Gruia - Gârla Mare
Gruia - Gârla Mare este o zonă protejată (arie de protecție specială avifaunistică - SPA) situată în sud-vestul României, pe teritoriul administrativ al județului Mehedinți.

Localizare 
Aria naturală se află în extremitatea sud-estică a județului Mehedinți (în Lunca Dunării), pe teritoriul comunelor Gârla Mare, Gruia și Vrata, în imediata apropiere a drumului național DN56C, care leagă orașul localitatea Salcia de Burila Mare.

Descriere 
Zona a fost declarată Arie de Protecție Specială Avifaunistică prin Hotărârea  de Guvern nr. 1284 din 24 octombrie 2007 (privind declararea ariilor de protecție specială avifaunistică ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Natura 2000 în România) și se întinde pe o suprafață de 2.756 hectare.
Aria protejată (încadrată în bioregiunea geografică continentală) reprezintă o zonă naturală în lunca inundabilă a Dunării (lacuri, râuri, mlaștini, turbării, pajiști, păduri în tranziție, terenuri arabile cultivate, vii și livezi) ce asigură condiții de hrană, cuibărit și viețuire pentru mai multe specii de păsări migratoare, de pasaj sau sedentare (unele protejate prin lege).

Avifaună 

Situl adăpostește o gamă variată păsări cu specii de: uliu-păsărar (Accipiter nisus), lăcarul mare (Acrocephalus arundinaceus), lăcarul de mlaștină (Acrocephalus palustris), lăcarul de rogoz (Acrocephalus schoenobaenus), lăcarul de lac (Acrocephalus scirpaceus), fluierar de munte (Actitis hypoleucos), rață sulițar (Anas acuta), rață fluierătoare (Anas penelope), rață lingurar (Anas clypeata), rață mare (Anas platyrhynchos), rață pestriță (Anas strepera), rață cârâietoare (Anas querquedula), gârliță mare (Anser albifrons), stârc cenușiu (Ardea cinerea), stârc roșu (Ardea purpurea), stârc galben (Ardeola ralloides), rața roșie (Aythya nyroca), rață-cu-cap-castaniu (Aythya ferina), rața moțată (Aythya fuligula), buhai de baltă (Botaurus stellaris), rață sunătoare (Bucephala clangula), bufniță (Bubo bubo), șorecar-încălțat (Buteo lagopus), prundaș nisipar (Calidris alba), prundaș-gulerat-mic (Charadrius dubius), chirighiță-cu-obraz-alb (Chlidonias hybridus), scatiu (Carduelis spinus), chirighiță-cu-aripi-albe (Chlidonias leucopterus), dumbrăveancă (Coracias garrulus), lebădă de vară (Cygnus olor), lăstun de casă (Delichon urbicum), egretă albă (Egretta alba),    
egretă mică (Egretta garzetta), măcăleandru (Erithacus rubecula), lișiță (Fulica atra), becațină comună (Gallinago gallinago), găinușă de baltă (Gallinula chloropus),  
codalb (Haliaeetus albicilla), piciorong (Himantopus himantopus), stârc pitic (Ixobrychus minutus), pescăruș argintiu (Larus cachinnans), sitarul de mal nordic (Limosa lapponica), grelușelul-de-tufiș (Locustella fluviatilis), grelușel-de-zăvoi (Locustella luscinioides), ferestraș mare (Mergus merganser), ferestraș moțat (Mergus serrator), codobatură albă (Motacilla alba), codobatură galbenă (Motacilla flava), grangur (Oriolus oriolus), lopătar (Platalea leucorodia), pelicanul comun (Pelecanus onocrotalus), cormoran mic (Phalacrocorax pygmeus), lopătar (Platalea leucorodia), țigănuș (Plegadis falcinellus), pițigoi-pungar (Remiz pendulinus), chiră de baltă (Sterna hirundo), fluierar de zăvoi (Tringa ochropus), corcodel mic (Tachybaptus ruficollis) sau nagâț (Vanellus vanellus).

Căi de acces 
 Drumul național DN56A pe ruta: Drobeta Turnu-Severin - Hinova - Rogova - Vânju Mare - Vânători - Obârșia de Câmp - drumul național DN56C pe ruta Salcia - Vrata.

Monumente și atracții turistice 
În vecinătatea sitului se află numeroase obiective de interes istoric, cultural și turistic; astfel:

 Biserica "Pogorârea Sf. Duh" din satul Gârla Mare, construcție 1838, monument istoric.
 Biserica de lemn și zid din Gruia cu hramul „Adormirea Maicii Domnului”, construcție 1834, monument istoric.
 Lunca Dunării
 Situl arheologic "La Gârloacă" din satul Gârla Mare (Epoca bronzului, Cultura Gârla Mare).
 Situl arheologic "La Carieră" de la Gruia (sec. II - I a. Chr., Latène, Cultura geto - dacică, sec. VI a. Chr., Hallstatt târziu).
 Situl arheologic de la Vrata (Epoca medievală, sec. XIV - XV).
 Situl arheologic de la Izvoarele (sec. XIV, Epoca romană, sec. I a. Chr., Latène, Cultura geto - dacică, sec. IX - VII a. Chr., Hallstatt, Epoca bronzului, Cultura Gârla Mare).

Vezi și 
 Natura 2000
 Lista siturilor Natura 2000 din România

Legături externe 
 Situl Natura 2000 Gruia – Gârla Mare; wordpress.com
 Arii de importanță avifaunistică din România Situl Natura 2000 Gruia - Gârla Mare ; iba.sor.ro
 Coridorul verde al Dunării - Aria naturală protejată Gruia-Gârla Mare ; coridorulverde.ro
Reportaje
 Turnu Severin: Biodiversitatea din zona Gruia – Gârla mare expusă la muzeu; adevarul.ro
 Mehedinți: Dunărea a inundat fermele piscicole de la Gruia și Gârla Mare; amosnews.ro

Note 

Arii protejate din România
Zone umede
Gruia - Gârla Mare este o zonă protejată ( arie de protecție specială avifaunistică - SPA ) situată în sud-vestul României , pe teritoriul administrativ al județului Mehedinți . Localizare Aria naturală se află în extremitatea sud-estică a județului Mehedinți ( în Lunca Dunării ) , pe teritoriul comunelor Gârla Mare , Gruia și Vrata , în imediata apropiere a drumului național DN56C , care leagă orașul localitatea Salcia de Burila Mare . Descriere Zona a fost declarată Arie de Protecție Specială Avifaunistică prin Hotărârea de Guvern nr.dinoctombrie ( privind declararea ariilor de protecție specială avifaunistică ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Naturaîn România ) și se întinde pe o suprafață de756 hectare . Aria protejată ( încadrată în bioregiunea geografică continentală ) reprezintă o zonă naturală în lunca inundabilă a Dunării ( lacuri , râuri , mlaștini , turbării , pajiști , păduri în tranziție , terenuri arabile cultivate , vii și livezi ) ce asigură condiții de hrană , cuibărit și viețuire pentru mai multe specii de păsări migratoare , de pasaj sau sedentare ( unele protejate prin lege ) . Avifaună Situl adăpostește o gamă variată păsări cu specii de : uliu-păsărar ( Accipiter nisus ) , lăcarul mare ( Acrocephalus arundinaceus ) , lăcarul de mlaștină ( Acrocephalus palustris ) , lăcarul de rogoz ( Acrocephalus schoenobaenus ) , lăcarul de lac ( Acrocephalus scirpaceus ) , fluierar de munte ( Actitis hypoleucos ) , rață sulițar ( Anas acuta ) , rață fluierătoare ( Anas penelope ) , rață lingurar ( Anas clypeata ) , rață mare ( Anas platyrhynchos ) , rață pestriță ( Anas strepera ) , rață cârâietoare ( Anas querquedula ) , gârliță mare ( Anser albifrons ) , stârc cenușiu ( Ardea cinerea ) , stârc roșu ( Ardea purpurea ) , stârc galben ( Ardeola ralloides ) , rața roșie ( Aythya nyroca ) , rață -cu-cap-castaniu ( Aythya ferina ) , rața moțată ( Aythya fuligula ) , buhai de baltă ( Botaurus stellaris ) , rață sunătoare ( Bucephala clangula ) , bufniță ( Bubo bubo ) , șorecar-încălțat ( Buteo lagopus ) , prundaș nisipar ( Calidris alba ) , prundaș-gulerat -mic ( Charadrius dubius ) , chirighiță -cu-obraz-alb ( Chlidonias hybridus ) , scatiu ( Carduelis spinus ) , chirighiță -cu-aripi-albe ( Chlidonias leucopterus ) , dumbrăveancă ( Coracias garrulus ) , lebădă de vară ( Cygnus olor ) , lăstun de casă ( Delichon urbicum ) , egretă albă ( Egretta alba ) , egretă mică ( Egretta garzetta ) , măcăleandru ( Erithacus rubecula ) , lișiță ( Fulica atra ) , becațină comună ( Gallinago gallinago ) , găinușă de baltă ( Gallinula chloropus ) , codalb ( Haliaeetus albicilla ) , piciorong ( Himantopus himantopus ) , stârc pitic ( Ixobrychus minutus ) , pescăruș argintiu ( Larus cachinnans ) , sitarul de mal nordic ( Limosa lapponica ) , grelușelul-de-tufiș ( Locustella fluviatilis ) , grelușel-de- zăvoi ( Locustella luscinioides ) , ferestraș mare ( Mergus merganser ) , ferestraș moțat ( Mergus serrator ) , codobatură albă ( Motacilla alba ) , codobatură galbenă ( Motacilla flava ) , grangur ( Oriolus oriolus ) , lopătar ( Platalea leucorodia ) , pelicanul comun ( Pelecanus onocrotalus ) , cormoran mic ( Phalacrocorax pygmeus ) , lopătar ( Platalea leucorodia ) , țigănuș ( Plegadis falcinellus ) , pițigoi-pungar ( Remiz pendulinus ) , chiră de baltă ( Sterna hirundo ) , fluierar de zăvoi ( Tringa ochropus ) , corcodel mic ( Tachybaptus ruficollis ) sau nagâț ( Vanellus vanellus ) . Căi de acces Drumul național DN56A pe ruta : Drobeta Turnu-Severin - Hinova - Rogova - Vânju Mare - Vânători - Obârșia de Câmp - drumul național DN56C pe ruta Salcia - Vrata . Monumente și atracții turistice În vecinătatea sitului se află numeroase obiective de interes istoric , cultural și turistic ; astfel : Biserica " Pogorârea Sf. Duh " din satul Gârla Mare , construcție monument istoric . Biserica de lemn și zid din Gruia cu hramul „ Adormirea Maicii Domnului ” , construcție monument istoric . Lunca Dunării Situl arheologic " La Gârloacă " din satul Gârla Mare ( Epoca bronzului , Cultura Gârla Mare ) . Situl arheologic " La Carieră " de la Gruia ( sec . II - I a . Chr. , Latène , Cultura geto - dacică , sec . VI a . Chr. , Hallstatt târziu ) . Situl arheologic de la Vrata ( Epoca medievală , sec . XIV - XV ) . Situl arheologic de la Izvoarele ( sec . XIV , Epoca romană , sec . I a . Chr. , Latène , Cultura geto - dacică , sec . IX - VII a . Chr. , Hallstatt , Epoca bronzului , Cultura Gârla Mare ) . Vezi și Natura Lista siturilor Naturadin România Legături externe Situl NaturaGruia – Gârla Mare ; wordpress.com Arii de importanță avifaunistică din România Situl NaturaGruia - Gârla Mare ; iba.sor.ro Coridorul verde al Dunării - Aria naturală protejată Gruia-Gârla Mare ; coridorulverde.ro Reportaje Turnu Severin : Biodiversitatea din zona Gruia – Gârla mare expusă la muzeu ; adevarul.ro Mehedinți : Dunărea a inundat fermele piscicole de la Gruia și Gârla Mare ; amosnews.ro Note Arii protejate din România Zone umede