Listă de reptile din România
În România trăiesc peste 30 de specii și subspecii de reptile. Deși puține la număr față de regiunile tropicale, reptilele din România trăiesc în variate biotopuri. În pădurile de câmpie din zona stejarului se întâlnesc gușterul, șopârla de pădure, șopârlița de frunzar, șarpele de alun, șarpele lui Esculap, uneori și șarpele rău (în silvostepă). În pădurile din zona fagului și cele de conifere se adăpostesc șopârla de câmp, șopârla de munte, șarpele de alun, șarpele lui Esculap, năpârca și vipera comună. În golurile alpine înierbate trăiesc șopârla de munte, iar în pâlcurile de jnepeni, vipera. În stâncăriile montane  și  în rămășițele  de  munți  sau  pereții   calcaroși  dobrogeni se întâlnesc șopârla de ziduri, însoțită de prădătorul său șarpele rău. În stepă trăiesc șopârlă de stepă, șopârla verde de stepă, șarpele rău, balaurul dobrogean și vipera de fâneață. În stepă, prin viroage stâncoase cu vegetație de arbuști sau mărăcini, de preferință pe lângă o apă trăiește gușterul vărgat. În stepă, pădure, regiunile stâncoase se întâlnesc țestoasa de uscat dobrogeană (în Dobrogea) și țestoasa de uscat bănățeană (în Oltenia). Dunele de nisip de pe grindurile litorale, cu vegetație de sărătură și euforbii, sunt populate de șopârla de nisip și de șopârlă de grind. În stepa nisipoasă din Dobrogea a fost semnalat șarpele de nisip. Malurile bălților și apelor, de la nivelul mării și până în zona fagului, sunt locuite de șarpele de casă și șarpele de apă. În toate apele stătătoare se întâlnește broasca țestoasă de apă.

Ordinul Testudines

Subordinul Cryptodira

Familia Emydidae 
 Emys orbicularis (Linnaeus, 1758) = Țestoasa de apă
 Trachemys scripta scripta (Schoepff, 1792) = Țestoasă de Florida cu tâmple galbene - Subspecie introdusă în România din America. 
 Trachemys scripta elegans (Wied, 1836) = Țestoasă de Florida cu tâmple roșii - Subspecie introdusă în România din America.

Familia Testudinidae 
 Testudo graeca ibera Pallas 1814 = Țestoasa de uscat dobrogeană, Țestoasă de uscat
 Testudo hermanni boettgeri Mojsisovics, 1889 = Țestoasa de uscat bănățeană, Țestoasă de uscat - În România se întâlnește subspecia Testudo hermanni boettgeri, deși în literatura de specialitate se mai păstrează denumirea de Testudo hermanni hermanni Gmelin 1789 (care de fapt se întâlnește vestul Europei).

Familia Cheloniidae 
 Caretta caretta caretta (Linnaeus, 1758) = Țestoasa de mare - În Marea Neagră a fost găsit un singur exemplar, aruncat de valurile mării la 29.III.1937 în dreptul Capului Caliacra.

Ordinul Squamata

Subordinul Sauria

Infraordinul Scincomorpha

Familia Scincidae 
 Ablepharus kitaibelii stepaneki Fuhn 1970  = Șopârlița de frunzar - Descrisă de Fuhn și Vancea ca Ablepharus kitaibelii fitzingeri. De fapt Ablepharus kitaibelii fitzingeri este răspândită în Slovacia și Ungaria, iar Ablepharus kitaibelii stepaneki în România și Bulgaria

Familia Lacertidae 
 Lacerta agilis agilis, Linnaeus, 1758 = Șopârla de câmp
 Lacerta agilis euxinica Fuhn et Vancea, 1961  = Șopârlă de grind - Validitatea taxonului este contestată, Lacerta agilis euxinica fiind considerată de unii autori ca o denumire sinonimă a subspeciei Lacerta agilis chersonensis
 Lacerta agilis chersonensis Andrzejowski, 1832 = Șopârlă de stepă,  Șopârla de câmp
 Lacerta trilineata dobrogica Fuhn & Mertens, 1959 = Gușterul vărgat
 Lacerta viridis viridis (Laurenti 1768) = Gușterul
 Lacerta viridis meridionalis Cyrén 1933 = Gușterul sudic
 Podarcis muralis muralis (Laurenti 1768) sau Lacerta muralis muralis (Laurenti, 1768)  = Șopârla de ziduri
 Podarcis muralis maculiventris (Werner 1891) sau Lacerta muralis aff. maculiventris, Werner 1891 = Șopârla de ziduri
 Podarcis tauricus tauricus (Pallas 1814) sau Lacerta taurica taurica Pallas, 1811 = Șopârlă de iarbă, Șopârlă dobrogeană, Șopârlă dobrogeană de stepă, Șopârla taurică, Șopârla verde de stepă, Șopârla de stepă
 Zootoca vivipara (Lichtenstein, 1823) sau Lacerta vivipara Jacquin, 1787 = Șopârla de munte
 Darevskia pontica (Lantz & Cyrén, 1919) sau Darevskia praticola pontica (Lantz and Cyrén, 1919), Lacerta praticola pontica Lantz et Cyrén, 1919   = Șopârla de pădure,  Șopârla de luncă
 Eremias arguta deserti (Gmelin 1789) = Șopârla de nisip

Infraordinul Anguimorpha

Familia Anguidae 
 Anguis colchica (Nordmann, 1840) sau Anguis fragilis colchicus (Nordmann, 1840), Anguis fragilis colchica (Nordmann 1840) = Năpârca, Șarpe de rouă

Subordinul Serpentes

Infraordinul Henophidia

Familia Boidae 
 Eryx jaculus turcicus (Olivier 1801) = Șarpe de nisip, Boa de nisip

Familia Colubridae 
 Natrix natrix natrix (Linnaeus 1758) = Șarpele de casă
 Natrix tessellata (Laurenti, 1768) = Șarpele de apă
 Dolichophis caspius (Gmelin, 1789) sau Coluber jugularis caspius Gmelin, 1789  = Șarpele rău, Șarpele cu abdomenul galben
 Elaphe sauromates (Pallas, 1811) sau Elaphe quatuorlineata sauromates (Pallas, 1814) = Balaur, Balaur dobrogean, Șarpele cu patru dungi răsăritean
 Zamenis longissimus (Laurenti, 1768) sau Elaphe longissima longissima (Laurenti, 1768)  = Șarpele lui Esculap
 Coronella austriaca austriaca (Laurenti 1768) = Șarpele de alun

Familia Viperidae 
 Vipera ammodytes ammodytes (Linnaeus 1758) = Vipera cu corn, Vipera cu corn bănățeană
 Vipera ammodytes montandoni Boulenger 1904 = Vipera cu corn dobrogeană
 Vipera berus berus (Linnaeus 1758) = Vipera, Vipera comună
 Vipera berus bosniensis (Boettger, 1889) = Viperă bosniacă - prezența în România discutabilă
 Vipera nikolskii sau Vipera berus nikolskii (Vedmederya, Grubant & Rudajewa 1986) = Vipera lui Nikolsky
 Vipera renardi renardi (Christoph 1861)  sau Vipera ursinii renardi (Cristoph, 1861)  = Vipera de stepă Renard - prezența în România discutabilă, unii autori consideră populațiile din România ca aparținând subspeciei Vipera ursinii moldavica
 Vipera ursinii rakosiensis Méhely, 1894  = Vipera de fâneață
 Vipera ursinii moldavica Nilson, Andrén & Joger, 1993 = Vipera de stepă moldavă. A fost inițial considerată de Ion E. Fuhn ca fiind un hibrid între Vipera ursinii renardi și Vipera ursinii rakosiensis (Vipera ursinii rákosiensis ↔  Vipera ursinii renardi)

Referințe

Bibliografie 
 Dumitru Murariu. Systematic List of the Romanian Vertebrate Fauna. Travaux du Muséum National d’Histoire Naturelle «Grigore Antipa». Vol. LIII. 2010
 Cogălniceanu D., Rozylowicz L., Székely P., Samoilă C., Stănescu F., Tudor M., Székely D., Iosif R., (2013): Diversity and distribution of reptiles in Romania, ZooKeys 341: 49-76.
 Török Zsolt, Ghira Ioan, Sas István, Zamfirescu Ștefan. Ghid sintetic de monitorizare a speciilor comunitare de reptile și amfibieni din România. Editura Centrul de Informare Tehnologică ”Delta Dunării”, Tulcea, 2013
 Tibor Sos. Review of recent taxonomic and nomenclatural changes in European Amphibia and Reptilia related to Romanian herpetofauna. Herpetologica Romanica. Vol. 2, 2008, pp.61-91 
 Ion E. Fuhn, Șt. Vancea. Fauna Republicii Populare Române. Vol. XIV. Fascicula 2: Reptilia (Țestoase, Șopîrle, Șerpi). București: Editura Academiei Republicii Populare România, 1961, 352 p.
 Ion E. Fuhn. Broaște, șerpi, șopîrle. Editura Științifică, București 1969.
 Situația speciilor de amfibieni și reptile din România. Herpeto Life 
 Natalia B. Ananjeva, Nikolai L. Orlov, Roman G. Khalikov, Ilya S. Darevsky, Sergei A. Ryabov, Andrei V. Barabanov. The Reptiles of Northern Eurasia. Taxonomic Diversity, Distribution, Conservation Status. Zoological Institute, Russian Academy of Sciences. 2006
 Török Zsolt. Data-base with bibliographical sources on the Romanian herpetofauna and herpetologists. Sc. Annals of DDI vol. 17, 2011
 Clasele Amphibia și Reptilia. Clubul Herpetologic "Moldavica"
 Zsolt Török. Taxonomia și ecologia populațiilor de sopârle (Reptilia: Lacertidae) din Dobrogea de Nord. Teză de doctorat, 2008. Universitatea Bucuresti, Facultatea de Biologie
 Mircea-Dragomir Andrei. Contributions to the knowledge of the herpetofauna of southern Dobruja (Romania). Travaux du Muséum National d’Histoire Naturelle “Grigore Antipa” 2002,  Volume 44: 357 – 373 
 Sorin Geacu. Fauna podișului Dobrogei. Analele Universității Bucuresti, Geografie. 2005
  Reptilele din Munții Măcinului 

Fauna României
România
Reptile
Lista
În România trăiesc pestede specii și subspecii de reptile . Deși puține la număr față de regiunile tropicale , reptilele din România trăiesc în variate biotopuri . În pădurile de câmpie din zona stejarului se întâlnesc gușterul , șopârla de pădure , șopârlița de frunzar , șarpele de alun , șarpele lui Esculap , uneori și șarpele rău ( în silvostepă ) . În pădurile din zona fagului și cele de conifere se adăpostesc șopârla de câmp , șopârla de munte , șarpele de alun , șarpele lui Esculap , năpârca și vipera comună . În golurile alpine înierbate trăiesc șopârla de munte , iar în pâlcurile de jnepeni , vipera . În stâncăriile montane și în rămășițele de munți sau pereții calcaroși dobrogeni se întâlnesc șopârla de ziduri , însoțită de prădătorul său șarpele rău . În stepă trăiesc șopârlă de stepă , șopârla verde de stepă , șarpele rău , balaurul dobrogean și vipera de fâneață . În stepă , prin viroage stâncoase cu vegetație de arbuști sau mărăcini , de preferință pe lângă o apă trăiește gușterul vărgat . În stepă , pădure , regiunile stâncoase se întâlnesc țestoasa de uscat dobrogeană ( în Dobrogea ) și țestoasa de uscat bănățeană ( în Oltenia ) . Dunele de nisip de pe grindurile litorale , cu vegetație de sărătură și euforbii , sunt populate de șopârla de nisip și de șopârlă de grind . În stepa nisipoasă din Dobrogea a fost semnalat șarpele de nisip . Malurile bălților și apelor , de la nivelul mării și până în zona fagului , sunt locuite de șarpele de casă și șarpele de apă . În toate apele stătătoare se întâlnește broasca țestoasă de apă . Ordinul Testudines Subordinul Cryptodira Familia Emydidae Emys orbicularis ( Linnaeus,= Țestoasa de apă Trachemys scripta scripta ( Schoepff,= Țestoasă de Florida cu tâmple galbene - Subspecie introdusă în România din America . Trachemys scripta elegans ( Wied,= Țestoasă de Florida cu tâmple roșii - Subspecie introdusă în România din America . Familia Testudinidae Testudo graeca ibera Pallas= Țestoasa de uscat dobrogeană , Țestoasă de uscat Testudo hermanni boettgeri Mojsisovics,= Țestoasa de uscat bănățeană , Țestoasă de uscat - În România se întâlnește subspecia Testudo hermanni boettgeri , deși în literatura de specialitate se mai păstrează denumirea de Testudo hermanni hermanni Gmelin( care de fapt se întâlnește vestul Europei ) . Familia Cheloniidae Caretta caretta caretta ( Linnaeus,= Țestoasa de mare - În Marea Neagră a fost găsit un singur exemplar , aruncat de valurile mării laIII.1937 în dreptul Capului Caliacra . Ordinul Squamata Subordinul Sauria Infraordinul Scincomorpha Familia Scincidae Ablepharus kitaibelii stepaneki Fuhn = Șopârlița de frunzar - Descrisă de Fuhn și Vancea ca Ablepharus kitaibelii fitzingeri . De fapt Ablepharus kitaibelii fitzingeri este răspândită în Slovacia și Ungaria , iar Ablepharus kitaibelii stepaneki în România și Bulgaria Familia Lacertidae Lacerta agilis agilis , Linnaeus,= Șopârla de câmp Lacerta agilis euxinica Fuhn et Vancea , = Șopârlă de grind - Validitatea taxonului este contestată , Lacerta agilis euxinica fiind considerată de unii autori ca o denumire sinonimă a subspeciei Lacerta agilis chersonensis Lacerta agilis chersonensis Andrzejowski,= Șopârlă de stepă , Șopârla de câmp Lacerta trilineata dobrogica Fuhn & Mertens,= Gușterul vărgat Lacerta viridis viridis ( Laurenti= Gușterul Lacerta viridis meridionalis Cyrén= Gușterul sudic Podarcis muralis muralis ( Laurentisau Lacerta muralis muralis ( Laurenti , = Șopârla de ziduri Podarcis muralis maculiventris ( Wernersau Lacerta muralis aff. maculiventris , Werner= Șopârla de ziduri Podarcis tauricus tauricus ( Pallassau Lacerta taurica taurica Pallas,= Șopârlă de iarbă , Șopârlă dobrogeană , Șopârlă dobrogeană de stepă , Șopârla taurică , Șopârla verde de stepă , Șopârla de stepă Zootoca vivipara ( Lichtenstein,sau Lacerta vivipara Jacquin,= Șopârla de munte Darevskia pontica ( Lantz & Cyrén,sau Darevskia praticola pontica ( Lantz and Cyrén , Lacerta praticola pontica Lantz et Cyrén , = Șopârla de pădure , Șopârla de luncă Eremias arguta deserti ( Gmelin= Șopârla de nisip Infraordinul Anguimorpha Familia Anguidae Anguis colchica ( Nordmann,sau Anguis fragilis colchicus ( Nordmann , Anguis fragilis colchica ( Nordmann= Năpârca , Șarpe de rouă Subordinul Serpentes Infraordinul Henophidia Familia Boidae Eryx jaculus turcicus ( Olivier= Șarpe de nisip , Boa de nisip Familia Colubridae Natrix natrix natrix ( Linnaeus= Șarpele de casă Natrix tessellata ( Laurenti,= Șarpele de apă Dolichophis caspius ( Gmelin,sau Coluber jugularis caspius Gmelin , = Șarpele rău , Șarpele cu abdomenul galben Elaphe sauromates ( Pallas,sau Elaphe quatuorlineata sauromates ( Pallas,= Balaur , Balaur dobrogean , Șarpele cu patru dungi răsăritean Zamenis longissimus ( Laurenti,sau Elaphe longissima longissima ( Laurenti , = Șarpele lui Esculap Coronella austriaca austriaca ( Laurenti= Șarpele de alun Familia Viperidae Vipera ammodytes ammodytes ( Linnaeus= Vipera cu corn , Vipera cu corn bănățeană Vipera ammodytes montandoni Boulenger= Vipera cu corn dobrogeană Vipera berus berus ( Linnaeus= Vipera , Vipera comună Vipera berus bosniensis ( Boettger,= Viperă bosniacă - prezența în România discutabilă Vipera nikolskii sau Vipera berus nikolskii ( Vedmederya , Grubant & Rudajewa= Vipera lui Nikolsky Vipera renardi renardi ( Christoph sau Vipera ursinii renardi ( Cristoph , = Vipera de stepă Renard - prezența în România discutabilă , unii autori consideră populațiile din România ca aparținând subspeciei Vipera ursinii moldavica Vipera ursinii rakosiensis Méhely , = Vipera de fâneață Vipera ursinii moldavica Nilson , Andrén & Joger,= Vipera de stepă moldavă . A fost inițial considerată de Ion E. Fuhn ca fiind un hibrid între Vipera ursinii renardi și Vipera ursinii rakosiensis ( Vipera ursinii rákosiensis ↔ Vipera ursinii renardi ) Referințe Bibliografie Dumitru Murariu . Systematic List of the Romanian Vertebrate Fauna . Travaux du Muséum National d’Histoire Naturelle «Grigore Antipa» . Vol . LIII . Cogălniceanu D. , Rozylowicz L. , Székely P. , Samoilă C. , Stănescu F. , Tudor M. , Székely D. , Iosif R. , Diversity and distribution of reptiles in Romania , ZooKeys Török Zsolt , Ghira Ioan , Sas István , Zamfirescu Ștefan . Ghid sintetic de monitorizare a speciilor comunitare de reptile și amfibieni din România . Editura Centrul de Informare Tehnologică ” Delta Dunării ” , Tulcea , Tibor Sos . Review of recent taxonomic and nomenclatural changes in European Amphibia and Reptilia related to Romanian herpetofauna . Herpetologica Romanica . Vol . pp.61-91 Ion E. Fuhn , Șt. Vancea . Fauna Republicii Populare Române . Vol . XIV . Fascicula Reptilia ( Țestoase , Șopîrle , Șerpi ) . București : Editura Academiei Republicii Populare România,p . Ion E. Fuhn . Broaște , șerpi , șopîrle . Editura Științifică , București Situația speciilor de amfibieni și reptile din România . Herpeto Life Natalia B. Ananjeva , Nikolai L. Orlov , Roman G. Khalikov , Ilya S. Darevsky , Sergei A. Ryabov , Andrei V. Barabanov . The Reptiles of Northern Eurasia . Taxonomic Diversity , Distribution , Conservation Status . Zoological Institute , Russian Academy of Sciences . Török Zsolt . Data-base with bibliographical sources on the Romanian herpetofauna and herpetologists . Sc . Annals of DDI vol . Clasele Amphibia și Reptilia . Clubul Herpetologic " Moldavica " Zsolt Török . Taxonomia și ecologia populațiilor de sopârle ( Reptilia : Lacertidae ) din Dobrogea de Nord . Teză de doctorat , Universitatea Bucuresti , Facultatea de Biologie Mircea-Dragomir Andrei . Contributions to the knowledge of the herpetofauna of southern Dobruja ( Romania ) . Travaux du Muséum National d’Histoire Naturelle “ Grigore Antipa” Volume– Sorin Geacu . Fauna podișului Dobrogei . Analele Universității Bucuresti , Geografie . Reptilele din Munții Măcinului Fauna României România Reptile Lista