Hiperboreea
În mitologia greacă hiperboreenii, sau hiperboreii (în greacă: Ὑπερβόρεοι sau Ὑπερβόρειοι, în ), erau un popor mitologic. Grecii antici credeau că Boreas (greacă: Βορέας), vântul nordului, a trăit în Tracia, și că, prin urmare, Hiperboreea era o regiune nespecificată în ținuturile nordice dincolo de vântul de nord. Țara hiperboreenilor, numită în greacă Hiperboreea (Ὑπερβορέα sau  Ὑπερβορεία ) - „dincolo de Boreas” - era una perfectă, în care tot timpul este vară, cu soarele strălucind douăzeci și patru de ore pe zi, iar pomii erau foarte roditori astfel încât produceau de două ori fructe pe an. De altfel, mai multe mituri și legende ale diferitelor popoare vorbesc despre o țară minunată, în care oamenii savurează viața și nu cunosc nici griji și nici necazuri. De fapt, conform istoricilor, această imagine a țării hiperboreenilor ar întruchipa în sine amintirea despre patria ancestrala a omenirii, acolo unde exista o limbă comună și de unde au pornit toate culturile. Legendele spun că salvându-se de potopul cel mare, locuitorii acelei țări minunate s-au împrăștiat în toată lumea, astfel luând naștere diverse popoare și limbi. Amintirea despre această țară necunoscuta a rămas în fiecare cultură, chiar dacă este pomenită cu denumiri diferite.  

Primele mențiuni despre hiperboreeni se găsesc în secolul al VIII-lea î.Hr, în Ciclul Teban Epigonii și la Hesiod.  Alceu (Alkaios) menționează lebedele sacre care l-au transportat pe Apollo, după nașterea sa, din Delos până în țara hiperboreenilor, iar de acolo, după un an, au sosit la Delphi. Grecii au asociat Hiperboreea și Boreea. Însă ar fi în zadar să vrei să localizezi țara hiperboreenilor, care reprezenta pentru greci un soi de paradis îndepărtat și prost definit, sălașul Fericiților. Unii autori, ca Pausanias Periegetul, spun că hiperboreii sunt în contact cu arimaspii, un alt popor mitic. Prin 470 î.Hr., un cult nou a fost dedicat zeului Apollo Hiperboreul, la Metapontum în Italia, așa cum arată o monedă și mărturia lui Herodot.

Primul care a studiat hiperboreenii a fost Johann Matthias Gesner, în 1759.  În 1822, a fost publicată lucrarea majoră a lui Antoine Fabre d'Olivet, Histoire philosophique du genre humain. Ea cuprinde un capitol în care este studiată localizarea acestui misterios continent. Prin 1890, celebrul istoric al religiilor Erwin Rohde marca legătura dintre pesonajele Abaris și Aristeas pe de o parte, hiperboreenii pe de alta. Nouă etapă: Karl Meuli, pornind de la relațiile dintre greci și sciți, și de la 
personajul Abaris Scitul, interpretează ca șamanism curentul reprezentat de aceste personaje destul de magice.  

Helena Blavatsky îi descrie pe hiperboreeni precum și continentul Hiperboreea, în La Doctrine Secrète

Hiperboreenii în mitologie
Hiperboreenii sunt prezentați, de Aristeas de Proconnez, prin 600 î.Hr., ca un popor care locuia marginile septentrionale ale lumii locuite. Pământul lor, denumit Hiperboreea, este ca perfect, cu Soarele care strălucește mereu. Potrivit lui Diodor din Sicilia, Apollo își petrecea iarna alături de hiperboreeni, mama sa, Leto, era de altfel născută în Hiperboreea. Tezeu și Perseu se crede că i-au vizitat pe hiperboreeni.

Mari cantități de aur se găsesc în Hiperboreea, păzite de grifoni, după mărturiile lui Herodot.

Note

Bibliografie
 Dicționar latin – romîn, Redactor responsabil: Rodica Ocheșanu, Redactori: Liliana Macarie, Sorin Stati, N. Ștefănescu, Editura Științifică, București, 1962
 Gheorghe Guțu, Dicționar latin – român, Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1983.
 Bridgman, Timothy M. (2005), Hyperboreans. Myth and history in Celtic-Hellenic contacts, Studies in Classics, New York and London: Routledge
 Iscru G.D., Geto-Dacii, națiunea matcă din spațiul Carpato-Danubo-Balcanic, Casa de editură și librărie Nicolae Bălcescu, București, 1995.
 Vasile Lovinescu, Dacia Hiperboreană, Editura Rosmarin, București, 1996.

Legături externe 
 Hiperboreea, 29 martie 2012, Dragnea Mihai, descopera.org

Vezi și
 Dacia preistorică

Locuri mitologice
Mitologia greacă
 
Popoare în mitologia greacă
Eponime ale asteroizilor
În mitologia greacă hiperboreenii , sau hiperboreii ( în greacă : Ὑπερβόρεοι sau Ὑπερβόρειοι , în ) , erau un popor mitologic . Grecii antici credeau că Boreas ( greacă : Βορέ ας ) , vântul nordului , a trăit în Tracia , și că , prin urmare , Hiperboreea era o regiune nespecificată în ținuturile nordice dincolo de vântul de nord . Țara hiperboreenilor , numită în greacă Hiperboreea ( Ὑπερβορέ α sau Ὑπερβορεί α ) - „ dincolo de Boreas ” - era una perfectă , în care tot timpul este vară , cu soarele strălucind douăzeci și patru de ore pe zi , iar pomii erau foarte roditori astfel încât produceau de două ori fructe pe an . De altfel , mai multe mituri și legende ale diferitelor popoare vorbesc despre o țară minunată , în care oamenii savurează viața și nu cunosc nici griji și nici necazuri . De fapt , conform istoricilor , această imagine a țării hiperboreenilor ar întruchipa în sine amintirea despre patria ancestrala a omenirii , acolo unde exista o limbă comună și de unde au pornit toate culturile . Legendele spun că salvându -se de potopul cel mare , locuitorii acelei țări minunate s- au împrăștiat în toată lumea , astfel luând naștere diverse popoare și limbi . Amintirea despre această țară necunoscuta a rămas în fiecare cultură , chiar dacă este pomenită cu denumiri diferite . Primele mențiuni despre hiperboreeni se găsesc în secolul al VIII -lea î.Hr , în Ciclul Teban Epigonii și la Hesiod . Alceu ( Alkaios ) menționează lebedele sacre care l- au transportat pe Apollo , după nașterea sa , din Delos până în țara hiperboreenilor , iar de acolo , după un an , au sosit la Delphi . Grecii au asociat Hiperboreea și Boreea . Însă ar fi în zadar să vrei să localizezi țara hiperboreenilor , care reprezenta pentru greci un soi de paradis îndepărtat și prost definit , sălașul Fericiților . Unii autori , ca Pausanias Periegetul , spun că hiperboreii sunt în contact cu arimaspii , un alt popor mitic . Prinî.Hr. , un cult nou a fost dedicat zeului Apollo Hiperboreul , la Metapontum în Italia , așa cum arată o monedă și mărturia lui Herodot . Primul care a studiat hiperboreenii a fost Johann Matthias Gesner , în În a fost publicată lucrarea majoră a lui Antoine Fabre d'Olivet , Histoire philosophique du genre humain . Ea cuprinde un capitol în care este studiată localizarea acestui misterios continent . Prin celebrul istoric al religiilor Erwin Rohde marca legătura dintre pesonajele Abaris și Aristeas pe de o parte , hiperboreenii pe de alta . Nouă etapă : Karl Meuli , pornind de la relațiile dintre greci și sciți , și de la personajul Abaris Scitul , interpretează ca șamanism curentul reprezentat de aceste personaje destul de magice . Helena Blavatsky îi descrie pe hiperboreeni precum și continentul Hiperboreea , în La Doctrine Secrète Hiperboreenii în mitologie Hiperboreenii sunt prezentați , de Aristeas de Proconnez , prinî.Hr. , ca un popor care locuia marginile septentrionale ale lumii locuite . Pământul lor , denumit Hiperboreea , este ca perfect , cu Soarele care strălucește mereu . Potrivit lui Diodor din Sicilia , Apollo își petrecea iarna alături de hiperboreeni , mama sa , Leto , era de altfel născută în Hiperboreea . Tezeu și Perseu se crede că i- au vizitat pe hiperboreeni . Mari cantități de aur se găsesc în Hiperboreea , păzite de grifoni , după mărturiile lui Herodot . Note Bibliografie Dicționar latin – romîn , Redactor responsabil : Rodica Ocheșanu , Redactori : Liliana Macarie , Sorin Stati , N. Ștefănescu , Editura Științifică , București , Gheorghe Guțu , Dicționar latin – român , Editura Științifică și Enciclopedică , București , Bridgman , Timothy M. Hyperboreans . Myth and history in Celtic-Hellenic contacts , Studies in Classics , New York and London : Routledge Iscru G.D. , Geto-Dacii , națiunea matcă din spațiul Carpato-Danubo-Balcanic , Casa de editură și librărie Nicolae Bălcescu , București , Vasile Lovinescu , Dacia Hiperboreană , Editura Rosmarin , București , Legături externe Hiperboreea,martie Dragnea Mihai , descopera.org Vezi și Dacia preistorică Locuri mitologice Mitologia greacă Popoare în mitologia greacă Eponime ale asteroizilor