebire de celelalte două proiecte de autostrăzi aprobate de guvernul croat , Zagreb–Split și Zagreb–Rijeka , anulate după suprimarea , proiectul autostrăzii Zagreb–Belgrad a rămas în funcțiune și s- a trecut la transformarea drumului într- o autostradă cu trei benzi pe sens și intersecții denivelate . Cel de al doilea sens urma să fie construit la sud de cel existent , care la rândul său urma să fie lărgit pentru a i se adăuga și banda de urgență . Volum de trafic Traficul este contorizat regulat prin numărarea vehiculelor la punctele de taxare și este raportat de Hrvatske autoceste . Volumul traficului raportat scade treptat pe măsură ce crește distanța față de capitală , pe măsură ce trece pe lângă diferite mari destinații și prin nodurile ce le deservesc . Astfel , cel mai ridicat volum de trafic se înregistrează de- a lungul centurii Zagrebului , în special pe segmentul Jankomir–Lučko , cu549 de vehicule în medie zilnic pe tot anul ( AADT ) . Cel mai circulat segment cu plată de pe pe toată autostrada este Ivanja Reka–Rugvica , cu049 AADT și543 de vehicule în medie zilnic pe timp de vară ( ASDT ) . Volumul de trafic scade treptat de la această secțiune către est până la capătul autostrăzii , unde se înregistrează cele mai mici volume de trafic . Scăderea volumului de trafic este întrucâtva mai pronunțată la nodurile ce deservesc Slavonski Brod și autostrada A5 ( Sredanci ) . Variația traficului sezonier se înscrie între pe cel mai aglomerat segment , Ivanja Reka–Rugvica , și , pe segmentul Županja–Spačva . Creșterea medie pe timp de vară pe toată autostrada este de . Analiza raporturilor AADT/ASDT nu include traficul pe centura Zagrebului , întrucât nu există date privind media zilnică pe timp de vară pe acea porțiune . Spații de servicii În octombrie erauspații de servicii funcționale pe autostrada A3 , altele fiind planificate a se realiza în diferite puncte de pe traseu . Legislația clasifică aceste spații de servicii cu litere de la A la D—cele de tip A cuprinzând toate facilitățile : benzinărie , restaurant și hotel sau motel ; cele de tip B nu au spații de cazare ; cele de tip C sunt foarte comune și cuprind benzinărie și cafenea , dar niciun restaurant sau unitate de cazare ; spațiile de tip D sunt simple parcări , posibil cu mese , bănci și toalete . Deși spațiile de servicii aflate de- a lungul autostrăzii A1 urmează acest sistem de clasificare , există variații mari de la unul la altul , unele oferind și alte servicii suplimentare . Benzinăriile au și mici magazine universale cu autoservire , iar unele oferă și combustibil GPL . Principalul operator al autostrăzii , Hrvatske autoceste ( HAC ) , închiriază spațiile de servicii de tipurile A , B și C diferiților operatori prin contracte publice . În octombrie trei astfel de companii operau pe A3 : INA , Nafta Promet și INA Osijek Petrol . Operatorilor de spații de servicii nu li se permite să subînchirieze serviciile de alimentare cu combustibili . Majoritatea spațiilor de servicii de pe autostrada A3 sunt accesibile din ambele sensuri . Sunt însă și spații de servicii deschise doar pe sensul către est ( cum ar fi spațiile de servicii Lužani și Brodski Stupnik ) sau doar pe sensul spre vest , ca cele de la Slaven și Staro Petrovo Selo . Mai mult , unele dinte ele oferă servicii diferite pe sensul spre est și pe cel spre vest . Spațiile de servicii funcționează în mod normalde ore pe zi,zile pe săptămână , cu excepția celui de la Stari Hrastovi ( sensul spre est ) , care este deschis doar de la oreleam până lapm . { | class= " wikitable hlist " | - | align=center bgcolor=#f2f2f2 colspan= | List a spațiilor de servicii pe autostrada A3 | - | align=center bgcolor=#f2f2f2 | Canton | align=center bgcolor=#f2f2f2 | km | align=center bgcolor=#f2f2f2 | Nume | align=center bgcolor=#f2f2f2 | Operatori | align=center bgcolor=#f2f2f2 | Note | - | Cantonul Zagreb | 2 | Spațiul de servicii Gradna | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel , benzină și GPL , cafenea și toalete . | - | Orașul Zagreb | 1 | Lučko | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea , motel , parc de rulote și RV -uri , mese și toalete . | - | rowspan=2|Cantonul Zagreb | 8 | Ježevo | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel , benzină și GPL , cafenea , motel , restaurant și toalete . Motelul și restaurantul sunt accesibile doar pe sensul către est . | - | 1 | Križ | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea , motel , restaurant , mese și toalete . Motelul și restaurantul sunt accesibile doar de pe sensul spre est . | - | rowspan=3|Sisak‑Moslavina | 2 | | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel , și benzină , cafenea , motel , restaurant , mese de picnic și toalete . Benzinăria este disponibilă pe ambele sensuri , dar restul facilităților doar pe sensul spre vest . | - | 5 | Lipovljani | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea , mese și toalete . Mesele sunt disponibile doar pe sensul spre est . | - | 1 | Novska | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea și toalete . | - | rowspan=7| Brod‑Posavina | 6 | | HAC | Restaurant , cafenea și toalete , doar pe sensul spre est . Pe sensul spre vest este doar o parcare . | - | bgcolor=#ffdddd | 164,8 | bgcolor=#ffdddd | Slaven | bgcolor=#ffdddd | INA | bgcolor=#ffdddd | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea , motel , restaurant , mese de picnic și toalete . Întreg spațiul este doar pe sensul spre vest . | - | bgcolor=#ffdddd | 175,5 | bgcolor=#ffdddd | | bgcolor=#ffdddd | INA | bgcolor=#ffdddd | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină ; motel , restaurant și toalete . Întreg spațiul este doar pe sensul spre vest . | - | bgcolor=#ffdddd | 191,6 | bgcolor=#ffdddd | Lužani | bgcolor=#ffdddd | Nafta Promet | bgcolor=#ffdddd | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină ; motel , restaurant și toalete . Întreg spațiul este doar pe sensul spre est . | - | bgcolor=#ffdddd | 201,4 | bgcolor=#ffdddd | | bgcolor=#ffdddd | Nafta Promet | bgcolor=#ffdddd | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea și toalete . Întreg spațiul este doar pe sensul spre est . | - | 5 | Marsonija | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel , benzină și GPL , și toalete . Stația de GPL este disponibilă doar pe sensul spre est , iar toaletele doar pe sensul spre vest . | - | 4 | Sredanci | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , restaurant , cafenea și toalete , pe sensul către est . Doar parcare pe sensul către vest . | - | rowspan=4| Vukovar‑Srijem | 7 | | | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea și toalete doar pe sensul către est . Doar parcare pe sensul către vest . | - | 3 | Rastovica | INA | Benzinărie cu combustibil Diesel și benzină , cafenea și toalete doar pe sensul către vest . Doar parcare pe sensul către est . | - | 1 | Bošnjaci | HAC | Mese de picnic și toalete . | - | 4 | Spačva | HAC | Motel , restaurant și toalete . Lista ieșirilor Acestea sunt ieșirile de pe autostrada A3 , inclusiv cele aflate în construcție . { | class= " wikitable hlist " | - !scope= " col " |Canton !scope= " col" | km !scope= " col " |Ieșire !scope= " col " |Nume !scope= " col " | Destinație !scope= " col " | Note | - | rowspan=Cantonul Zagreb | bgcolor=#ddffdd | 0,0 | bgcolor=#ddffdd align=center | | bgcolor=#ddffdd |Punctul de trecere a frontierei Bregana | bgcolor=#ddffdd | A2 | bgcolor=#ddffdd | Trecerea frontierei cu Slovenia . Autostrada se continuă în Slovenia cu autostrada A2.Cap ătul vestic al autostrăzii și capătul vestic al porțiunii ce se suprapune pe drumul european E70 . | - | 0 | align=center | | colspan=3 | Punctul de taxare Bregana | - | 5 | align=center | 1 | Bobovica | | Legătură cu Samobor , Bregana și parcul natural Žumberak | - | 2 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Gradna | - | 8 | align=center | 2 | Sveta Nedjelja | | Legătură cu Samobor și Sveta Nedjelja | - | rowspan=Orașul Zagreb | 6 | align=center | 3 | Jankomir | | Legătură cu autostrada A2 și cu orașul Zagreb prin strada Ljubljanska.Cap ătul vestic al părții comune cu șoseaua națională D1 ; D1 nu este semnalizat de- a lungul acestei părți comune A3 . | - | 1 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Lučko | - | bgcolor=#ddffdd | 19,5 | bgcolor=#ddffdd align=center | 4 | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | Legătură cu autostrada A1 și cu orașul Zagreb prin bulevardul Jadranska.Cap ătul vestic al porțiunii comune cu drumurile europene E65/E71.Capătul estic al porțiunii comune cu șoseaua națională D1 și capătul vestic al celei comune cu șoseaua națională D3 ; drumurile naționale nu sunt semnalizate de- a lungul acestor porțiuni comune cu autostrada . | - | bgcolor=#ffdead | 26,2 | bgcolor=#ffdead align=center | | bgcolor=#ffdead | Sveta Klara | bgcolor=#ffdead | | bgcolor=#ffdead | Legătură planificată cu orașul Zagreb prin și | - | 3 | align=center | 5 | Buzin | | Legătură cu orașul Zagreb prin strada Savezne Republike Njemačke și Novi Zagreb , cu aeroportul Zagreb și cu Velika Gorica | - | bgcolor=#ffdead | 28,3 | bgcolor=#ffdead align=center | | bgcolor=#ffdead | Jakuševec | bgcolor=#ffdead | | bgcolor=#ffdead | Nod cu autostrada A11 , legături cu Zagreb prin șoseaua Sarajevska și cu Velika Gorica.Construc ția nodului urma să fie terminată îndecembrieși până atunci în zonă s- a aplicat o restricție de viteză lakm/h în zona nodului . | - | rowspan=Cantonul Zagreb | bgcolor=#ffdddd | 35,5 | bgcolor=#ffdddd align=center | | bgcolor=#ffdddd | Kosnica | bgcolor=#ffdddd | | bgcolor=#ffdddd | Legătură cu orașul Zagreb prin șoseaua Radnička ( Ž1029 către nord ) și cu Velika Gorica și aeroportul Zagreb ( D31 către sud ) | - | 6 | colspan=4 align=center | | - | bgcolor=#ddffdd | 40,3 | bgcolor=#ddffdd align=center | 6 | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | Legătură cu autostrada A4 și cu orașul Zagreb via bulevardul Slavonska.Cap ătul estic al porțiunii suprapuse pe drumurile europene E65/E71. Capătul estic al porțiunii comune cu șoseaua națională D3 ; D3 nu este semnalizat de- a lungul porțiunii comune cu autostrada . | - | 9 | align=center | | colspan=3 | Punctul de taxare Ivanja Reka | - | 7 | align=center | | Rugvica | | Legătură cu Dugo Selo | - | 8 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Ježevo | - | 3 | align=center | 7 | Ivanić Grad | | Legătură cu Ivanić Grad și Čazma | - | 6 | align=center | | Križ | | Legătură cu Križ | - | 1 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Križ | - | rowspan=6|Sisak‑Moslavina | 2 | align=center | 8 | Popovača | | Legătură cu Popovača , Sisak și parcul natural | - | 2 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Stari Hrastovi | - | 9 | align=center | 9 | Kutina | | Legătură cu Kutina și Garešnica | - | 5 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Lipovljani | - | 1 | align=center | | Novska | | Legătură cu Novska , Jasenovac și Lipik | - | 1 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Novska | - | rowspan=14 | Brod‑Posavina | 9 | align=center | | Okučani | | Legătură cu Okučani , Pakrac , Lipik , Daruvar și Banja Luka , Bosnia și Herțegovina | - | 6 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Nova Gradiška | - | bgcolor=#ffdddd | 164,8 | bgcolor=#ffdddd align=center | | bgcolor=#ffdddd colspan=2 | Spațiul de servicii Slaven | bgcolor=#ffdddd | Doar pe sensul spre vest | - | 4 | align=center | | Nova Gradiška | | Legătură cu Nova Gradiška și Požega | - | bgcolor=#ffdddd | 175.5 | bgcolor=#ffdddd align=center | | bgcolor=#ffdddd colspan=2 | Spațiul de servicii Staro Petrovo Selo | bgcolor=#ffdddd | Doar pe sensul spre vest | - | 9 | align=center | | Lužani | | Legătură cu Lužani , Pleternica și Požega | - | bgcolor=#ffdddd | 191,6 | bgcolor=#ffdddd align=center | | bgcolor=#ffdddd colspan=2 | Spațiul de servicii Lužani | bgcolor=#ffdddd | Doar pe sensul spre est | - | bgcolor=#ffdddd | 201,4 | bgcolor=#ffdddd align=center | | bgcolor=#ffdddd colspan=|Spațiul de servicii Brodski Stupnik | bgcolor=#ffdddd | Doar pe sensul spre est | - | 1 | align=center | | Slavonski Brod - zapad | | Legătura vestică cu Slavonski Brod | - | 5 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Marsonija | - | 6 | align=center | | Slavonski Brod - istok | | Legătura estică cu Slavonski Brod | - | 4 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Sredanci | - | bgcolor=#ddffdd | 241,4 | bgcolor=#ddffdd align=center | | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | Legătură cu autostrada A5 către Osijek spre nord.Cap ătul vestic al porțiunii suprapuse peste drumul european E73 . | - | bgcolor=#ddffdd | 249,2 | bgcolor=#ddffdd align=center | | bgcolor=#ddffdd | Velika Kopanica | bgcolor=#ddffdd | | bgcolor=#ddffdd | Legătură cu Velika Kopanica și Slavonski Šamac.Capătul estic al porțiunii comune cu drumul european E73 . | - | rowspan=10 | Vukovar‑Srijem | 7 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Babina Greda | - | 8 | align=center | | Babina Greda | | Legătură cu Babina Greda și Slavonski Šamac . | - | 3 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Rastovica | - | 0 | align=center | | Županja | | Legătură cu Županja , Vinkovci , Vukovar și Orašje , Bosnia și Herțegovina | - | 1 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Bošnjaci rest area | - | 2 | align=center | | Spačva | | Legătură cu Vrbanja și Brčko , Bosnia și Herțegovina . | - | 4 | align=center | | colspan=3 | Spațiul de servicii Spačva | - | 1 | align=center | | colspan=3 | Punctul de taxare Lipovac | - | 0 | align=center | | Lipovac | | Legătură cu Lipovac , Tovarnik , Vukovar și Ilok | - | bgcolor=#ddffdd | 306,5 | bgcolor=#ddffdd align=center | | bgcolor=#ddffdd | Punctul de trecere a frontierei Bajakovo | bgcolor=#ddffdd | A1 | bgcolor=#ddffdd | Trecere a frontierei cu Serbia.Drumul continuă cu autostrada sârbă A1.Cap ătul estic al autostrăzii și al porțiunii suprapuse peste drumul european E70 . Note Autostrăzi în Croația