Iuliu Mezei Câmpeanu
Dr. Iuliu-Ioan Mezei Câmpeanu (n. 28 martie 1881, Turda – d. 24 octombrie 1943, Cluj) a fost un avocat, consilier de Legație la Budapesta și membru al Marelui Sfat Național Român la 1 decembrie 1918.

Originea și studiile 
Iuliu-Ioan Mezei Câmpeanu a fost fiul lui Ioan Mezei Câmpeanu, care a fost septemvir (unul din cei șapte judecători) la . Acesta a fost descendent din familia nobiliară Câmpeanu de Satu Mare, devenit prin maghiarizare Mezei. 

Mama sa a fost Ecaterina Mezei Câmpeanu, născută Rațiu, fiica lui Partenie Rațiu de Noșlac, strănepoată de frate a prepozitului Basiliu Rațiu, descendent al Familiei Rațiu de Nagylak (Noșlac) din Turda, atestată în Transilvania la începutul secolului al XIV-lea și reînnobilată în anul 1625 de principele Gabriel Bethlen.

A studiat la Turda, Cluj și Budapesta. A fost doctor în drept al Universității din Budapesta.

Activitatea politică și diplomatică 

Educat într-o familie cu puternice tradiții românești nu a ezitat să se alăture total, de multe ori cu riscul propriei vieți, luptelor pentru drepturile românilor ardeleni de unire cu România. Încorporat în armata austro-ungară în Primul Război Mondial, asistă la 18 octombrie 1918 în parlamentul de la Budapesta, la istoricul discurs al Dr. Alexandru Vaida-Voevod prin care s-a proclamat libertatea națională a Românilor din Ardeal și Banat.

S-a alăturat, chiar de la înființare, Consiliului Național Român din Budapesta, la 10 noiembrie 1918. A participat ca delegat la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia, unde a fost ales membru al Marelui Sfat Național Român la 1 decembrie 1918.

Pe 11 decembrie 1918 a fost numit Consilier de Legație la Budapesta , unde a funcționat pe durata de existență efemeră a Republicii Poporale Maghiare și apoi a Republicii Sovietice Maghiare condusă de Bela Kun. Una din cele mai importante acțiuni la care a participat a fost cea a repatrieirii, la schimb, a membrilor Coloniei Române din Budapesta și a sașilor, cu membrii familiilor funcționarilor maghiari din Sibiu. Printre familiile salvate de la moarte iminentă din mâna bolșevicilor unguri, a fost și familia lui Iuliu Maniu, președintele Consiliului Dirigent Român din Sibiu.

După ocuparea Budapestei de către Armata Română, a fost numit șef al cenzurii militare , de către Gen. Holban, Guvernatorul Budapestei, la 5.08.1919. Prin acțiunile sale, evocate în cartea sa de memorii Luptători români ardeleni, tipărită în anul 1940, a adus mari servicii României Mari. Demne de reținut sunt abilitățile lui diplomatice prin care l-a putut convinge pe ministrul de război Bartha să iscălească la 11 noiembrie, „cu creion chimic”, ordinul potrivit căruia „ofițerii, subofițerii și soldații români din Ardeal și Ungaria vor depune jurământul de credință în manile Consiliului Național Român” din Budapesta, nu celui „Național Maghiar”, cum a fost decretat cu puține zile mai înainte. Partea cea mai importantă a cărții o formează informațiile privitoare la Budapesta sub teroarea bolșevicilor și salvarea ei de către trupele române. Armata română a intrat în Budapesta la 3 august 1919. Odată cu evacuarea trupelor române în 14 noiembrie 1919, s-a repatriat împreună cu întreaga familie.

A fost avocat la Cluj. După decesul primei soții, din a doua căsătorie a avut trei copii, două fete au decedat de tinere și un fecior fără urmași. A fost înmormântat în parcela rezervată membrilor familiei Rațiu din cimitirul Bisericii Rățeștilor din Turda Veche (Cimitirul Central).

Galerie de imagini

Vezi și 
 Familia Rațiu
 Petru Racz
 Basiliu Rațiu
 Ioan Rațiu
 Viorel Tilea
 Nicolae Rațiu
 Augustin Rațiu
 Ion Rațiu
 Mircea-Dimitrie Rațiu
 Liviu Cigăreanu
 Coriolan Sabău
 Mircea N. Sabău
 Ioan Mezei Câmpeanu
 Biserica Rățeștilor din Turda
 Biserica Greco-Catolică din Teiuș

Note

Bibliografie 
 Iuliu I. Mezei Câmpeanu, Luptători români ardeleni. Cuvânt introduciv de: Alexandru Vaida Voevod și Liviu Cigăreanu, Editata de Zoe Mezei Câmpeanu, Tip. Minerva, Cluj, 1940.
 Ilie Furduiu, Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale:  Tricolorul și  Deșteaptă-te, române!, dacoromania-alba.ro/nr55.
 Ilie Furduiu, Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu, dacoromania-alba.ro/nr56. 
 Ilie Furduiu, Războiul româno-maghiar din anul 1919 (II), dacoromania1.go.ro/nr17.
 Ioan Tepelea, „DIN NOU DESPRE IULIU MANIU”, Convorbiri Literare, 2004.
 Augustin Rațiu, Sentința Tribunalului Comitatului Turda din 1 aprilie 1829; ziarul „Turda”, nr. 34 din 24 august 1924.
 Augustin Rațiu, Pro Memoria - genealogia familiei Rațiu, ziarul „Arieșul”, anul III, Nr. 34, din 19 Aug. 1928.
 Augustin Rațiu, Din trecutul familiei Rațiu, manuscris nepublicat, 1970.
Ioan Gheorghe Rațiu, Marele Arbore Genealogic al Familiei Rațiu de Noșlac (Nagylak)'', ,

Legături externe 
 Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale: Tricolorul și Deșteaptă-te, române! pe situl www.dacoromania-alba.ro
 Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu pe situl www.dacoromania-alba.ro
 Războiul româno-maghiar din anul 1919 (II) 
 O comemorare necesară pentru prietenia româno – maghiară pe situl Napoca.news
 Anul de glorie al Armatei Romane 3 aug.1919 
 TRIUMFUL GENERALULUI MOȘOIU IN TRANSILVANIA - PRIMUL RĂZBOI MONDIAL
 GENERAL ȘTEFAN HOLBAN - PRIMUL RĂZBOI MONDIAL

Nașteri în 1881
Nașteri pe 28 martie
Decese în 1943
Decese pe 24 octombrie
Politicieni români
Diplomați români
Avocați români
Familia Rațiu
Partidul Național Român
Membri PNȚ
Turdeni
Români din Austro-Ungaria
Români din secolul al XIX-lea
Români din secolul al XX-lea
Scriitori români
Români greco-catolici
Absolvenți ai Universității din Budapesta
Dr. Iuliu-Ioan Mezei Câmpeanu ( n.martie Turda – d.octombrie Cluj ) a fost un avocat , consilier de Legație la Budapesta și membru al Marelui Sfat Național Român ladecembrie Originea și studiile Iuliu-Ioan Mezei Câmpeanu a fost fiul lui Ioan Mezei Câmpeanu , care a fost septemvir ( unul din cei șapte judecători ) la \ . Acesta a fost descendent din familia nobiliară Câmpeanu de Satu Mare , devenit prin maghiarizare Mezei . Mama sa a fost Ecaterina Mezei Câmpeanu , născută Rațiu , fiica lui Partenie Rațiu de Noșlac , strănepoată de frate a prepozitului Basiliu Rațiu , descendent al Familiei Rațiu de Nagylak ( Noșlac ) din Turda , atestată în Transilvania la începutul secolului al XIV -lea și reînnobilată în anulde principele Gabriel Bethlen . A studiat la Turda , Cluj și Budapesta . A fost doctor în drept al Universității din Budapesta . Activitatea politică și diplomatică Educat într- o familie cu puternice tradiții românești nu a ezitat să se alăture total , de multe ori cu riscul propriei vieți , luptelor pentru drepturile românilor ardeleni de unire cu România . Încorporat în armata austro-ungară în Primul Război Mondial , asistă laoctombrieîn parlamentul de la Budapesta , la istoricul discurs al Dr. Alexandru Vaida-Voevod prin care s- a proclamat libertatea națională a Românilor din Ardeal și Banat . S- a alăturat , chiar de la înființare , Consiliului Național Român din Budapesta , lanoiembrie A participat ca delegat la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia , unde a fost ales membru al Marelui Sfat Național Român ladecembrie Pedecembriea fost numit Consilier de Legație la Budapesta , unde a funcționat pe durata de existență efemeră a Republicii Poporale Maghiare și apoi a Republicii Sovietice Maghiare condusă de Bela Kun . Una din cele mai importante acțiuni la care a participat a fost cea a repatrieirii , la schimb , a membrilor Coloniei Române din Budapesta și a sașilor , cu membrii familiilor funcționarilor maghiari din Sibiu . Printre familiile salvate de la moarte iminentă din mâna bolșevicilor unguri , a fost și familia lui Iuliu Maniu , președintele Consiliului Dirigent Român din Sibiu . După ocuparea Budapestei de către Armata Română , a fost numit șef al cenzurii militare , de către Gen . Holban , Guvernatorul Budapestei , la08.1919 . Prin acțiunile sale , evocate în cartea sa de memorii Luptători români ardeleni , tipărită în anul a adus mari servicii României Mari . Demne de reținut sunt abilitățile lui diplomatice prin care l- a putut convinge pe ministrul de război Bartha să iscălească lanoiembrie , „ cu creion chimic ” , ordinul potrivit căruia „ ofițerii , subofițerii și soldații români din Ardeal și Ungaria vor depune jurământul de credință în manile Consiliului Național Român ” din Budapesta , nu celui „ Național Maghiar ” , cum a fost decretat cu puține zile mai înainte . Partea cea mai importantă a cărții o formează informațiile privitoare la Budapesta sub teroarea bolșevicilor și salvarea ei de către trupele române . Armata română a intrat în Budapesta laaugust Odată cu evacuarea trupelor române înnoiembrie s- a repatriat împreună cu întreaga familie . A fost avocat la Cluj . După decesul primei soții , din a doua căsătorie a avut trei copii , două fete au decedat de tinere și un fecior fără urmași . A fost înmormântat în parcela rezervată membrilor familiei Rațiu din cimitirul Bisericii Rățeștilor din Turda Veche ( Cimitirul Central ) . Galerie de imagini Vezi și Familia Rațiu Petru Racz Basiliu Rațiu Ioan Rațiu Viorel Tilea Nicolae Rațiu Augustin Rațiu Ion Rațiu Mircea-Dimitrie Rațiu Liviu Cigăreanu Coriolan Sabău Mircea N. Sabău Ioan Mezei Câmpeanu Biserica Rățeștilor din Turda Biserica Greco-Catolică din Teiuș Note Bibliografie Iuliu I. Mezei Câmpeanu , Luptători români ardeleni . Cuvânt introduciv de : Alexandru Vaida Voevod și Liviu Cigăreanu , Editata de Zoe Mezei Câmpeanu , Tip . Minerva , Cluj , Ilie Furduiu , Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale : Tricolorul și Deșteaptă -te , române ! , dacoromania-alba.ro/nr55 . Ilie Furduiu , Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu , dacoromania-alba.ro/nr56 . Ilie Furduiu , Războiul româno-maghiar din anul (II ) , dacoromania1.go.ro/nr17 . Ioan Tepelea , „ DIN NOU DESPRE IULIU MANIU ” , Convorbiri Literare , Augustin Rațiu , Sentința Tribunalului Comitatului Turda dinaprilie ziarul „ Turda ” , nr.dinaugust Augustin Rațiu , Pro Memoria - genealogia familiei Rațiu , ziarul „ Arieșul ” , anul III , Nr. dinAug . Augustin Rațiu , Din trecutul familiei Rațiu , manuscris nepublicat , Ioan Gheorghe Rațiu , Marele Arbore Genealogic al Familiei Rațiu de Noșlac ( Nagylak ) '' , , Legături externe Despre vremurile când românii ardeleni curajoși sfidau interdicțiile privind simbolurile noastre naționale : Tricolorul și Deșteaptă -te , române ! pe situl www.dacoromania-alba.ro Cerem dreptate și respect pentru eroul român Iuliu Mezei Câmpeanu pe situl www.dacoromania-alba.ro Războiul româno-maghiar din anul (II ) O comemorare necesară pentru prietenia româno – maghiară pe situl Napoca.news Anul de glorie al Armatei Romaneaug.1919 TRIUMFUL GENERALULUI MOȘOIU IN TRANSILVANIA - PRIMUL RĂZBOI MONDIAL GENERAL ȘTEFAN HOLBAN - PRIMUL RĂZBOI MONDIAL Nașteri în Nașteri pemartie Decese în Decese peoctombrie Politicieni români Diplomați români Avocați români Familia Rațiu Partidul Național Român Membri PNȚ Turdeni Români din Austro-Ungaria Români din secolul al XIX -lea Români din secolul al XX -lea Scriitori români Români greco-catolici Absolvenți ai Universității din Budapesta