Atentatul din Senatul României din 1920
Atentatul din Senatul României din 1920 a fost înfăptuit la 8 decembrie 1920, prin instalarea și amorsarea unei bombe artizanale, de către un grup terorist de extremă stângă. 

Atentatul trebuia să ducă la o „ridicare a maselor” și la haos, la răsturnarea monarhiei și la instalarea unui regim bolșevic. Vestea atentatului a sosit la Moscova în timp ce o delegație de comuniști români se afla în vizită la Lenin, la Kremlin. Kominternul încerca să fabrice un puci în România.

Atacul 
La 8 decembrie 1920, Max Goldstein, Saul Osias și Leon Lichtblau, au pus la cale un atac terorist cu bombă artizanală plasată în sala Senatului României.

Goldstein era șeful unui grup anarhist-terorist format din evrei comuniști, condus de Abraham Grinstein, șeful serviciului de terorism cu sediul la Odessa.

Se bănuia că grupul lor nu a acționat singur, ci i-a avut drept complici și pe alții, ca Alecu Constantinescu, conducătorul aripii de extremă stângă a Partidului Socialist din România, care în 1921 s-a desprins din acesta și a format Partidul Comunist din România (cu numele provizoriu de Partidul Socialist Comunist).

Victime 
Deflagrația i-a ucis pe ministrul Justiției, Dimitrie Greceanu, decedat la spital, și pe senatorii Demetriu Radu (episcop greco-catolic de Oradea Mare, ucis pe loc) și Spirea Gheorghiu (decedat la spital). În urma atentatului  au fost și răniți printre care președintele Senatului, Constantin Coandă, episcopul ortodox Nifon Nicolescu și episcopul ortodox Roman Ciorogariu.

Urmări 
Atentatul a dus la condamnarea comuniștilor în Procesul din Dealul Spirii și la interzicerea Partidului Comunist. Conducătorul partidului comunist, Gheorghe Cristescu „Plăpumaru” a respins orice acuzație de conspirație, iar implicarea partidului este încă nedemonstrată. Directivele Cominternului recomandau acțiuni violente, dar nu e sigură implicarea acestuia în atentat. În mărturia sa de la proces, Cristescu a susținut că acțiunile lui Goldstein erau mai degrabă inspirate de anarhism.

În octombrie 1921 Goldstein a fost arestat în timp ce încerca să intre clandestin în România venind de la Ruse (Bulgaria). La 28 iunie 1922 Max Goldstein a fost condamnat la muncă forțată pe viață pentru aruncarea bombei la senat și pentru uciderea a două persoane și rănirea altora. Ceilalți inculpați au fost condamnați la pedepse între o lună și 10 ani de muncă forțată. Sentințele au fost pronunțate după 125 de ședințe.

Omagierea victimelor 
Celor trei senatori uciși de explozia bombei, Spirea Gheorghiu, Dimitrie Greceanu și Demetriu Radu, li s-au organizat funeralii naționale. 

În anii 1920 denumirea localității natale a episcopului Demetriu Radu, Tâmpăhaza-Uifalău, a fost românizată sub forma de Rădești, în amintirea și pentru cinstirea episcopului Radu.

Vezi și
Atentatul de la biserica Sfânta Nedelia

Note

Bibliografie 
 Totalitarism de Dreapta în România, origini și manifestări 1919-1927, Institutul Național Pentru Studierea Totalitarismului, București 1996
 Dinu C. Giurescu, Istoria României în Date, Editura Enciclopedică, București, 2007.
 Atentatul de la Senatul Romaniei, o piesa in dosarul comunistilor , 20 octombrie 2004, Jurnalul Național
 Stelian Tănase, „Procesul din Dealul Spirii”, in Magazin Istoric. Octombrie 2003.
 Stelian Tănase, București-Strict secret, Teroare la București
 New York Times, 29 June 1922.
 L'Humanité, 29 Juin 1922. 
 Le Temps, 29 Juin 1922.
 Ioan M. Bota, Istoria Bisericii Universale și a Bisericii românești de la origini până în zilele noatre, Casa de Editură "Viața Creștină", Cluj-Napoca, 1994, pp. 288 - 289;
 Dicționar enciclopedic, vol. VI, R-Ș, Editura enciclopedică, 2006.

Vezi și 
 Max Goldstein

Legături externe 
 Historia.ro,  Atentat cu bombă în Senatul României, autor: Ciprian Plăiașu  
 Historia.ro,  Primul atentat cu bombă în Senatul României, autor: Cornel Ilie 
 Ziua, Nr. 4053, 6 octombrie 2007, București-Strict secret,  Miruna Munteanu, Confesiunea unui terorist comunist

1920 în România
Terorism în România
Anarhism
Atentate
Comunism
Istoria contemporană a României
Istoria României Mari (1918-1939)
Atentatul din Senatul României dina fost înfăptuit ladecembrie prin instalarea și amorsarea unei bombe artizanale , de către un grup terorist de extremă stângă . Atentatul trebuia să ducă la o „ ridicare a maselor ” și la haos , la răsturnarea monarhiei și la instalarea unui regim bolșevic . Vestea atentatului a sosit la Moscova în timp ce o delegație de comuniști români se afla în vizită la Lenin , la Kremlin . Kominternul încerca să fabrice un puci în România . Atacul Ladecembrie Max Goldstein , Saul Osias și Leon Lichtblau , au pus la cale un atac terorist cu bombă artizanală plasată în sala Senatului României . Goldstein era șeful unui grup anarhist-terorist format din evrei comuniști , condus de Abraham Grinstein , șeful serviciului de terorism cu sediul la Odessa . Se bănuia că grupul lor nu a acționat singur , ci i- a avut drept complici și pe alții , ca Alecu Constantinescu , conducătorul aripii de extremă stângă a Partidului Socialist din România , care îns-a desprins din acesta și a format Partidul Comunist din România ( cu numele provizoriu de Partidul Socialist Comunist ) . Victime Deflagrația i- a ucis pe ministrul Justiției , Dimitrie Greceanu , decedat la spital , și pe senatorii Demetriu Radu ( episcop greco-catolic de Oradea Mare , ucis pe loc ) și Spirea Gheorghiu ( decedat la spital ) . În urma atentatului au fost și răniți printre care președintele Senatului , Constantin Coandă , episcopul ortodox Nifon Nicolescu și episcopul ortodox Roman Ciorogariu . Urmări Atentatul a dus la condamnarea comuniștilor în Procesul din Dealul Spirii și la interzicerea Partidului Comunist . Conducătorul partidului comunist , Gheorghe Cristescu „ Plăpumaru” a respins orice acuzație de conspirație , iar implicarea partidului este încă nedemonstrată . Directivele Cominternului recomandau acțiuni violente , dar nu e sigură implicarea acestuia în atentat . În mărturia sa de la proces , Cristescu a susținut că acțiunile lui Goldstein erau mai degrabă inspirate de anarhism . În octombrieGoldstein a fost arestat în timp ce încerca să intre clandestin în România venind de la Ruse ( Bulgaria ) . LaiunieMax Goldstein a fost condamnat la muncă forțată pe viață pentru aruncarea bombei la senat și pentru uciderea a două persoane și rănirea altora . Ceilalți inculpați au fost condamnați la pedepse între o lună șiani de muncă forțată . Sentințele au fost pronunțate dupăde ședințe . Omagierea victimelor Celor trei senatori uciși de explozia bombei , Spirea Gheorghiu , Dimitrie Greceanu și Demetriu Radu , li s- au organizat funeralii naționale . În aniidenumirea localității natale a episcopului Demetriu Radu , Tâmpăhaza-Uifalău , a fost românizată sub forma de Rădești , în amintirea și pentru cinstirea episcopului Radu . Vezi și Atentatul de la biserica Sfânta Nedelia Note Bibliografie Totalitarism de Dreapta în România , origini și manifestări Institutul Național Pentru Studierea Totalitarismului , București Dinu C. Giurescu , Istoria României în Date , Editura Enciclopedică , București , Atentatul de la Senatul Romaniei , o piesa in dosarul comunistilor , octombrie Jurnalul Național Stelian Tănase , „ Procesul din Dealul Spirii ” , in Magazin Istoric . Octombrie Stelian Tănase , București-Strict secret , Teroare la București New York Times,June L'Humanité,Juin Le Temps,Juin Ioan M. Bota , Istoria Bisericii Universale și a Bisericii românești de la origini până în zilele noatre , Casa de Editură " Viața Creștină " , Cluj-Napoca , pp.- Dicționar enciclopedic , vol . VI , R-Ș , Editura enciclopedică , Vezi și Max Goldstein Legături externe Historia.ro , Atentat cu bombă în Senatul României , autor : Ciprian Plăiașu Historia.ro , Primul atentat cu bombă în Senatul României , autor : Cornel Ilie Ziua , Nr.octombrie București-Strict secret , Miruna Munteanu , Confesiunea unui terorist comunist 1920 în România Terorism în România Anarhism Atentate Comunism Istoria contemporană a României Istoria României Mari