Pastrovici
Paštrovićii (Alfabetul chirilic sârbesc: Паштровићи) a fost un clan sârbesc de coastă în Muntenegru.

Istorie 

Oamenii și teritoriul Paštrovićilor au fost menționate pentru prima oară în 1355, când împăratul sârb Stefan Uroš IV Dušan a Serbiei (Dušan cel puternic) a trimis un nobil, pe Nikolica Paštrović într-o misiune diplomatică în Dubrovnik. Membrii acestei comunități au fost de confesiune ortodoxă, dar ca rezultat a catolicizării, o minoritate catolică încă există.

Din acele timpuri, Paštrovićii erau menționați în mod regulat în documentele din arhivele din Kotor, Dubrovnik, Zadar și Veneția.

În 1423, reprezentații aleși a comunității Paštrovićilor au semnat un tratat cu Republica Veneția și au devenit parte a statului venețian. În acel tratat, Paštrovićilor le-au fost garantată autonomia și schimbul liber de mărfuri în interiorul statului venețian, fără a plăti taxe vamale sau de orice alt fel. În schimb, Paštrovićii au căzut deacord să se alăture armatei Venețiene, pentru a lupta în țările din apropriere.

Paštrovićii fuseseră parte a Republicii Veneția până la căderea ei, în 1797.

Familii descendente clanului Paštrovići:

Novaković, Paštar, Bečići, Čučuci, Gracuni, Klapavice, Kalađurđevići, Dabkovići, Kuljače, Kentere, Kažanegre, Balići, Mitrovići, Grlomani, Anđusi, Despotovići, Đuraševići, Sankovići, Jovanovići, Rađenovići, Luketići, Vojnići, Rafailovići, Markićevići, Divanovići, Goliši, Ljubiše, Niklanovići, Krute, Radovići, Vukovići, Sklenderi, Pavlovići, Kaloštrovići, Đedovići, Đakonovići, Zenovići, Perazići, Bosnići, Franovići, Franićevići, Srzentići, Davidovići, Mikovići, Medigovići, Gregovići, Androvići, Radanovići, Šoljage, Vukotići, Suđići, Andrići, Midžori, Todorice, Armenci, Medini, Milutinovići, Draškovići, Živkovići, Perovići, Mainići.

Membri emeriți ai clanului

Sf. Stefan Štiljanović, prinț
Stjepan Mitrov Ljubiša, poet
Rade Androvic, erou național

Surse

Legături externe 
Pastrovici homepage 
(http://buljarica.petrovacnamoru.net

Muntenegreni
Muntenegru
Paštrovićii ( Alfabetul chirilic sârbesc : Паштровићи ) a fost un clan sârbesc de coastă în Muntenegru . Istorie Oamenii și teritoriul Paštrovićilor au fost menționate pentru prima oară în când împăratul sârb Stefan Uroš IV Dušan a Serbiei ( Dušan cel puternic ) a trimis un nobil , pe Nikolica Paštrović într- o misiune diplomatică în Dubrovnik . Membrii acestei comunități au fost de confesiune ortodoxă , dar ca rezultat a catolicizării , o minoritate catolică încă există . Din acele timpuri , Paštrovićii erau menționați în mod regulat în documentele din arhivele din Kotor , Dubrovnik , Zadar și Veneția . În reprezentații aleși a comunității Paštrovićilor au semnat un tratat cu Republica Veneția și au devenit parte a statului venețian . În acel tratat , Paštrovićilor le- au fost garantată autonomia și schimbul liber de mărfuri în interiorul statului venețian , fără a plăti taxe vamale sau de orice alt fel . În schimb , Paštrovićii au căzut deacord să se alăture armatei Venețiene , pentru a lupta în țările din apropriere . Paštrovićii fuseseră parte a Republicii Veneția până la căderea ei , în Familii descendente clanului Paštrovići : Novaković , Paštar , Bečići , Čučuci , Gracuni , Klapavice , Kalađurđevići , Dabkovići , Kuljače , Kentere , Kažanegre , Balići , Mitrovići , Grlomani , Anđusi , Despotovići , Đuraševići , Sankovići , Jovanovići , Rađenovići , Luketići , Vojnići , Rafailovići , Markićevići , Divanovići , Goliši , Ljubiše , Niklanovići , Krute , Radovići , Vukovići , Sklenderi , Pavlovići , Kaloštrovići , Đedovići , Đakonovići , Zenovići , Perazići , Bosnići , Franovići , Franićevići , Srzentići , Davidovići , Mikovići , Medigovići , Gregovići , Androvići , Radanovići , Šoljage , Vukotići , Suđići , Andrići , Midžori , Todorice , Armenci , Medini , Milutinovići , Draškovići , Živkovići , Perovići , Mainići . Membri emeriți ai clanului Sf. Stefan Štiljanović , prinț Stjepan Mitrov Ljubiša , poet Rade Androvic , erou național Surse Legături externe Pastrovici homepage ( http://buljarica.petrovacnamoru.net Muntenegreni Muntenegru