Ostariofizi
Ostariofizii (Ostariophysi) (din greacă ostarion = oscior, os mic, diminutiv de la osteon = os  + -physi = vezică, burduf ) este un supraordin mare de pești de apă dulce, care cuprinde aproximativ 7931 de specii, caracterizați prin prezența aparatului lui Weber, un șir de oscioare, care leagă vezica înotătoare cu labirintul urechii interne și a substanță de alarmă.

Particularități anatomice 
 vezica înotătoare prezentă (cu excepția Gonorynchus) și, de obicei, împărțită într-o camera anterioară mică, care este parțial sau complet acoperită de o tunică peritoneală argintie și o camera posterioară mai mare (redusă sau absentă la unele grupe)
 bazisfenoidul absent
 orbitosfenoidul prezent, cu excepția gonorinhiformelor (Gonorynchiformes)
 mezocoracoidul, de obicei, prezent
 dermopalatinul absent
 postcleitrul absent la gonorinhiforme și siluriforme, un postcleitru prezent la majoritatea cipriniformelor, și trei postcleitre la unele caraciforme și gimnotiforme
 proeminențe cornoase, unicelulare, foarte mici, denumite "unculi" sunt prezente, de obicei, pe diferite părți ale corpului (de exemplu, în regiunea gurii sau pe suprafața ventrală a înotătoarele perechi) și sunt cunoscute numai la ostariofizi
 tuberculi cornoși multicelulari ( = tuberculi nupțiali sau organe perliforme) cu înveliș cheratinos bine dezvoltați
 maxilarul superior protractil la multe specii
 înotătoarele pelviene, dacă sunt prezente, sunt în poziție abdominală.

Substanță de alarmă 
Peștii din acest grup au o reacție de spaimă provocată de o substanță de alarmă. Aceasta a fost prima dată documentată de Karl von Frisch în 1938 și descrisă în detaliu de către Wolfgang Pfeiffer în 1963 și 1977. Substanța de alarmă (Schreckstoff  în germană) este un feromon care este chimic similar sau identic la toți ostariofizii și este produsă din celulele claviforme epidermice. Leziunile de la nivelul pielii eliberează substanța de alarmă, care este detectată de simțul mirosului și provoacă o reacție de spaimă la indivizii din apropiere ai aceleiași specii (sau, uneori, la specii înrudite). Unele specii ale acestui supraordin sunt lipsite de reacție de frică, dar posedă o substanță de alarmă (de exemplu, la Serrasalminae) sau nu au nici substanță de alarmă, nici reacție de frică la substanțele de alarmă ale altor specii (de exemplu, loricariidele și gimnotiformele).

Răspândire 
Ostariofizii sunt prezenți pe toate continentele, cu excepția Antarcticei, Groenlandei și Noii Zeelande (Australia are câteva specii de siluriforme derivate secundar din grupuri marine) .

Majoritatea speciilor sunt de apă dulce. Aproximativ 123 de specii sunt marine (Chanidae, Gonorynchidae, jumătate din Plotosidae și cele mai multe Ariidae). Sunt cunoscute și specii subterane (hipogee).

Sistematica 
Supraordinul Ostariophysi este împărțit în două serii, Anotophysi și Otophysi. În literatura de specialitate mai veche termenul Ostariophysi corespunde cu seria Otophysi. Supraordinul Ostariophysi cuprinde 5 ordine, 68 familii , 1075 genuri și aproximativ 7931 de specii. Cele patru mari familii ale supraordinului - Cyprinidae, Characidae, Loricariidae și Balitoridae - reprezintă 4656 (sau 59%) de specii. Ostariofizii conțin aproximativ 28% dintre speciile de pești cunoscute în lume și acum reprezintă aproximativ 68% din speciile de apă dulce.

 Seria Anotophysi
 Ordinul  Gonorynchiformes
 Subordinul Chanoidei
 Familia  Chanidae
 Subordinul Gonorynchoidei
 Familia  Gonorynchidae
 Subordinul Knerioidei
 Familia  Kneriidae
 Familia  Phractolaemidae
 Seria Otophysi (Euostariophysi)
 Ordinul  Cypriniformes
 Familia  Cyprinidae
 Familia  Psilorhynchidae
 Familia  Gyrinocheilidae
 Familia  Catostomidae
 Familia  Cobitidae
 Familia  Balitoridae
 Ordinul  Characiformes
 Subordinul Citharinoidei
 Familia  Distichodontidae
 Familia  Citharinidae
 Subordinul Characoidei
 Familia  Parodontidae
 Familia  Curimatidae
 Familia  Prochilodontidae
 Familia  Anostomidae
 Familia  Chilodontidae
 Familia  Crenuchidae
 Familia  Hemiodontidae
 Familia  Alestiidae
 Familia  Gasteropelecidae
 Familia  Characidae
 Familia  Acestrorhynchidae
 Familia  Cynodontidae
 Familia  Erythrinidae
 Familia  Lebiasinidae
 Familia  Ctenoluciidae
 Familia  Hepsetidae
 Ordinul  Siluriformes
 Familia  Diplomystidae
 Familia  Cetopsidae
 Familia  Amphiliidae
 Familia  Trichomycteridae
 Familia  Nematogenyidae
 Familia  Callichthyidae
 Familia  Scoloplacidae
 Familia  Astroblepidae
 Familia  Loricariidae
 Familia  Amblycipitidae
 Familia  Akysidae
 Familia  Sisoridae
 Familia  Erethistidae
 Familia  Aspredinidae
 Familia  Pseudopimelodidae
 Familia  Heptapteridae
 Familia  Cranoglanididae
 Familia  Ictaluridae
 Familia  Mochokidae
 Familia  Doradidae
 Familia  Auchenipteridae
 Familia  Siluridae
 Familia  Malapteruridae
 Familia  Auchenoglanididae
 Familia  Chacidae
 Familia  Plotosidae
 Familia  Clariidae
 Familia  Heteropneustidae
 Familia  Austroglanidae
 Familia  Claroteidae
 Familia  Ariidae
 Familia  Schilbeidae (Schilbidae)
 Familia  Pangasiidae
 Familia  Bagridae
 Familia  Pimelodidae
 Ordinul  Gymnotiformes
 Subordinul Gymnotoidei
 Familia  Gymnotidae
 Subordinul Sternopygoidei
 Familia  Rhamphichthyidae
 Familia  Hypopomidae
 Familia  Sternopygidae
 Familia  Apteronotidae

Referințe 

Pești
Ostariofizii ( Ostariophysi ) ( din greacă ostarion = oscior , os mic , diminutiv de la osteon = os + -physi = vezică , burduf ) este un supraordin mare de pești de apă dulce , care cuprinde aproximativde specii , caracterizați prin prezența aparatului lui Weber , un șir de oscioare , care leagă vezica înotătoare cu labirintul urechii interne și a substanță de alarmă . Particularități anatomice vezica înotătoare prezentă ( cu excepția Gonorynchus ) și , de obicei , împărțită într- o camera anterioară mică , care este parțial sau complet acoperită de o tunică peritoneală argintie și o camera posterioară mai mare ( redusă sau absentă la unele grupe ) bazisfenoidul absent orbitosfenoidul prezent , cu excepția gonorinhiformelor ( Gonorynchiformes ) mezocoracoidul , de obicei , prezent dermopalatinul absent postcleitrul absent la gonorinhiforme și siluriforme , un postcleitru prezent la majoritatea cipriniformelor , și trei postcleitre la unele caraciforme și gimnotiforme proeminențe cornoase , unicelulare , foarte mici , denumite " unculi " sunt prezente , de obicei , pe diferite părți ale corpului ( de exemplu , în regiunea gurii sau pe suprafața ventrală a înotătoarele perechi ) și sunt cunoscute numai la ostariofizi tuberculi cornoși multicelulari ( = tuberculi nupțiali sau organe perliforme ) cu înveliș cheratinos bine dezvoltați maxilarul superior protractil la multe specii înotătoarele pelviene , dacă sunt prezente , sunt în poziție abdominală . Substanță de alarmă Peștii din acest grup au o reacție de spaimă provocată de o substanță de alarmă . Aceasta a fost prima dată documentată de Karl von Frisch înși descrisă în detaliu de către Wolfgang Pfeiffer înși Substanța de alarmă ( Schreckstoff în germană ) este un feromon care este chimic similar sau identic la toți ostariofizii și este produsă din celulele claviforme epidermice . Leziunile de la nivelul pielii eliberează substanța de alarmă , care este detectată de simțul mirosului și provoacă o reacție de spaimă la indivizii din apropiere ai aceleiași specii ( sau , uneori , la specii înrudite ) . Unele specii ale acestui supraordin sunt lipsite de reacție de frică , dar posedă o substanță de alarmă ( de exemplu , la Serrasalminae ) sau nu au nici substanță de alarmă , nici reacție de frică la substanțele de alarmă ale altor specii ( de exemplu , loricariidele și gimnotiformele ) . Răspândire Ostariofizii sunt prezenți pe toate continentele , cu excepția Antarcticei , Groenlandei și Noii Zeelande ( Australia are câteva specii de siluriforme derivate secundar din grupuri marine ) \ . Majoritatea speciilor sunt de apă dulce . Aproximativde specii sunt marine ( Chanidae , Gonorynchidae , jumătate din Plotosidae și cele mai multe Ariidae ) . Sunt cunoscute și specii subterane ( hipogee ) . Sistematica Supraordinul Ostariophysi este împărțit în două serii , Anotophysi și Otophysi . În literatura de specialitate mai veche termenul Ostariophysi corespunde cu seria Otophysi . Supraordinul Ostariophysi cuprindeordine,familii,genuri și aproximativde specii . Cele patru mari familii ale supraordinului - Cyprinidae , Characidae , Loricariidae și Balitoridae - reprezintă (sau ) de specii . Ostariofizii conțin aproximativ dintre speciile de pești cunoscute în lume și acum reprezintă aproximativ din speciile de apă dulce . Seria Anotophysi Ordinul Gonorynchiformes Subordinul Chanoidei Familia Chanidae Subordinul Gonorynchoidei Familia Gonorynchidae Subordinul Knerioidei Familia Kneriidae Familia Phractolaemidae Seria Otophysi ( Euostariophysi ) Ordinul Cypriniformes Familia Cyprinidae Familia Psilorhynchidae Familia Gyrinocheilidae Familia Catostomidae Familia Cobitidae Familia Balitoridae Ordinul Characiformes Subordinul Citharinoidei Familia Distichodontidae Familia Citharinidae Subordinul Characoidei Familia Parodontidae Familia Curimatidae Familia Prochilodontidae Familia Anostomidae Familia Chilodontidae Familia Crenuchidae Familia Hemiodontidae Familia Alestiidae Familia Gasteropelecidae Familia Characidae Familia Acestrorhynchidae Familia Cynodontidae Familia Erythrinidae Familia Lebiasinidae Familia Ctenoluciidae Familia Hepsetidae Ordinul Siluriformes Familia Diplomystidae Familia Cetopsidae Familia Amphiliidae Familia Trichomycteridae Familia Nematogenyidae Familia Callichthyidae Familia Scoloplacidae Familia Astroblepidae Familia Loricariidae Familia Amblycipitidae Familia Akysidae Familia Sisoridae Familia Erethistidae Familia Aspredinidae Familia Pseudopimelodidae Familia Heptapteridae Familia Cranoglanididae Familia Ictaluridae Familia Mochokidae Familia Doradidae Familia Auchenipteridae Familia Siluridae Familia Malapteruridae Familia Auchenoglanididae Familia Chacidae Familia Plotosidae Familia Clariidae Familia Heteropneustidae Familia Austroglanidae Familia Claroteidae Familia Ariidae Familia Schilbeidae ( Schilbidae ) Familia Pangasiidae Familia Bagridae Familia Pimelodidae Ordinul Gymnotiformes Subordinul Gymnotoidei Familia Gymnotidae Subordinul Sternopygoidei Familia Rhamphichthyidae Familia Hypopomidae Familia Sternopygidae Familia Apteronotidae Referințe Pești