Harald al III-lea al Danemarcei
Harald al III-lea Hen (1040 - 17 aprilie 1080) a fost regele Danemarcei din 1074 până în 1080. Harald al III-lea a fost fiul nelegitim al regelui Svend al II-lea al Danemarcei și a contestat coroana cu unii dintre frații săi. El a fost un conducător pașnic care a inițiat o serie de reforme. Harald a fost căsătorit cu verișoara sa, Margareta Hasbjörnsdatter, dar nu a avut nici un moștenitor și a fost urmat de fratele său, Knut al IV-lea al Danemarcei. Patru dintre frații săi vitregi au fost, la rândul lor, încoronati regi ai Danemarcei.

Harald a luat parte la raidul tatălui său în Anglia, în 1069, alături de unchiul său, Jarl Asbjørn și fratele său Knut.

După moartea tatălui său, Harald a fost ales rege în concurență cu fratele său mai mic, Knut, la Adunarea de la Isøre, aproape de Odsherred. În scopul de a fi ales, el a depus jurămintele numite legile lui Harald, declarând voința sa de a menține statul existent de drept. În timpul domniei sale, Harald a întâlnit o opoziție a fraților săi, probabil fiind inclus și Knut, care a apelat la sprijinul lui Olaf al III-lea al Norvegiei. Papa Grigore al VII-lea l-a avertizat pe Olaf să nu intervină și pe Harald să împartă puterea cu frații săi.

Harald a fost dependent de marii nobili din Danemarca pentru alegerea sa și a făcut prea puține pentru a li se opune. Ca urmare, el a luptat în războaie majore și a întrebuințat prea puține lucruri care stăteau la baza competenței sale. El este cel mai bine cunoscut pentru îmbunătățirea și standardizarea monedei daneze și a stabilit monedele la Ribe, Viborg, Lund, și Schleswig. El a instituit utilizarea publică a pădurilor roiale. Harald a încercat să schimbe obiceiurile legale daneze. Harald a deplâns vechile obiceiuri de încercare în luptă și a introdus un sistem folosit de englezi pentru a apela la oamenii onorabili să depună jurăminte în numele părților în procese. 

Harald a murit pe 17 aprilie 1080 și a fost îngropat la Catedrala Dalby din Scania. El a fost succedat ca rege de către fratele său, Knut al IV-lea al Danemarcei.

Referințe

Monarkiet i Danmark – Kongerækken at The Danish Monarchy
Stefan Pajung, Harald Hén ca. 1040–1080, danmarkshistorien.dk, Aarhus University, 22 ianuarie 2010
Bricka, Carl Frederik, Dansk Biografisk Lexikon, vol. VII [I. Hansen – Holmsted], 1893, p.74.
Harald 3. Hen at Gyldendals Åbne Encyklopædi
Arild Huitfeldt, Denmark Riges Krønike

Nașteri în 1040
Decese în 1080
Regi ai Danemarcei
Harald al III -lea Hen-apriliea fost regele Danemarcei dinpână în Harald al III -lea a fost fiul nelegitim al regelui Svend al II -lea al Danemarcei și a contestat coroana cu unii dintre frații săi . El a fost un conducător pașnic care a inițiat o serie de reforme . Harald a fost căsătorit cu verișoara sa , Margareta Hasbjörnsdatter , dar nu a avut nici un moștenitor și a fost urmat de fratele său , Knut al IV -lea al Danemarcei . Patru dintre frații săi vitregi au fost , la rândul lor , încoronati regi ai Danemarcei . Harald a luat parte la raidul tatălui său în Anglia , în alături de unchiul său , Jarl Asbjørn și fratele său Knut . După moartea tatălui său , Harald a fost ales rege în concurență cu fratele său mai mic , Knut , la Adunarea de la Isøre , aproape de Odsherred . În scopul de a fi ales , el a depus jurămintele numite legile lui Harald , declarând voința sa de a menține statul existent de drept . În timpul domniei sale , Harald a întâlnit o opoziție a fraților săi , probabil fiind inclus și Knut , care a apelat la sprijinul lui Olaf al III -lea al Norvegiei . Papa Grigore al VII -lea l- a avertizat pe Olaf să nu intervină și pe Harald să împartă puterea cu frații săi . Harald a fost dependent de marii nobili din Danemarca pentru alegerea sa și a făcut prea puține pentru a li se opune . Ca urmare , el a luptat în războaie majore și a întrebuințat prea puține lucruri care stăteau la baza competenței sale . El este cel mai bine cunoscut pentru îmbunătățirea și standardizarea monedei daneze și a stabilit monedele la Ribe , Viborg , Lund , și Schleswig . El a instituit utilizarea publică a pădurilor roiale . Harald a încercat să schimbe obiceiurile legale daneze . Harald a deplâns vechile obiceiuri de încercare în luptă și a introdus un sistem folosit de englezi pentru a apela la oamenii onorabili să depună jurăminte în numele părților în procese . Harald a murit peaprilieși a fost îngropat la Catedrala Dalby din Scania . El a fost succedat ca rege de către fratele său , Knut al IV -lea al Danemarcei . Referințe Monarkiet i Danmark – Kongerækken at The Danish Monarchy Stefan Pajung , Harald Hén ca.1080 , danmarkshistorien.dk , Aarhus University,ianuarie Bricka , Carl Frederik , Dansk Biografisk Lexikon , vol . VII [ I. Hansen – Holmsted ] , p.74 . Harald Hen at Gyldendals Åbne Encyklopædi Arild Huitfeldt , Denmark Riges Krønike Nașteri în Decese în Regi ai Danemarcei