Ioan Mezei Câmpeanu
Ioan Mezei Câmpeanu (n. 20 octombrie 1841, Turda, d. 10 iulie 1919, Budapesta) a fost un jurist român din Austro-Ungaria, septemvir (unul din cei șapte judecători) la . A fost tatăl lui Iuliu Mezei Câmpeanu.

Originea și studiile 

Descendent al Familiei Rațiu de Nagylak (Noșlac) din Turda, atestată în Transilvania la începutul secolului al XIV-lea și reînnobilată în anul 1625 de către principele Gabriel Bethlen. A fost fiul lui Georgiu și Iuliana-Ileana Mezei Câmpeanu de Szathmar. Tatăl său este descendent din vechea familie nobiliară Câmpeanu de Satu-Mare, devenit prin maghiarizare, Mezei. A fost primul din familie care a revenit la numele original românesc „Câmpeanu”. Mama sa, a fost fiica lui Ioan Rațiu de Noșlac, nepoată de frate a prepozitului Basiliu Rațiu și verișoară primară cu Dr. Ioan Rațiu. A fost căsătorit cu Ecaterina Rațiu, fiica lui Partenie Rațiu de Noșlac, văr primar cu Dr. Ioan Rațiu, care împreună cu soția Emilia le-au fost nași de cununie. A studiat la Turda, Blaj, Cluj și Budapesta.

Activitatea profesională 

Doctor în drept al Universității din Budapesta, a debutat ca asesor al Comitatului Turda, a fost judecător la Tribunalul din Baia de Criș, 1871, apoi la Judecătoria Mociu, 1874 și ulterior la Curtea de Apel din Cluj și la Tabula Regia din Târgu Mureș.

Datorită pregătirii sale profesionale de excepție, recunoscute de autorități, este numit judecător la Înalta Curte de Casație și Justiție Regală de la Budapesta. A fost Cavaler al Ordinului Leopoldin.

Românul ardelean curajos și patriot 
În perioada când a fost judecător la Baia de Criș, l-a găzduit și ajutat de nenumărate ori pe fostul tribun Avram Iancu. A luat parte la înmormântarea acestuia la Țebea, în ziua de 13 septembrie 1872, în fruntea intelectualilor români din Baia de Criș, depunând pe sicriu o coroană cu panglică tricoloră românească. 

A trăit până la trecerea la cele veșnice la Budapesta, unde casa sa a devenit un centru de cultură românească. De două ori pe săptamână în casa sa erau primiți și bineveniți membrii coloniei române și tinerii aflați la studii la Budapesta. Numeroase personalități i-au fost oaspeți. Asculta pe toată lumea, iar pe mulți, după posibilități, i-a ajutat. Era foarte respectat de către conaționali. 

În calitate de vicepreședinte al Fundației Mitropolit Alexandru Șterca-Șuluțiu din Blaj, toate recomandările sale pentru continuarea studiilor erau onorate, la fel erau tratate și recomandările către Comitetul Fundației Emanoil Gojdu. A protestat ferm împotriva încercării de încorporare a românilor greco-catolici din Budapesta în parohia greco-catolică maghiară de Muncaci, reușind să fie puși sub jurisdicția Episcopiei Române unite din Oradea. 

Deși înalt funcționar de stat, a rămas împreună cu toți membrii familiei sale români devotați în ciuda interdicțiilor de tot felul impuse prin legile maghiarizării forțate. În data de 18 septembrie 1900 a avut loc la Budapesta căsătoria fiicei sale Ecaterina cu dr. Eugen Pătăceanu, avocat din Turda. Cununia a fost oficiată de către Pr. Nicolae P. Rațiu din Turda iar nași au fost Iosif Pop cu soția, judecător la Înalta Curte de Casație si Justiție Regală din Budapesta. Cu acest prilej, oaspeții au fost întâmpinați cu imnul Deșteaptă-te Române, considerat ofensator, alături de tricolorul național, de presa șovină maghiară. Cununia și petrecerea s-au desfășurat într-o atmosferă românească. Ziarul Tribuna din Sibiu relatează fericitul eveniment în numărul din 27 septembrie 1900. Aceasta a fost scânteia care a declanșat o campanie de presă fără precedent împotriva celor doi înalți judecători, a familiilor acestora și a unora dintre nuntași. Au fost acuzați de „trădare de patrie”, le-a fost cerută demisia sau demiterea de către guvern. Demisia de onoare le-a fost respinsă în schimbul unei declarații formale în ziarul Tribuna din Sibiu. 

A trăit sub urmărire permanentă și a avut fericirea să vadă realizată Marea Unire de la 1918. A reușit să supraviețuiască terorii revoluției bolșevice ungare și s-a stins din viață împreună cu soția la Budapesta în vara anului 1919. Prin grija fiului său Iuliu I. Mezei Câmpeanu, odată cu retragerea Armatei Române din Budapesta au fost repatriate sicriele ambilor părinți și ale fratelui mai mare Eugen, decedat în același an, tot în Ungaria. Au fost înmormântați în parcela rezervată membrilor familiei Rațiu din cimitirul Bisericii Rățeștilor din Turda Veche (Cimitirul Central).

Bibliografie 

 Iuliu I. Mezei Câmpeanu, Luptători români ardeleni. Cuvânt introduciv de: Alexandru Vaida Voevod și Liviu Cigăreanu, Editata de Zoe Mezei Câmpeanu, Tip. Minerva, Cluj, 1940.
 Ilie Furduiu, Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale: Tricolorul și Deșteaptă-te, române!, dacoromania-alba.ro/nr55.
 Ilie Furduiu, Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu, dacoromania-alba.ro/nr56. 
 Ilie Furduiu, Războiul româno-maghiar din anul 1919 (II), dacoromania1.go.ro/nr17.
 Ioan Tepelea, DIN NOU DESPRE IULIU MANIU, Convorbiri Literare, 2004.
 Augustin Rațiu, Sentința Tribunalului Comitatului Turda din 1 aprilie 1829; ziarul „Turda”, nr. 34 din 24 august 1924.
 Augustin Rațiu, Pro Memoria - genealogia familiei Rațiu, ziarul „Arieșul”, anul III, Nr. 34, din 19 Aug. 1928.
 Augustin Rațiu, Din trecutul familiei Rațiu, manuscris nepublicat, 1970.
Ioan Gheorghe Rațiu, Marele Arbore Genealogic al Familiei Rațiu de Noșlac (Nagylak)'', ,

Note

A se vedea și 

 Familia Rațiu
 Petru Racz
 Basiliu Rațiu
 Ioan Rațiu
 Viorel Tilea
 Nicolae Rațiu
 Augustin Rațiu
 Ion Rațiu
 Mircea-Dimitrie Rațiu
 Liviu Cigăreanu
 Coriolan Sabău
 Mircea N. Sabău
 Iuliu I. Mezei Câmpeanu
 Biserica Rățeștilor din Turda
 Biserica Greco-Catolică din Teiuș

Legături externe 

  Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale: Tricolorul și Deșteaptă-te, române!
  Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu
   Războiul româno-maghiar din anul 1919 (II)
   DIN NOU DESPRE IULIU MANIU
  O comemorare necesară pentru prietenia româno – maghiară
   Anul de glorie al Armatei Romane 3 aug.1919
  TRIUMFUL GENERALULUI MOȘOIU IN TRANSILVANIA - PRIMUL RĂZBOI MONDIAL

Galerie de imagini 

Nașteri în 1841
Nașteri pe 20 octombrie
Decese în 1919
Decese pe 10 iulie
juriști români
Familia Rațiu
Partidul Național Român
Turdeni
Români din Austro-Ungaria
Români din secolul al XIX-lea
Români din secolul al XX-lea
Ioan Mezei Câmpeanu ( n.octombrie Turda , d.iulie Budapesta ) a fost un jurist român din Austro-Ungaria , septemvir ( unul din cei șapte judecători ) la \ . A fost tatăl lui Iuliu Mezei Câmpeanu . Originea și studiile Descendent al Familiei Rațiu de Nagylak ( Noșlac ) din Turda , atestată în Transilvania la începutul secolului al XIV -lea și reînnobilată în anulde către principele Gabriel Bethlen . A fost fiul lui Georgiu și Iuliana-Ileana Mezei Câmpeanu de Szathmar . Tatăl său este descendent din vechea familie nobiliară Câmpeanu de Satu-Mare , devenit prin maghiarizare , Mezei . A fost primul din familie care a revenit la numele original românesc „ Câmpeanu ” . Mama sa , a fost fiica lui Ioan Rațiu de Noșlac , nepoată de frate a prepozitului Basiliu Rațiu și verișoară primară cu Dr. Ioan Rațiu . A fost căsătorit cu Ecaterina Rațiu , fiica lui Partenie Rațiu de Noșlac , văr primar cu Dr. Ioan Rațiu , care împreună cu soția Emilia le- au fost nași de cununie . A studiat la Turda , Blaj , Cluj și Budapesta . Activitatea profesională Doctor în drept al Universității din Budapesta , a debutat ca asesor al Comitatului Turda , a fost judecător la Tribunalul din Baia de Criș , apoi la Judecătoria Mociu,și ulterior la Curtea de Apel din Cluj și la Tabula Regia din Târgu Mureș . Datorită pregătirii sale profesionale de excepție , recunoscute de autorități , este numit judecător la Înalta Curte de Casație și Justiție Regală de la Budapesta . A fost Cavaler al Ordinului Leopoldin . Românul ardelean curajos și patriot În perioada când a fost judecător la Baia de Criș , l- a găzduit și ajutat de nenumărate ori pe fostul tribun Avram Iancu . A luat parte la înmormântarea acestuia la Țebea , în ziua deseptembrie în fruntea intelectualilor români din Baia de Criș , depunând pe sicriu o coroană cu panglică tricoloră românească . A trăit până la trecerea la cele veșnice la Budapesta , unde casa sa a devenit un centru de cultură românească . De două ori pe săptamână în casa sa erau primiți și bineveniți membrii coloniei române și tinerii aflați la studii la Budapesta . Numeroase personalități i- au fost oaspeți . Asculta pe toată lumea , iar pe mulți , după posibilități , i- a ajutat . Era foarte respectat de către conaționali . În calitate de vicepreședinte al Fundației Mitropolit Alexandru Șterca -Șuluțiu din Blaj , toate recomandările sale pentru continuarea studiilor erau onorate , la fel erau tratate și recomandările către Comitetul Fundației Emanoil Gojdu . A protestat ferm împotriva încercării de încorporare a românilor greco-catolici din Budapesta în parohia greco-catolică maghiară de Muncaci , reușind să fie puși sub jurisdicția Episcopiei Române unite din Oradea . Deși înalt funcționar de stat , a rămas împreună cu toți membrii familiei sale români devotați în ciuda interdicțiilor de tot felul impuse prin legile maghiarizării forțate . În data deseptembriea avut loc la Budapesta căsătoria fiicei sale Ecaterina cu dr. Eugen Pătăceanu , avocat din Turda . Cununia a fost oficiată de către Pr . Nicolae P . Rațiu din Turda iar nași au fost Iosif Pop cu soția , judecător la Înalta Curte de Casație si Justiție Regală din Budapesta . Cu acest prilej , oaspeții au fost întâmpinați cu imnul Deșteaptă -te Române , considerat ofensator , alături de tricolorul național , de presa șovină maghiară . Cununia și petrecerea s- au desfășurat într- o atmosferă românească . Ziarul Tribuna din Sibiu relatează fericitul eveniment în numărul dinseptembrie Aceasta a fost scânteia care a declanșat o campanie de presă fără precedent împotriva celor doi înalți judecători , a familiilor acestora și a unora dintre nuntași . Au fost acuzați de „ trădare de patrie ” , le- a fost cerută demisia sau demiterea de către guvern . Demisia de onoare le- a fost respinsă în schimbul unei declarații formale în ziarul Tribuna din Sibiu . A trăit sub urmărire permanentă și a avut fericirea să vadă realizată Marea Unire de la A reușit să supraviețuiască terorii revoluției bolșevice ungare și s- a stins din viață împreună cu soția la Budapesta în vara anului Prin grija fiului său Iuliu I. Mezei Câmpeanu , odată cu retragerea Armatei Române din Budapesta au fost repatriate sicriele ambilor părinți și ale fratelui mai mare Eugen , decedat în același an , tot în Ungaria . Au fost înmormântați în parcela rezervată membrilor familiei Rațiu din cimitirul Bisericii Rățeștilor din Turda Veche ( Cimitirul Central ) . Bibliografie Iuliu I. Mezei Câmpeanu , Luptători români ardeleni . Cuvânt introduciv de : Alexandru Vaida Voevod și Liviu Cigăreanu , Editata de Zoe Mezei Câmpeanu , Tip . Minerva , Cluj , Ilie Furduiu , Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale : Tricolorul și Deșteaptă -te , române ! , dacoromania-alba.ro/nr55 . Ilie Furduiu , Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu , dacoromania-alba.ro/nr56 . Ilie Furduiu , Războiul româno-maghiar din anul (II ) , dacoromania1.go.ro/nr17 . Ioan Tepelea , DIN NOU DESPRE IULIU MANIU , Convorbiri Literare , Augustin Rațiu , Sentința Tribunalului Comitatului Turda dinaprilie ziarul „ Turda ” , nr.dinaugust Augustin Rațiu , Pro Memoria - genealogia familiei Rațiu , ziarul „ Arieșul ” , anul III , Nr. dinAug . Augustin Rațiu , Din trecutul familiei Rațiu , manuscris nepublicat , Ioan Gheorghe Rațiu , Marele Arbore Genealogic al Familiei Rațiu de Noșlac ( Nagylak ) '' , , Note A se vedea și Familia Rațiu Petru Racz Basiliu Rațiu Ioan Rațiu Viorel Tilea Nicolae Rațiu Augustin Rațiu Ion Rațiu Mircea-Dimitrie Rațiu Liviu Cigăreanu Coriolan Sabău Mircea N. Sabău Iuliu I. Mezei Câmpeanu Biserica Rățeștilor din Turda Biserica Greco-Catolică din Teiuș Legături externe Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale : Tricolorul și Deșteaptă -te , române ! Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu Războiul româno-maghiar din anul (II ) DIN NOU DESPRE IULIU MANIU O comemorare necesară pentru prietenia româno – maghiară Anul de glorie al Armatei Romaneaug.1919 TRIUMFUL GENERALULUI MOȘOIU IN TRANSILVANIA - PRIMUL RĂZBOI MONDIAL Galerie de imagini Nașteri în Nașteri peoctombrie Decese în Decese peiulie juriști români Familia Rațiu Partidul Național Român Turdeni Români din Austro-Ungaria Români din secolul al XIX -lea Români din secolul al XX -lea