Ferdinand I al Aragonului
Ferdinand I (27 noiembrie 1380 - 2 aprilie 1416), a fost regele Aragonului, Valenciei, Maiorcai, Sardiniei și Corsicai și rege al Siciliei, Duce de Atena și Neopatria și Conte de Barcelona, Roussillon și Cerdanya. A fost, de asemenea și regentul Castiliei din 1406 până în 1416.

Biografie
Născut la Medina del Campo , el a fost fiul cel mic al regelui Ioan I al Castiliei și a Eleanorei de Aragon. În 1406, la moartea fratelui său mai mare, regele Henric al III-lea al Castiliei, Ferdinand a refuzat coroana castiliană și în schimb, cu văduva lui Henric, Caterina de Lancaster, a devenit co-regent în timpul minorității nepotului lui Ioan al II-lea. În această calitate el s-a distins prin administrația sa prudentă în afacerile interne. 

Într-un război cu regatul musulman din Granada, a cucerit orașul Antequera (1410). După ce unchiul mamei lui Ferdinand, regele Martin I al Aragonului a murit fără copii legitimi supraviețuitori, Ferdinand a fost ales rege de Aragon în 1412 și l-a succedat în Compromisul Caspe. Celălalt candidat, contele James al II-lea de Urgell, s-a revoltat și Ferdinand a dizolvat regiunea Urgell în 1413.

Ferdinand a creat titlul de prinț de Girona pentru moștenitorul Coroanei de Aragon, în 19 februarie 1416. Realizarea cea mai notabilă a scurtei sale domnii a fost acordul său în 1416 pentru a-l detrona pe Benedict al XIII-lea, contribuind astfel la terminarea Schismei Apusene, care a divizat Biserica de Vest aproape 40 de ani. 

El este înmormântat în panteonul regal Aragonez al mănăstirii de Poblet, într-un mormânt magnific comandat de către fiul său, Alfonso a Pere Oller în 1417.

Familie și copii
În 1393 Ferdinand s-a căsătorit cu Eleanor de Alburquerque (1374–1435). Ei au avut șapte copii:
 Alfonso al V-lea de Aragon (1396–1458), rege al Aragonului, Siciliei și Neapole.
 Maria de Aragon, (1396–1445), regină a Castiliei, prima soție a regelui Ioan al II-lea al Castiliei
 Ioan al II-lea de Aragon (1398–1479)
 Henric de Aragon (c. 1400-1445), duce de Villena, conte de Alburquerque și Empuries, lord de Sogorb, etc. și mare maestru al ordinului militar Santiago
 Eleanor de Aragon, (1402–1445), regină a Portugaliei, care s-a căsătorit cu Eduard al Portugaliei
 Petru de Aragon (1406–1438), conte de Alburquerque și duce de Noto
 Sancho de Aragon (1410–1416), mare maestru al ordinelor Calatrava și Alcántara

Referințe
J. N Hillgarth, The Spanish Kingdoms. ISBN 0-19-822531-8
T. N. Bisson, The Medieval Crown of Aragon. ISBN 0-19-820236-9
Ferdinand I of Catalonia-Aragon in the Catalan Hyperencyclopaedia
H. J. Chaytor, A History of Aragon and Catalonia, ch. 14, "The 'Compromise' of Caspe".

Nașteri în 1380
Decese în 1416
Regi ai Aragonului
Regi ai Siciliei
Casa de Trastamara
Regenți
Italieni din secolul al XV-lea
Ferdinand Inoiembrie -aprilie a fost regele Aragonului , Valenciei , Maiorcai , Sardiniei și Corsicai și rege al Siciliei , Duce de Atena și Neopatria și Conte de Barcelona , Roussillon și Cerdanya . A fost , de asemenea și regentul Castiliei dinpână în Biografie Născut la Medina del Campo , el a fost fiul cel mic al regelui Ioan I al Castiliei și a Eleanorei de Aragon . În la moartea fratelui său mai mare , regele Henric al III -lea al Castiliei , Ferdinand a refuzat coroana castiliană și în schimb , cu văduva lui Henric , Caterina de Lancaster , a devenit co-regent în timpul minorității nepotului lui Ioan al II -lea . În această calitate el s- a distins prin administrația sa prudentă în afacerile interne . Într- un război cu regatul musulman din Granada , a cucerit orașul Antequera După ce unchiul mamei lui Ferdinand , regele Martin I al Aragonului a murit fără copii legitimi supraviețuitori , Ferdinand a fost ales rege de Aragon înși l- a succedat în Compromisul Caspe . Celălalt candidat , contele James al II -lea de Urgell , s- a revoltat și Ferdinand a dizolvat regiunea Urgell în Ferdinand a creat titlul de prinț de Girona pentru moștenitorul Coroanei de Aragon , înfebruarie Realizarea cea mai notabilă a scurtei sale domnii a fost acordul său înpentru a - l detrona pe Benedict al XIII -lea , contribuind astfel la terminarea Schismei Apusene , care a divizat Biserica de Vest aproapede ani . El este înmormântat în panteonul regal Aragonez al mănăstirii de Poblet , într- un mormânt magnific comandat de către fiul său , Alfonso a Pere Oller în Familie și copii ÎnFerdinand s- a căsătorit cu Eleanor de Alburquerque1435 ) . Ei au avut șapte copii : Alfonso al V -lea de Aragon1458 ) , rege al Aragonului , Siciliei și Neapole . Maria de Aragon,1445 ) , regină a Castiliei , prima soție a regelui Ioan al II -lea al Castiliei Ioan al II -lea de Aragon1479 ) Henric de Aragon ( c . duce de Villena , conte de Alburquerque și Empuries , lord de Sogorb , etc . și mare maestru al ordinului militar Santiago Eleanor de Aragon,1445 ) , regină a Portugaliei , care s- a căsătorit cu Eduard al Portugaliei Petru de Aragon1438 ) , conte de Alburquerque și duce de Noto Sancho de Aragon1416 ) , mare maestru al ordinelor Calatrava și Alcántara Referințe J. N Hillgarth , The Spanish Kingdoms . ISBN822531-8 T. N. Bisson , The Medieval Crown of Aragon . ISBN820236-9 Ferdinand I of Catalonia-Aragon in the Catalan Hyperencyclopaedia H. J. Chaytor , A History of Aragon and Catalonia , ch . " The 'Compromise' of Caspe " . Nașteri în Decese în Regi ai Aragonului Regi ai Siciliei Casa de Trastamara Regenți Italieni din secolul al XV -lea