Iorgu Steriu
Iorgu Steriu (n. , Pleasa, Imperiul Otoman — d. ) a fost un priceput comerciant și proprietar de restaurante aromân (fărșerot) din prima jumătate a secolului XX din București. Machedon capabil, în tot ceea ce a întreprins Steriu a dat dovadă de curaj și de o rara energie, ajungând în fruntea fărșeroților si a coloniei aromânești din București.

Conform celor consemnate de profesorul Rostás Zoltán din amintirile lui Anastase Nasta, pe plan politic Steriu a ocupat funcția de prim-ajutor (viceprimar) al primarului Capitalei.

Biografie

Familia
Tatăl său Constantin (Costa) a fost consemnat ca fiind primar în Armiro din Tesalia, Grecia în 1874-1875 (tot în același an acesta apare însă și deținând o cafenea precum si ca arendaș at hotelului „Patria” din București).

Pe lângă un fiu numit Nicu, Iorgu Steriu a avut și o fiică, aceasta căsătorindu-se tot cu un aromân numit Țovaru, medic.

Cariera
Și-a început activitatea comercială în 1892 cu negoțul de coloniale, vândute pe Lipscani și în alte centre (Pasajul Villacrosse, Hotel de France, Calea Moșilor, strada Doamnei, Calea Rahovei, strada Academiei Regale, Capul Podului, la Șosea și pe strada Carol. Prin anul 1897 acesta deținea deja restaurant și berărie, pentru ca în 1916 să fie proprietarul unui restaurant renumit, numit „Carpați” (situat pe locul actualului bloc cu Librăria Eminescu). Alte restaurante pe care le-a deținut au fost pe Calea Victoriei colț cu Știrbey Vodă și pe strada Câmpineanu.

Cea mai de seamă realizare a sa a fost însă grădina-restaurant „Luzana”, afacere în care a fost secondat de fiul său, Nicu.

Pe vremuri, terenului pe care s-a construit restaurantul lui Steriu i s-a mai spus și „Grădina de sub Mitropolie”, din ea desprizându-se pe lângă proprietatea aromânului și grădina-restaurant „Pariziana”. Clădirea grădinii-restaurant „Luzana” a fost începută în 1919 și a fost finalizată în 1927, fiind construită după planurile ginerelui lui Steriu – Achile Ghiaciu. Avea o suprafață de 4.300 m2și o instalatie mecanică unica în România acelor vremuri (cu fabrică de gheață și spălătorie mecanică de rufe și vase), iar salonul restaurantului era minunat decorat. Situată pe strada 11 iunie între Mitropolie și Parcul Carol I, la data deschiderii era printre cele mai dotate din epocă, fiind frecventată des de protipendada bucureșteană (actual clădirea este sediul Centrul Cultural pentru UNESCO „Nicolae Bălcescu”).

Relația cu aromânii din Balcani
Fiind aromân de origine, s-a dovedit a fi un mare filantrop și sprijinitor al cauzei românești în Balcani. Pictura și catapeteasma bisericii românești din orașul Corița (Korça, Albania astăzi) – situat lângă Pleasa, au fost executate la București pe cheltuiala sa, iar prin 1923 acesta a fost înregistrat ca înzestrând școala din Vodena (situată în zona Macedoniei, localitate astăzi cu numele de Edessa, din Grecia) cu o bogată bibliotecă populară. De asemenea, este menționat ca fiind cel care a suportat financiar icoanele  de la biserica aromână din Sofia, Sfânta Treime.

Note

Bibliografie
 Hâciu; Anastase; Aromânii ; Tipografia Cartea Putnei; Focșani; 1936; pp. 143, 424, 497
 Capidan, Th.; Fărșeroții; Dacoromania – Buletinul „Muzeului Limbei Române”, Anul VI 1929-1930; Ed. Cartea Românească; București; 1931, pp. 1–210

Legături externe
 Lupescu, Bogdan; Istorie într-un sertar de scrin; Formula As, 1286/2017;

Nașteri în 1873
Decese în 1947
Aromâni
Comercianți români
Oameni din România interbelică după județ
Antreprenori români
Iorgu Steriu ( n. , Pleasa , Imperiul Otoman — d . ) a fost un priceput comerciant și proprietar de restaurante aromân ( fărșerot ) din prima jumătate a secolului XX din București . Machedon capabil , în tot ceea ce a întreprins Steriu a dat dovadă de curaj și de o rara energie , ajungând în fruntea fărșeroților si a coloniei aromânești din București . Conform celor consemnate de profesorul Rostás Zoltán din amintirile lui Anastase Nasta , pe plan politic Steriu a ocupat funcția de prim- ajutor ( viceprimar ) al primarului Capitalei . Biografie Familia Tatăl său Constantin ( Costa ) a fost consemnat ca fiind primar în Armiro din Tesalia , Grecia în( tot în același an acesta apare însă și deținând o cafenea precum si ca arendaș at hotelului „ Patria ” din București ) . Pe lângă un fiu numit Nicu , Iorgu Steriu a avut și o fiică , aceasta căsătorindu -se tot cu un aromân numit Țovaru , medic . Cariera Și- a început activitatea comercială încu negoțul de coloniale , vândute pe Lipscani și în alte centre ( Pasajul Villacrosse , Hotel de France , Calea Moșilor , strada Doamnei , Calea Rahovei , strada Academiei Regale , Capul Podului , la Șosea și pe strada Carol . Prin anulacesta deținea deja restaurant și berărie , pentru ca însă fie proprietarul unui restaurant renumit , numit „ Carpați ” ( situat pe locul actualului bloc cu Librăria Eminescu ) . Alte restaurante pe care le- a deținut au fost pe Calea Victoriei colț cu Știrbey Vodă și pe strada Câmpineanu . Cea mai de seamă realizare a sa a fost însă grădina-restaurant „ Luzana ” , afacere în care a fost secondat de fiul său , Nicu . Pe vremuri , terenului pe care s- a construit restaurantul lui Steriu i s- a mai spus și „ Grădina de sub Mitropolie ” , din ea desprizându -se pe lângă proprietatea aromânului și grădina-restaurant „ Pariziana ” . Clădirea grădinii-restaurant „ Luzana” a fost începută înși a fost finalizată în fiind construită după planurile ginerelui lui Steriu – Achile Ghiaciu . Avea o suprafață de300 m2și o instalatie mecanică unica în România acelor vremuri ( cu fabrică de gheață și spălătorie mecanică de rufe și vase ) , iar salonul restaurantului era minunat decorat . Situată pe stradaiunie între Mitropolie și Parcul Carol I , la data deschiderii era printre cele mai dotate din epocă , fiind frecventată des de protipendada bucureșteană ( actual clădirea este sediul Centrul Cultural pentru UNESCO „ Nicolae Bălcescu” ) . Relația cu aromânii din Balcani Fiind aromân de origine , s- a dovedit a fi un mare filantrop și sprijinitor al cauzei românești în Balcani . Pictura și catapeteasma bisericii românești din orașul Corița ( Korça , Albania astăzi ) – situat lângă Pleasa , au fost executate la București pe cheltuiala sa , iar prinacesta a fost înregistrat ca înzestrând școala din Vodena ( situată în zona Macedoniei , localitate astăzi cu numele de Edessa , din Grecia ) cu o bogată bibliotecă populară . De asemenea , este menționat ca fiind cel care a suportat financiar icoanele de la biserica aromână din Sofia , Sfânta Treime . Note Bibliografie Hâciu ; Anastase ; Aromânii ; Tipografia Cartea Putnei ; Focșani ; pp. 143 , Capidan , Th . ; Fărșeroții ; Dacoromania – Buletinul „ Muzeului Limbei Române ” , Anul VI Ed . Cartea Românească ; București ; pp. 1–210 Legături externe Lupescu , Bogdan ; Istorie într- un sertar de scrin ; Formula As,2017 ; Nașteri în Decese în Aromâni Comercianți români Oameni din România interbelică după județ Antreprenori români