Gheorghe din Trebizonda
Gheorghe din Trebizonda  sau Gheorghe din Trapezunt sau George din Trapezunt, în greacă: Γεώργιος Τραπεζούντιος / Géôrgios Trapézoundios, iar în latină:  Georgius Trapezuntius (n. Candia, azi Heraklion, Creta în 1396 -  m. Roma în 1472), filosof grec, secretar pontifical,  a fost unul din principalii umaniști ai Renașterii italiene. Comentator critic al lui Aristotel, el a fost și unul din primii traducători ai Almagestei lui Ptolemeu.

Biografie
Gheorghe din Trebizaonda s-a născut la Candia, azi Heraklion, în insula Creta. Numele de familie Trapézoundios (în latină: Trapezuntius) arată că familia sa era originară din Trapezunt, cetate în Asia Mică, pe coasta sudică a Mării Negre. Familia sa a emigrat în Creta la sfârșitul secolului al XIII-lea sau la începutul secolului al XIV-lea din Imperiul din Trapezunt. În epoca nașterii sale, Creta era deja de două secole sub dominația Republicii Venețiene. Această integrare a insulei în sistemul comercial venețian a asigurat autohtonilor o oarecare prosperitate economică și a  favorizat apariția unei adevărate burghezii grecești (E drept, doar urbană!), ale cărei exigențe în materie de educație stimulau reușita socio-economică. Învățarea latinei era deja destul de bine asigurată pentru a permite, în anii 1340-1350, formarea inițială a unor literați de prestigiu cum au fost Petru Philarges, viitor antipapă de la Pisa Alexandru al V-lea (1409-1410), în timp ce menținerea unei culturi greco-ortodoxe de tradiție bizantină producea teologi talentați, precum au fost călugării Iosif Philarges și Nil Damilas.

La începutul anilor 1410, provenit dintr-o familie care ocupa o poziție mijlocie în ierarhia socială a Candiei, capitala Cretei, tânărul Gheorghe a beneficiat de această ambianță favorabilă. Tatăl său, papas Constantin Trapezoundios, l-a trimis de foarte tânăr în cercul literar prestigios condus de superiorul său ierarhic, protopopul de Candia Ioan Simeonakis, care grupase în jurul lui știutori de carte interesați atât de inovațiile scolasticii occidentale cât și de cultura greacă antică și bizantină. Mulțumită învățăturii unui asemenea profesor, Gheorghe a demonstrat foarte repede o excelentă cunoaștere a autorilor clasici, și tot prin intermediul acestui Simeonakis a primit, în 1416, invitația de a-și continua educația în Italia, la Veneția, din partea lui Francesco Barbaro, căruia i-a servit la început de secretar.

La Veneția a urmat cursurile lui Guarino Guarini și ale lui Vittorino da Feltre, apoi a plecat, în 1417, la Universitatea din Padova unde l-a avut codiscipol pe Francesco Filelfo, căruia îi va succede la catedra publică de latină de la Vicenza, în 1420, când Filelfo a eliberat-o în ajunul plecării sale la Constantinopol. În același an Gheorghe a obținut cetățenia venețiană, cât și primele succese publice, la Vicenza în 1421, ca urmare a strălucitoarei sale elocvențe latine.

Opera

În greacă (în ordinea publicării)
 Πρὸς τὸν ὑψηλότατον καὶ θειώτατον Βασιλέα Ῥωμαίων Ἰωάννην τὸν Παλαιολόγον publicată și în versiune latină: Epístola ad excelsissimum sacratissimumque Regem Romanorum Joannem Palaeologum, Ingolstadt, 1604.
 Πρὸς Ἰωάννην τὸν Κουθοκλήσιον περὶ τῇς ἐκπορεύσεως τοῦ Ἀγίου Πνεύματος, Ad Joannis Cuboclesium de Processione Spiritus Sancti, Roma, 1652 in Graecia Orthodoxa de Leone Allacci.
 Περὶ τῇς ἐκπορεύσεως τοῦ Ἀγίου Πνεύματος καὶ περὶ τῇς μιᾶς ἁγίας καθολικῆς Ἐκκλησίας, τοῖσ ἐν Κρήτῃ θεἰοις ἀνδράσι ἰερομονάχοις τε καὶ ἰερεῦσι, De Processione Spiritus Sancti et de Una Sancta Catholica Ecclesia, Divinis Hominibus, qui in Creta Insula Sunt, Hieromonachis et Sacerdotibus, Roma, 1652 in Graecia Orthodoxa de Leone Allacci.

În latină (în ordinea publicării)
 Rhetorica, Libri V, Venezia, 1470
 De Octo Partibus Orationis ex Prisciano Compendium, Milano, 1472
 De Artificio Ciceronianae Orationis pro Q. Ligario, Venezia, 1477
 Commentarius in Philippica Ciceronis, Venezia, anul publicării este necunoscut
 Dialectica, Strasbourg, 1509
 Comparationes Philosophorum Platonis et Aristotelis, Venezia, 1523
 De Antisciis in quorum Rationem Fata sua rejiscit, Venezia, 1525
 Cur Astrologorum Judicia plerumque falluntur, Venezia, 1525
 Expositio in illud "Sii eum volo manere donce veniam", Basel, 1543
 In Claudii Ptolemaei Centum Sententias Commentarius, Colonia, 1544
 Acta Beati Andreae Chii, Colonia, 1618

Traduceri (în ordinea publicării)
 Eusebius Pamphili de Praeparatione Evangelica a Giorgio Trapezuntio traductus, Venezia, 1470
 Joannes Chrysostomus super Matthaeum, Colonia, 1487
 Rhetoricorum Aristotelis ad Theodecten Libri Tres, Lipsia, 1503
 Opus insigne Beati Patris Cyrilli, patriarchae Alexandriae in Evangelicum Joannis, Paris, 1508 (Vol I-IV e vol. IX-XII).
 Joannis Chrysostomy de Laudibus et Excellentia Sancti Pauli Homiliae quatuor per Georg. Trapezuntium e Graeco traductae, Lipsia, 1510
 Praeclarum Opus Cyrilli Alex. qui Thesaurus nuncupatur, Paris, 1513
 [[Almageste|Almagesti Ptolemaei Libri XIII]], Venezia, 1515
 Sti Gregorii Nysseni De Vitae Perfectione, sive Vita Moysis, Viena, 1517
 Sti Basilii Magni adversus Apologiam Eunomii Antirrehticus, Libri V, Roma, 1526
 Historia Sanctorum Barlaam et Josaphat, Basel, 1548.

Traduceri rămase nepublicate

Aristotel
 Problemata
 Physica
 De Anima
 De Animalibus
 De Generatione et Corruptione

Platon
 De Legibus

Note

Bibliografie
 Monfasani J., George of Trebizond. A biography and a study of his rhetoric and logic, Leiden, Brill, 1976.
 Monfasani J., ed., Collectanea Trapezuntiana. Texts, Documents, and Bibliographies of George of Trebizond, Binghamton, NY: RSA, 1984.
 Ganchou Th., Le dilemme religieux de la famille crétoise de Géôrgios Trapézountios : Constantinople ou Rome ?, I greci durante la venetocrazia : Uomini, spazio, idee (XIII-XVIII sec.), Atti del Convegno Internazionale di Studi, Venezia, 3-7 dicembre 2007, éd. Ch. Maltézou, A. Tzavara, D. Vlassi, Venise 2009, pp. 251-275.
 Ganchou Th., Iôannès Argyropoulos, Géôrgios Trapézountios et le patron crétois Géôrgios Maurikas, Thesaurismata 38, 2008, pp. 105-212.
 Balivet M., Pour une concorde islamo-chrétienne. Démarches byzantines et latines à la fin du Moyen Âge. De Nicolas de Cues à Georges de Trébizonde, Istituto de Studi Arabi et d'Islamistica, Rome 1997.
 Théodore Khoury,  Georges de Trébizonde et l'Union islamo-chrétienne, Proche-Orient chrétien, Jérusalem, 1971.

 

Nașteri în 1396
Decese în 1472
Teologi greci
Filozofi greci
Scriitori de limbă latină
Umaniști
Renașterea italiană
Filozofi din secolul al XV-lea
Dialoguri între creștini și musulmani
Traducători greci
Traducători din greaca veche
Traducători în latină
Nașteri la Heraklion
Absolvenți ai Universității din Padova
Bizantini din secolul al XV-lea
Filozofi bizantini
Gheorghe din Trebizonda sau Gheorghe din Trapezunt sau George din Trapezunt , în greacă : Γεώργιος Τρ απεζούντιος / Géôrgios Trapézoundios , iar în latină : Georgius Trapezuntius ( n. Candia , azi Heraklion , Creta în- m . Roma în filosof grec , secretar pontifical , a fost unul din principalii umaniști ai Renașterii italiene . Comentator critic al lui Aristotel , el a fost și unul din primii traducători ai Almagestei lui Ptolemeu . Biografie Gheorghe din Trebizaonda s- a născut la Candia , azi Heraklion , în insula Creta . Numele de familie Trapézoundios ( în latină : Trapezuntius ) arată că familia sa era originară din Trapezunt , cetate în Asia Mică , pe coasta sudică a Mării Negre . Familia sa a emigrat în Creta la sfârșitul secolului al XIII -lea sau la începutul secolului al XIV -lea din Imperiul din Trapezunt . În epoca nașterii sale , Creta era deja de două secole sub dominația Republicii Venețiene . Această integrare a insulei în sistemul comercial venețian a asigurat autohtonilor o oarecare prosperitate economică și a favorizat apariția unei adevărate burghezii grecești ( E drept , doar urbană ! ) , ale cărei exigențe în materie de educație stimulau reușita socio-economică . Învățarea latinei era deja destul de bine asigurată pentru a permite , în anii formarea inițială a unor literați de prestigiu cum au fost Petru Philarges , viitor antipapă de la Pisa Alexandru al V -lea în timp ce menținerea unei culturi greco-ortodoxe de tradiție bizantină producea teologi talentați , precum au fost călugării Iosif Philarges și Nil Damilas . La începutul anilor provenit dintr- o familie care ocupa o poziție mijlocie în ierarhia socială a Candiei , capitala Cretei , tânărul Gheorghe a beneficiat de această ambianță favorabilă . Tatăl său , papas Constantin Trapezoundios , l- a trimis de foarte tânăr în cercul literar prestigios condus de superiorul său ierarhic , protopopul de Candia Ioan Simeonakis , care grupase în jurul lui știutori de carte interesați atât de inovațiile scolasticii occidentale cât și de cultura greacă antică și bizantină . Mulțumită învățăturii unui asemenea profesor , Gheorghe a demonstrat foarte repede o excelentă cunoaștere a autorilor clasici , și tot prin intermediul acestui Simeonakis a primit , în invitația de a -și continua educația în Italia , la Veneția , din partea lui Francesco Barbaro , căruia i- a servit la început de secretar . La Veneția a urmat cursurile lui Guarino Guarini și ale lui Vittorino da Feltre , apoi a plecat , în la Universitatea din Padova unde l- a avut codiscipol pe Francesco Filelfo , căruia îi va succede la catedra publică de latină de la Vicenza , în când Filelfo a eliberat -o în ajunul plecării sale la Constantinopol . În același an Gheorghe a obținut cetățenia venețiană , cât și primele succese publice , la Vicenza în ca urmare a strălucitoarei sale elocvențe latine . Opera În greacă ( în ordinea publicării ) Πρὸς τὸν ὑψηλότ ατον κ αὶ θειώτ ατον Β ασιλέ α Ῥωμ αίων Ἰω άννην τὸν Π αλ αιολόγον publicată și în versiune latină : Epístola ad excelsissimum sacratissimumque Regem Romanorum Joannem Palaeologum , Ingolstadt , Πρὸς Ἰω άννην τὸν Κο υθοκλήσιον περὶ τῇς ἐκπορεύ σεως το ῦ Ἀγίο υ Πνεύ μ ατος , Ad Joannis Cuboclesium de Processione Spiritus Sancti , Roma,in Graecia Orthodoxa de Leone Allacci . Περὶ τῇς ἐκπορεύ σεως το ῦ Ἀγίο υ Πνε ύ μ ατος κ αὶ περὶ τῇς μι ᾶς ἁγί ας κ αθολικῆς Ἐκκλησί ας , τοῖσ ἐν Κρήτῃ θεἰοις ἀνδρ άσι ἰερομον άχοις τε κ αὶ ἰερε ῦσι , De Processione Spiritus Sancti et de Una Sancta Catholica Ecclesia , Divinis Hominibus , qui in Creta Insula Sunt , Hieromonachis et Sacerdotibus , Roma,in Graecia Orthodoxa de Leone Allacci . În latină ( în ordinea publicării ) Rhetorica , Libri V , Venezia , De Octo Partibus Orationis ex Prisciano Compendium , Milano , De Artificio Ciceronianae Orationis pro Q. Ligario , Venezia , Commentarius in Philippica Ciceronis , Venezia , anul publicării este necunoscut Dialectica , Strasbourg , Comparationes Philosophorum Platonis et Aristotelis , Venezia , De Antisciis in quorum Rationem Fata sua rejiscit , Venezia , Cur Astrologorum Judicia plerumque falluntur , Venezia , Expositio in illud " Sii eum volo manere donce veniam " , Basel , In Claudii Ptolemaei Centum Sententias Commentarius , Colonia , Acta Beati Andreae Chii , Colonia , Traduceri ( în ordinea publicării ) Eusebius Pamphili de Praeparatione Evangelica a Giorgio Trapezuntio traductus , Venezia , Joannes Chrysostomus super Matthaeum , Colonia , Rhetoricorum Aristotelis ad Theodecten Libri Tres , Lipsia , Opus insigne Beati Patris Cyrilli , patriarchae Alexandriae in Evangelicum Joannis , Paris , (Vol I- IV e vol . IX-XII ) . Joannis Chrysostomy de Laudibus et Excellentia Sancti Pauli Homiliae quatuor per Georg . Trapezuntium e Graeco traductae , Lipsia , Praeclarum Opus Cyrilli Alex . qui Thesaurus nuncupatur , Paris , [ [Almageste|Almagesti Ptolemaei Libri XIII ] ] , Venezia , Sti Gregorii Nysseni De Vitae Perfectione , sive Vita Moysis , Viena , Sti Basilii Magni adversus Apologiam Eunomii Antirrehticus , Libri V , Roma , Historia Sanctorum Barlaam et Josaphat , Basel , Traduceri rămase nepublicate Aristotel Problemata Physica De Anima De Animalibus De Generatione et Corruptione Platon De Legibus Note Bibliografie Monfasani J. , George of Trebizond . A biography and a study of his rhetoric and logic , Leiden , Brill , Monfasani J. , ed. , Collectanea Trapezuntiana . Texts , Documents , and Bibliographies of George of Trebizond , Binghamton , NY : RSA , Ganchou Th . , Le dilemme religieux de la famille crétoise de Géôrgios Trapézountios \ : Constantinople ou Rome ? , I greci durante la venetocrazia \ : Uomini , spazio , idee ( XIII-XVIII sec . ) , Atti del Convegno Internazionale di Studi , Venezia,dicembre éd . Ch. Maltézou , A. Tzavara , D. Vlassi , Venise pp. Ganchou Th . , Iôannès Argyropoulos , Géôrgios Trapézountios et le patron crétois Géôrgios Maurikas , Thesaurismata pp. Balivet M. , Pour une concorde islamo-chrétienne . Démarches byzantines et latines à la fin du Moyen Âge . De Nicolas de Cues à Georges de Trébizonde , Istituto de Studi Arabi et d'Islamistica , Rome Théodore Khoury , Georges de Trébizonde et l'Union islamo-chrétienne , Proche-Orient chrétien , Jérusalem , Nașteri în Decese în Teologi greci Filozofi greci Scriitori de limbă latină Umaniști Renașterea italiană Filozofi din secolul al XV -lea Dialoguri între creștini și musulmani Traducători greci Traducători din greaca veche Traducători în latină Nașteri la Heraklion Absolvenți ai Universității din Padova Bizantini din secolul al XV -lea Filozofi bizantini