Ciocârlia (melodie)
Ciocârlia este − la origine − 

Există opinii care afirmă că inițial melodia ar fi provenit din Asia Centrală, sub forma unei melodii de dans pe care o interpretă dansează imitând mișcările ciocarliei.

Cântată în spațiul cultural românesc cu predilecție la vioară și la nai, actual ea și-a pierdut funcția dansantă și reprezintă o piesă concertantă de virtuozitate instrumentală − de inspirație populară. Reformularea componistică explică prezența în structura sa a unor elemente onomatopeice și de bravură instrumentală ce tind să redea trilul  ciocârliei.

Evoluție
Melodia a fost inițial culeasă și reformulată instrumental de naistul Angheluș Dinicu, și făcută celebră de către acesta împreună cu violonistul Sava Pădureanu la Expoziția Internațională de la Paris din 1889.

La succesul acestei piese au mai contribuit lăutarii Grigoraș Dinicu (nepotul lui Angheluș)  care a adaptat piesa pentru vioară, și Fănică Luca prin recitalurile, concertele și înregistrările sale, precum  și compozitorul George Enescu − cel care a inclus-o în Rapsodia română (1901-1902).

Diverse variante instrumentale ulterioare au fost lansate, printre care și cea rock, a trupei Phoenix.

Vezi și
 Ciocârlie

Referințe

Legături externe
 Rapsodiile Române de George Enescu: 1 și 2, articole de pe blog-ul folclormuzical.wordpress.com

Cântece populare românești
Ciocârlia este − la origine − Există opinii care afirmă că inițial melodia ar fi provenit din Asia Centrală , sub forma unei melodii de dans pe care o interpretă dansează imitând mișcările ciocarliei . Cântată în spațiul cultural românesc cu predilecție la vioară și la nai , actual ea și- a pierdut funcția dansantă și reprezintă o piesă concertantă de virtuozitate instrumentală − de inspirație populară . Reformularea componistică explică prezența în structura sa a unor elemente onomatopeice și de bravură instrumentală ce tind să redea trilul ciocârliei . Evoluție Melodia a fost inițial culeasă și reformulată instrumental de naistul Angheluș Dinicu , și făcută celebră de către acesta împreună cu violonistul Sava Pădureanu la Expoziția Internațională de la Paris din La succesul acestei piese au mai contribuit lăutarii Grigoraș Dinicu ( nepotul lui Angheluș ) care a adaptat piesa pentru vioară , și Fănică Luca prin recitalurile , concertele și înregistrările sale , precum și compozitorul George Enescu − cel care a inclus -o în Rapsodia română Diverse variante instrumentale ulterioare au fost lansate , printre care și cea rock , a trupei Phoenix . Vezi și Ciocârlie Referințe Legături externe Rapsodiile Române de George Enescu :și articole de pe blog -ul folclormuzical.wordpress.com Cântece populare românești