Tunelul Capra-Bâlea
Tunelul Capra–Bâlea (găsit și sub numele de Tunelul Bâlea Lac) este un tunel rutier montan situat pe DN7C (Transfăgărășan) la cota de maximă altitudine a acestuia (2042 m).

Tunelul se întinde pe teritoriul a două județe, portalul de sud se află în județul Argeș iar portalul de nord în județul Sibiu.

Date geografice 
Unește rutier văile glaciare Bâlea – situată la nord și Capra (prin intermediul  circului glaciar drenat de pârâul Pisica) – situată la sud , asigurând la nivelul Munților Făgăraș trecerea între sudul Transilvaniei și nordul Munteniei. Tunelul – care se află la distanța 116 km și 300 m de la originea argeșeană a DN7C, străbate creasta Făgărașului între vârfurile Paltinul (2398 m) și Iezerul Caprei (2417 m) pe sub muntele Paltinul,  între cotele 2.025 și 2.042 metri. 

Spre vest se găsește Pasul Lainici iar spre est Pasul Giuvala. Cea mai apropiată gară de cale ferată se află la Halta Cârța pe Magistrala CFR 200.

Caracteristici 

Este cel mai lung tunel (887 m) și în același timp lucrarea de artă rutieră situată la cea mai mare altitudine, din România. Galeria sa are o înălțime de 4,4 m. În interior se află un trotuar cu o lățime de 1 m alături de o bandă de circulație cu lățimea de 6 m și câteva refugii. Aerisirea se face natural prin intermediul curenților de aer. Are la intrări porți metalice ce se închid iarna, dotate cu uși pentru accesul pietonal. Actual tunelul este din nou iluminat electric (din 2011, vezi imaginea).

Istoric 
Construcția sa a început în 1972, străpungerea muntelui a fost realizată în toamna anului 1973 și inaugurarea s-a făcut în 1974 – când a fost și iluminat artificial, ulterior această facilitate lipsind  pentru multă vreme. Construirea a fost încredințată Trustului de Construcții Hidroenergetice București, la activitate participând aproximativ 120 de lucrători, din care 60-70 angajați civili din partea trustului și restul – militari geniști. Sediul coloniei de lucru a fost stabilit în Căldarea Mioarelor. Pe parcursul activității au fost și victime umane.

Obiective turistice de vecinătate
 Lacurile glaciare Bâlea și Capra
 Cascadele Bâlea și Capra
 Rezervația naturală Valea Bâlii
  Barajul Vidraru și statuia lui Prometeu
 Cetatea Poenari
 Mănăstirea Sfântul Prooroc Ilie - Paltinul

Referințe

Bibliografie 
 Ministerul Transporturilor și Infrastructurii; Normativul privind circulația rutieră pe drumurile montane, drumul național DN7C "Transfăgărășan" și drumul național DN 67C "Transalpina" - indicativ AND 615-2020, din 01.02.2021; Monitorul Oficial, Partea I nr. 223 din 04 martie 2021
Literatură suplimentară
 Epopeea Transfăgărășanului, Romulus Lal, Ed. Scrisul Românesc, Craiova, 1975

Galerie

Vezi și 
 Transfăgărășan
 Munții Făgăraș
 Relief glaciar

Legături externe

Capra–Bâlea
Carpații Meridionali
Turismul în România
Tuneluri rutiere din România
Tunelul Capra–Bâlea ( găsit și sub numele de Tunelul Bâlea Lac ) este un tunel rutier montan situat pe DN7C ( Transfăgărășan ) la cota de maximă altitudine a acestuiam ) . Tunelul se întinde pe teritoriul a două județe , portalul de sud se află în județul Argeș iar portalul de nord în județul Sibiu . Date geografice Unește rutier văile glaciare Bâlea – situată la nord și Capra ( prin intermediul circului glaciar drenat de pârâul Pisica ) – situată la sud , asigurând la nivelul Munților Făgăraș trecerea între sudul Transilvaniei și nordul Munteniei . Tunelul – care se află la distanțakm șim de la originea argeșeană a DN7C , străbate creasta Făgărașului între vârfurile Paltinulm ) și Iezerul Capreim ) pe sub muntele Paltinul , între cotele025 și042 metri . Spre vest se găsește Pasul Lainici iar spre est Pasul Giuvala . Cea mai apropiată gară de cale ferată se află la Halta Cârța pe Magistrala CFR Caracteristici Este cel mai lung tunelm ) și în același timp lucrarea de artă rutieră situată la cea mai mare altitudine , din România . Galeria sa are o înălțime de4 m . În interior se află un trotuar cu o lățime dem alături de o bandă de circulație cu lățimea dem și câteva refugii . Aerisirea se face natural prin intermediul curenților de aer . Are la intrări porți metalice ce se închid iarna , dotate cu uși pentru accesul pietonal . Actual tunelul este din nou iluminat electric ( din vezi imaginea ) . Istoric Construcția sa a început în străpungerea muntelui a fost realizată în toamna anuluiși inaugurarea s- a făcut în– când a fost și iluminat artificial , ulterior această facilitate lipsind pentru multă vreme . Construirea a fost încredințată Trustului de Construcții Hidroenergetice București , la activitate participând aproximativde lucrători , din careangajați civili din partea trustului și restul – militari geniști . Sediul coloniei de lucru a fost stabilit în Căldarea Mioarelor . Pe parcursul activității au fost și victime umane . Obiective turistice de vecinătate Lacurile glaciare Bâlea și Capra Cascadele Bâlea și Capra Rezervația naturală Valea Bâlii Barajul Vidraru și statuia lui Prometeu Cetatea Poenari Mănăstirea Sfântul Prooroc Ilie - Paltinul Referințe Bibliografie Ministerul Transporturilor și Infrastructurii ; Normativul privind circulația rutieră pe drumurile montane , drumul național DN7C " Transfăgărășan " și drumul național DN " Transalpina " - indicativ AND din02.2021 ; Monitorul Oficial , Partea I nr.dinmartie Literatură suplimentară Epopeea Transfăgărășanului , Romulus Lal , Ed . Scrisul Românesc , Craiova , Galerie Vezi și Transfăgărășan Munții Făgăraș Relief glaciar Legături externe Capra–Bâlea Carpații Meridionali Turismul în România Tuneluri rutiere din România