Grădina Botanică din Vácrátót
Grădina Botanică din Vácrátót este o grădină botanică din Ungaria, susținută de Academia Maghiară de Științe. Este așezată în Vácrátót, la aproximativ 30 de km de la Budapesta. Grădina așezată pe 27 hectare este cea mai mare din Ungaria, și cuprinde aproape 13.000 specii botanice. Deosebit de bogată este colecția de plante lemnoase (3300 de arbori și arbuști).  Instituția, împreună cu Wikimedia Ungaria, participă la proiectul QRpedia, legând plantele cu articolul lor din Wikipedia.

Istoric 

Grădina botanică a luat ființă în secolul al XIX-lea, având la bază parcul castelului. Se presupune că ar fi fost înființată de către István Géczy, proprietarul de atunci al castelului, după modelul parcurilor de stil englez existente în Ungaria la Tata, Kismarton, Alcsút, Fót. Prima atestare documentară a grădinii se datează din 1827.

Pe harta militară întocmită în 1842 se văd bine conturul grădinii, aleele, poienile, grupurile de arbori și lacul.

După mai mulți proprietari, în 1871 moșia fost cumpărată de către contele Sándor Vigyázó. El l-a însărcinat pe Vilmos Jámbor – cunoscut după lucrările de arhitectură peisagistică – cu reproiectarea grădinii. Lucrările au început în primăvara anului 1872, sub conducerea lui Henrik Band, care apoi a fost grădinarul șef până la moartea sa din 1913.

Colecția serei a fost onorată în anii 1880 cu mai multe diplome la expozițiile naționale de horticultură.

Sándor Vigyázó a dispus în testamentul său ca pentru cazul în care ar muri fără ca familia să aibă descendent masculin, moștenitorul să fie Academia Maghiară de Științe. Fiul lui, Ferenc Vigyázó a dispus în același fel. Cum acesta din urmă nu s-a căsătorit, și a decedat în iulie 1928, parcul castelului, ajuns într-o stare neglijată, a ajuns proprietatea Academiei. Academia însă, nevrând să se ocupe de întreținerea grădinii, l-a restituit Mariettei Bolza, nepoata lui Sándor Vigyázó, care a apelat împotriva testamentului. În 1936 Marietta Bolza a vândut castelul și parcul unui avocat din capitală. Sub noii proprietari colecțiile botanice s-au pierit, iar castelul a fost demolat.

În perioada celui de al doilea război mondial și în perioada imediat următoare grădina a suferit multe avarii.  În mai 1946 grădina a fost dată Muzeului Național de Științe Naturale cu scopul de a înființa o grădină botanică și o stațiune de cercetări botanice. În 1952 stațiunea a fost preluată de Academia Maghiară de Științe. Utilizând proiectele grădinii din secolul precedent, a fost refăcută rețeaua originală de alei și a fost începută înlocuirea plantelor distruse.

Grădina a fost deschisă publicului la 1 mai 1961. În primul an ea a avut doar 6000 de vizitatori, dar în mijlocul anilor 1970 numărul vizitatorilor a ajuns la 110-130.000 pe an.

Colecțiile grădinii

Colecția taxonomică
Pe o suprafață de 1,5 hectare se găsește colecția taxonomică cuprinzând 3000 de specii, așezată conform sistemului de clasificare elaborat de Rezső Soó. Pe punctul cel mai înalt al dealului au fost plantate speciile cu trăsături arhaice din familiile Berberidaceae și Ranunculaceae, iar depărtându-ne de deal, urmează familiile mai tinere.

Colecția dendrologică
Ín prezent grădina botanică dispune de 3300 dendrotaxoni, din care 1500 de taxoni fac parte din programul național de conservare genetică. În primul rând sunt colecționate speciile habitatului natural, dar se găsesc și specii cultivate. Un număr mare de arbori și arbuști rari din toate zonele geografice ale climatului temperat îmbogățesc colecția.

Colecția din seră
Grădina botanică dispune de o seră tropicală și o seră de palmieri, respectiv o clădire pentru cactuși și plante suculente.

Lista arborilor marcate pe harta grădinii 
 Pinus nigra: pin negru 
 Taxus baccata
 Morus alba ’Pendula’: dud alb 
 Acer acuminatilobum
 Cornus mas: corn 
 Phellodendron japonicum,
 Cercidiphyllum japonicum,
 Fraxinus excelsior ’Pendula’: frasin comun 
 Sophora japonica: salcâm japonez 
 Corylus colurna: alun turcesc 
 Cladrastis lutea,
 Thuja occidentalis ’Malonyana’
 Tsuga canadensis: Tsuga canadiană 
 Cephalotaxus drupacea,
 Acer platanoides ‘Schwedleri’: arțar 
 Fagus sylvatica ‘Atropunicea’: fag 
 Corylus maxima ‘Purpurea’: alun 
 Viburnum rhytidophyllum: călin 
 Quercus libani: stejar libanez 
 Cephalanthus occidentalis,
 Taxodium distichum,
 Pterocarya fraxinifolia,
 Aesculus hippocastanum ‘Baumannii’: castan sălbatic 
 Carpinus betulus:  carpen 
 Maclura pomifera: maclura pomiferă 
 Fagus sylvatica ‘Laciniata’: fag 
 Philadelphus sp.,
 Fraxinus angustifolia ssp pannonica: frasin de câmp 
 Fagus sylvatica: fag 
 Populus alba: plop alb 
 Pseudotsuga menziesii: pseudotsuga 
 Liriodendron tulipifera: arbore de lalea 
 Acer pseudoplatanus: paltin de munte 
 Picea orientalis,
 Akebia quinata,
 Quercus robur: stejar 
 Juniperus chinensis ’Keteleeri’,
 Abies numidica,
 Pinus sylvestris: pin de pădure 
 Carpinus betulus ‘Fastigiata’: carpen 
 Rhus verniciflua,
 Quercus rubra: stejar roșu 
 Carpinus betulus ‘Pendula’: carpen 
 Pinus griffithii,
 Syringa chinensis,
 Libocedrus decurrens: cedru de California  
 Lonicera maackii,
 Kolkwitzia amabilis,
 Buddleia alternifolia,
 Viburnum carlesii: călin
 Acer nikoense,
 Juniperus media ’Hetzii’: ienupăr
 Quercus dentata,
 Pinus armandii,
 Populus simonii ‘Fastigiata’,
 Liquidambar orientalis,
 Corylus avellana ‘Contorta’: alun
 Wisteria floribunda ‘Alba’,
 Platanus acerifolia: platan
 Ginkgo biloba: arborele pagodelor
 Magnolia kobus,
 Acer saccharinum ‘Wieri’,
 Gymnocladus dioicus,
 Fagus sylvatica ‘Pendula’: fag
 Celastrus orbiculatus,
 Parthenocissus tricuspidata,
 Acer platanoides: arțar
 Juniperus virginiana,
 Juglans nigra: nuc
 Metasequoia glyptostroboides,
 Acer saccharum
 Quercus frainetto: gârniță
 Celtis occidentalis: sâmbovină
 Tilia sp.: tei
 Fraxinus americana: frasin american

Note

Bibliografie 
 Grădina Botanică din Vácrátót 
 Descrierea grădinii botanice pe o pagină turistică 
 Szakács Éva: A botanikus kertek küldetése a Vácrátóti Botanikus Kert tevékenysége tükrében. MTA ÖBKI, Vácrátót 2011

Vezi și 
 Colecția taxonomică pe situl grădinii botanice 
 Serele pe situl grădinii botanice 

Atracții turistice din Ungaria
Vácrátót
Grădina Botanică din Vácrátót este o grădină botanică din Ungaria , susținută de Academia Maghiară de Științe . Este așezată în Vácrátót , la aproximativde km de la Budapesta . Grădina așezată pehectare este cea mai mare din Ungaria , și cuprinde aproape000 specii botanice . Deosebit de bogată este colecția de plante lemnoasede arbori și arbuști ) . Instituția , împreună cu Wikimedia Ungaria , participă la proiectul QRpedia , legând plantele cu articolul lor din Wikipedia . Istoric Grădina botanică a luat ființă în secolul al XIX -lea , având la bază parcul castelului . Se presupune că ar fi fost înființată de către István Géczy , proprietarul de atunci al castelului , după modelul parcurilor de stil englez existente în Ungaria la Tata , Kismarton , Alcsút , Fót . Prima atestare documentară a grădinii se datează din Pe harta militară întocmită înse văd bine conturul grădinii , aleele , poienile , grupurile de arbori și lacul . După mai mulți proprietari , înmoșia fost cumpărată de către contele Sándor Vigyázó . El l- a însărcinat pe Vilmos Jámbor – cunoscut după lucrările de arhitectură peisagistică – cu reproiectarea grădinii . Lucrările au început în primăvara anului sub conducerea lui Henrik Band , care apoi a fost grădinarul șef până la moartea sa din Colecția serei a fost onorată în aniicu mai multe diplome la expozițiile naționale de horticultură . Sándor Vigyázó a dispus în testamentul său ca pentru cazul în care ar muri fără ca familia să aibă descendent masculin , moștenitorul să fie Academia Maghiară de Științe . Fiul lui , Ferenc Vigyázó a dispus în același fel . Cum acesta din urmă nu s- a căsătorit , și a decedat în iulie parcul castelului , ajuns într- o stare neglijată , a ajuns proprietatea Academiei . Academia însă , nevrând să se ocupe de întreținerea grădinii , l- a restituit Mariettei Bolza , nepoata lui Sándor Vigyázó , care a apelat împotriva testamentului . ÎnMarietta Bolza a vândut castelul și parcul unui avocat din capitală . Sub noii proprietari colecțiile botanice s- au pierit , iar castelul a fost demolat . În perioada celui de al doilea război mondial și în perioada imediat următoare grădina a suferit multe avarii . În maigrădina a fost dată Muzeului Național de Științe Naturale cu scopul de a înființa o grădină botanică și o stațiune de cercetări botanice . Înstațiunea a fost preluată de Academia Maghiară de Științe . Utilizând proiectele grădinii din secolul precedent , a fost refăcută rețeaua originală de alei și a fost începută înlocuirea plantelor distruse . Grădina a fost deschisă publicului lamai În primul an ea a avut doarde vizitatori , dar în mijlocul anilornumărul vizitatorilor a ajuns la000 pe an . Colecțiile grădinii Colecția taxonomică Pe o suprafață de5 hectare se găsește colecția taxonomică cuprinzândde specii , așezată conform sistemului de clasificare elaborat de Rezső Soó . Pe punctul cel mai înalt al dealului au fost plantate speciile cu trăsături arhaice din familiile Berberidaceae și Ranunculaceae , iar depărtându -ne de deal , urmează familiile mai tinere . Colecția dendrologică Ín prezent grădina botanică dispune dedendrotaxoni , din carede taxoni fac parte din programul național de conservare genetică . În primul rând sunt colecționate speciile habitatului natural , dar se găsesc și specii cultivate . Un număr mare de arbori și arbuști rari din toate zonele geografice ale climatului temperat îmbogățesc colecția . Colecția din seră Grădina botanică dispune de o seră tropicală și o seră de palmieri , respectiv o clădire pentru cactuși și plante suculente . Lista arborilor marcate pe harta grădinii Pinus nigra : pin negru Taxus baccata Morus alba ’Pendula ’ : dud alb Acer acuminatilobum Cornus mas : corn Phellodendron japonicum , Cercidiphyllum japonicum , Fraxinus excelsior ’Pendula’ : frasin comun Sophora japonica : salcâm japonez Corylus colurna : alun turcesc Cladrastis lutea , Thuja occidentalis ’Malonyana’ Tsuga canadensis : Tsuga canadiană Cephalotaxus drupacea , Acer platanoides ‘ Schwedleri ’ : arțar Fagus sylvatica ‘ Atropunicea ’ : fag Corylus maxima ‘ Purpurea ’ : alun Viburnum rhytidophyllum : călin Quercus libani : stejar libanez Cephalanthus occidentalis , Taxodium distichum , Pterocarya fraxinifolia , Aesculus hippocastanum ‘Baumannii ’ : castan sălbatic Carpinus betulus : carpen Maclura pomifera : maclura pomiferă Fagus sylvatica ‘ Laciniata ’ : fag Philadelphus sp. , Fraxinus angustifolia ssp pannonica : frasin de câmp Fagus sylvatica : fag Populus alba : plop alb Pseudotsuga menziesii : pseudotsuga Liriodendron tulipifera : arbore de lalea Acer pseudoplatanus : paltin de munte Picea orientalis , Akebia quinata , Quercus robur : stejar Juniperus chinensis ’Keteleeri’ , Abies numidica , Pinus sylvestris : pin de pădure Carpinus betulus ‘ Fastigiata ’ : carpen Rhus verniciflua , Quercus rubra : stejar roșu Carpinus betulus ‘ Pendula ’ : carpen Pinus griffithii , Syringa chinensis , Libocedrus decurrens : cedru de California Lonicera maackii , Kolkwitzia amabilis , Buddleia alternifolia , Viburnum carlesii : călin Acer nikoense , Juniperus media ’Hetzii ’ : ienupăr Quercus dentata , Pinus armandii , Populus simonii ‘ Fastigiata’ , Liquidambar orientalis , Corylus avellana ‘Contorta’ : alun Wisteria floribunda ‘ Alba’ , Platanus acerifolia : platan Ginkgo biloba : arborele pagodelor Magnolia kobus , Acer saccharinum ‘ Wieri’ , Gymnocladus dioicus , Fagus sylvatica ‘ Pendula ’ : fag Celastrus orbiculatus , Parthenocissus tricuspidata , Acer platanoides : arțar Juniperus virginiana , Juglans nigra : nuc Metasequoia glyptostroboides , Acer saccharum Quercus frainetto : gârniță Celtis occidentalis : sâmbovină Tilia sp. : tei Fraxinus americana : frasin american Note Bibliografie Grădina Botanică din Vácrátót Descrierea grădinii botanice pe o pagină turistică Szakács Éva : A botanikus kertek küldetése a Vácrátóti Botanikus Kert tevékenysége tükrében . MTA ÖBKI , Vácrátót Vezi și Colecția taxonomică pe situl grădinii botanice Serele pe situl grădinii botanice Atracții turistice din Ungaria Vácrátót