Elias Magnus Fries
Elias Magnus Fries (n. 15 august 1794, Femsjö, Jönköpings län - d. 8 februarie 1878, Uppsala) a fost un botanist suedez și specialist în micologie. El este privit, împreună cu savantul bur Christian Hendrik Persoon, fondator al taxonomiei moderne, adică a  micologiei sistematice, în cadrul Regnului Fungi. Abrevierea numelui său în cărți științifice este Fr..

Biografie 
Elias Magnus Fries s-a născut în regiunea Småland din sudul Suediei, o zonă deosebit de bogată de ciuperci. Această ocazie, la care trebuie să fie adăugată și educația botanică care a primit-o de la tatăl său Thore Fries (1762–1839), pastor la biserica din Femsjö, care l-a încurajat mereu în ceea ce avea să devină: un interesat pe tot parcursul vieții în ciuperci și studiul acestora, o materie care astăzi se cunoaște sub denumirea „Știința micologică”.

Băiatul a urmărit mai întâi, din 1803, școala din Växjö apoi, din 1808, liceul tot acolo. Deja în 1810 a scris o primă mică lucrare despre flora din împrejurarea de Femsjö. La vârsta de 17 ani, el a cunoscut deja mai mult de 300 de specii. Se presupune că el a fi învățat limba latină înainte de cea suedeză. Astfel n-ar fi avut probleme să citească lucrări științifice de botanică de atunci, aproape toate scrise în latină.

În anul 1811 Fries a început studiul la Universitatea din Lund. În anul 1814 a obținut titlul de doctor în filosofie și botanică, fiind imediat preluat ca docent. Disertația s-a a scris-o despre Flora Suediae, o tematică care a dezvoltat-o mai departe în opera sa de mai multe volume Novitiæ floræ svecicæ, (până 1824). În anul terminării acestei lucrări a fost avansat la gradul de profesor asociat de botanică.

Între timp (1821) a fost admis ca membru al Kungliga Vetenskapsakademien (Academia Regală de Științe a Suediei), ceva mai târziu (1847) și unul al Svenska Akademien (Academia Regală Suedeză). Din 1828 Fries a fost numit Botanices Demonstrator, ceea ce a însemnat, că i-au fost încredințate sarcini de cercetare și excursii botanice și, de asemenea, a figurat în funcția de șef a "Grădini Botanice" din Lund. În același an s-a căsătorit Christina Wieslander.

În timp ce a fost la Lund, Fries a produs inovatoarea sa Systema micologica în trei volume (1821-1832), un sistem de micologie în care a clasificat ciuperci prin caracteristicile lor fizice și formele corpurilor de fructe (în special culoarea sporilor și structura suprafețelor purtătoare de spori (branhii, pori, dinți, falduri, suprafață netedă, etc, numite Hymenophore). Această lucrare seminală este fundamentul celei mai mari părți a taxonomiei micologice moderne pentru toate speciile cu excepția de trei grupuri de ciuperci pentru care Christiaan Hendrik Persoon este autoritatea fondatoare necontestată.

Fries a dezvoltat de asemenea un sistem de clasificare a lichenilor bazând pe caracterele ale corpului lor de fructe (organele care produc spori de reproducere). A prezentat acest sistem în lucrarea sa Lichenographia europaea reformata din 1831, care a fost acceptată pe larg, până ce folosirea microscopului a revoluționat cunoștințele în acest domeniu. Fries a fost prima persoană care a deosebit între lichenii cu elemente exterioare pe corpul fructifer și cele fără. Pentru această realizare îi s-a conferit Marea medalie de aur a lui Linnaeus.

În anul 1834, Fries Magnus a părăsit Universitatea din Lund, devenind  profesor universitar de economie practică la Universitatea Uppsala, deci scaunul de profesură în botanică a fost ocupat de profesorul Wahlberg. Cel puțin a avut ocazia de a prelua în același timp conducerea grădinii botanice precum a muzeului local din oraș. El a fost, de asemenea, membru al parlamentului, reprezentând Universitatea Uppsala pe ziua națională 1844-1845 și 1847-1848 precum și membru al Comitetului Constituțional. Poziția sa de la Uppsala a fost lărgită prin funcția de profesor de botanică în 1851. Cu câțiva ani înainte, marele Carl von Linné a întreținut acest scaun de profesură la fel ca fiul său Thore Magnus (1832-1913) care a fost și rector al universității. Savantul a emeritat în anul 1859.

Importanța savantului pentru micologie 
Elias Magnus Fries a fost, împreună cu compatriotul său Christian Hendrik Persoon, fondatorul taxonomiei moderne (micologiei sistematice) în cadrul regnului Fungi, astfel mulți micologi au denumit un număr mai mare de taxoni (genuri, specii și varietăți) în onoarea lui: "friesii" sau "friesiana".

În marea sa monografie (1836-1838) precum în special  în ultima sa lucrare majoră Hymenomycetes Europaei (1874) marele om de știință a clasificat 2.770 de specii de ciuperci.  Fries însăși a denumit și clasificat 116 de genuri și peste 400 de specii, unele foarte cunoscute, între altele pe Buretele galben, Buretele viperei, Creasta cocoșului, Hribul,  Lăptuca dulce, Vinețica porumbeilor, Șampinionul (Ciuperca de câmp), Zbârciogul sau Zbârciogul gras.

Aceste lucrări i-a inspirat pe micologii Lucien Quélet și Petter Adolf Karsten (1834-1917) de a practica o micologie modernă. Ei, folosind deja microscopul care pe timpul lui Fries a fost necunoscut, au reclasificat și redenumit mai multe genuri și specii cazat posibilității de adăugare a elementelor microscopice, dar păstrând majoritatea) .

Pentru activitatea sa extraordinară, el a fost distins adesea oară. Pe lângă onorurile menționate mai sus, el a fost decorat cu Marea Cruce de Comandor a Ordinului regal suedez Steaua Polară și numit doctor honoris causae prin universitatea din Lund (1868). El a și fost membru al Societății Regale de Științe Uppsala (1831), American Academy of Arts and Sciences (1849), Academiei de Științe din Berlin (1854), al Royal Society (1874) precum membru corespondent al Universității de Stat din Sankt Petersburg (1850).

În pentru acel timp impunătoarea vârsta de 83 de ani, marele Fries a murit în casa sa din Uppsala din cauza unei pneoumonii.

Ciuperci descrise de Fries (selecție) 
În rubrica adăugată sunt enumerați numai acei taxoni care au valabilitate până astăzi (ce înseamnă, că n-au fost puse în rândul sinonimelor):

Familii și genuri

Specii

Galerie de imagini

Opere (selecție) 

 Novitiæ floræ svecicae, Lund și Uppsala 1814-1824 
 Observationes mycologicae, 2 volume, Editura Gerhard Bonnier, Havniae 1815 și 1818 vol. 1, vol. 2
 Systema mycologicum, 3 volume, Editura Ernest Mauritius, Greifswald, 1821–1829 – Fries a sancționat cu această lucrare nomenclatura binară a lui Carl von Linné și pentru ciuperci. Volumul 1, Volumul 2, Volumul 3
 Systema Orbis Vegetabilis, 2 volume, Editura Typographia Academica, Lundae 1825 și 1828, Volumul 1 
 Elenchus fungorum, 2 volume, Editura Ernst Mauritius, Greifswald 1828 
 Lichenographia europaea reformata (1831)
 Flora danica (1831-1834)
 Corpus Florarum Provincialium Sueciae: Floram Scanicam, 3 volume, Editura Palmblad, Sebell & C. Uppsala, 1835-1837 Volumul 1
 Boleti, Fungorum generis, illustratio, Editura  Regiae Academiae Typographia, Uppsala 1835, (împreună cu Christopher Theodor Hök)
 Picilegium plantarum neglectarum: Decadem primam: Agaricos hyperhodios sistentem, Editura Regiae Academiae Typograph, Uppsala 1836 (împreună cu Fransiscus Theodorus Noréus)
 Anteckningar öfver de i Sverige växande ätliga Svampar, Editura Palmblad, Sebell & C., (Uppsala 1836)
 Epicrisis systematis mycologici, seu synopsis hymenomycetum, Editura Typographia Academica, Uppsala (1836-1838) 
 Summa vegetabilium Scandinaviae... 3 volume, Editura A. Bonnier, Stockholm 1846-1849 vol. 1
 Botaniska utflygter, 3 volume (1853-64) (Excursii botanice) 
 Novae symbolae mycologicae Editura C. A. Leffler Reg. Acad. Typographus, Uppsala 1855
 Monographia Hymenomycetum Sueciae, 2 volume, Editura C. A. Leffler, Uppsala 1857 și 1863 
 Sveriges ätlige och giftiga Svampar (Ciuperci comestibile și necomestibile ale Suediei) (1861–1868)
 Icones selectae hymenomycetum nondum delineatorum, vol. I, Editura P.A. Norstedt : Typographia Centralis & Ed. Berling, Holmiae (Uppsala) 1867, 200 plăci colorate 
 Hymenomycetes Europaei, sive Epicriseos systematis mycologici (Bureți cu pălărie Hymenomycetidae ai Europei), Editura Berling, Uppsala  1874 
 Icones selectae hymenomycetum nondum delineatorum, vol. II, Editura P.A. Norstedt : Typographia Centralis & Ed. Berling, Holmiae (Uppsala) 1884, 151 plăci colorate (postum)

Note

Legături externe 
 

Nașteri în 1794
Nașteri pe 15 august
Decese în 1878
Decese pe 8 februarie
Profesori universitari
Botaniști cu abreviere de autor
Botaniști suedezi
Micologi suedezi
Biologi din secolul al XIX-lea
Membri străini ai Royal Society
Membri corespondenți ai Universității de Stat din Sankt Petersburg
Membri ai Academiei Regale Suedeze
Scriitori de limbă latină
Suedezi din secolul al XIX-lea
Elias Magnus Fries ( n.august Femsjö , Jönköpings län - d.februarie Uppsala ) a fost un botanist suedez și specialist în micologie . El este privit , împreună cu savantul bur Christian Hendrik Persoon , fondator al taxonomiei moderne , adică a micologiei sistematice , în cadrul Regnului Fungi . Abrevierea numelui său în cărți științifice este Fr.. Biografie Elias Magnus Fries s- a născut în regiunea Småland din sudul Suediei , o zonă deosebit de bogată de ciuperci . Această ocazie , la care trebuie să fie adăugată și educația botanică care a primit -o de la tatăl său Thore Fries1839 ) , pastor la biserica din Femsjö , care l- a încurajat mereu în ceea ce avea să devină : un interesat pe tot parcursul vieții în ciuperci și studiul acestora , o materie care astăzi se cunoaște sub denumirea „ Știința micologică ” . Băiatul a urmărit mai întâi , din școala din Växjö apoi , din liceul tot acolo . Deja îna scris o primă mică lucrare despre flora din împrejurarea de Femsjö . La vârsta deani , el a cunoscut deja mai mult dede specii . Se presupune că el a fi învățat limba latină înainte de cea suedeză . Astfel n- ar fi avut probleme să citească lucrări științifice de botanică de atunci , aproape toate scrise în latină . În anulFries a început studiul la Universitatea din Lund . În anula obținut titlul de doctor în filosofie și botanică , fiind imediat preluat ca docent . Disertația s- a a scris -o despre Flora Suediae , o tematică care a dezvoltat -o mai departe în opera sa de mai multe volume Novitiæ floræ svecicæ , ( până În anul terminării acestei lucrări a fost avansat la gradul de profesor asociat de botanică . Între timpa fost admis ca membru al Kungliga Vetenskapsakademien ( Academia Regală de Științe a Suediei ) , ceva mai târziuși unul al Svenska Akademien ( Academia Regală Suedeză ) . DinFries a fost numit Botanices Demonstrator , ceea ce a însemnat , că i- au fost încredințate sarcini de cercetare și excursii botanice și , de asemenea , a figurat în funcția de șef a " Grădini Botanice " din Lund . În același an s- a căsătorit Christina Wieslander . În timp ce a fost la Lund , Fries a produs inovatoarea sa Systema micologica în trei volume un sistem de micologie în care a clasificat ciuperci prin caracteristicile lor fizice și formele corpurilor de fructe ( în special culoarea sporilor și structura suprafețelor purtătoare de spori ( branhii , pori , dinți , falduri , suprafață netedă , etc , numite Hymenophore ) . Această lucrare seminală este fundamentul celei mai mari părți a taxonomiei micologice moderne pentru toate speciile cu excepția de trei grupuri de ciuperci pentru care Christiaan Hendrik Persoon este autoritatea fondatoare necontestată . Fries a dezvoltat de asemenea un sistem de clasificare a lichenilor bazând pe caracterele ale corpului lor de fructe ( organele care produc spori de reproducere ) . A prezentat acest sistem în lucrarea sa Lichenographia europaea reformata din care a fost acceptată pe larg , până ce folosirea microscopului a revoluționat cunoștințele în acest domeniu . Fries a fost prima persoană care a deosebit între lichenii cu elemente exterioare pe corpul fructifer și cele fără . Pentru această realizare îi s- a conferit Marea medalie de aur a lui Linnaeus . În anul Fries Magnus a părăsit Universitatea din Lund , devenind profesor universitar de economie practică la Universitatea Uppsala , deci scaunul de profesură în botanică a fost ocupat de profesorul Wahlberg . Cel puțin a avut ocazia de a prelua în același timp conducerea grădinii botanice precum a muzeului local din oraș . El a fost , de asemenea , membru al parlamentului , reprezentând Universitatea Uppsala pe ziua naționalășiprecum și membru al Comitetului Constituțional . Poziția sa de la Uppsala a fost lărgită prin funcția de profesor de botanică în Cu câțiva ani înainte , marele Carl von Linné a întreținut acest scaun de profesură la fel ca fiul său Thore Magnuscare a fost și rector al universității . Savantul a emeritat în anul Importanța savantului pentru micologie Elias Magnus Fries a fost , împreună cu compatriotul său Christian Hendrik Persoon , fondatorul taxonomiei moderne ( micologiei sistematice ) în cadrul regnului Fungi , astfel mulți micologi au denumit un număr mai mare de taxoni ( genuri , specii și varietăți ) în onoarea lui : " friesii " sau " friesiana " . În marea sa monografieprecum în special în ultima sa lucrare majoră Hymenomycetes Europaeimarele om de știință a clasificat770 de specii de ciuperci . Fries însăși a denumit și clasificatde genuri și pestede specii , unele foarte cunoscute , între altele pe Buretele galben , Buretele viperei , Creasta cocoșului , Hribul , Lăptuca dulce , Vinețica porumbeilor , Șampinionul ( Ciuperca de câmp ) , Zbârciogul sau Zbârciogul gras . Aceste lucrări i- a inspirat pe micologii Lucien Quélet și Petter Adolf Karstende a practica o micologie modernă . Ei , folosind deja microscopul care pe timpul lui Fries a fost necunoscut , au reclasificat și redenumit mai multe genuri și specii cazat posibilității de adăugare a elementelor microscopice , dar păstrând majoritatea ) \ . Pentru activitatea sa extraordinară , el a fost distins adesea oară . Pe lângă onorurile menționate mai sus , el a fost decorat cu Marea Cruce de Comandor a Ordinului regal suedez Steaua Polară și numit doctor honoris causae prin universitatea din Lund El a și fost membru al Societății Regale de Științe Uppsala American Academy of Arts and Sciences Academiei de Științe din Berlin al Royal Societyprecum membru corespondent al Universității de Stat din Sankt Petersburg În pentru acel timp impunătoarea vârsta dede ani , marele Fries a murit în casa sa din Uppsala din cauza unei pneoumonii . Ciuperci descrise de Fries ( selecție ) În rubrica adăugată sunt enumerați numai acei taxoni care au valabilitate până astăzi ( ce înseamnă , că n- au fost puse în rândul sinonimelor ) : Familii și genuri Specii Galerie de imagini Opere ( selecție ) Novitiæ floræ svecicae , Lund și Uppsala Observationes mycologicae,volume , Editura Gerhard Bonnier , Havniaeșivol . vol . 2 Systema mycologicum,volume , Editura Ernest Mauritius , Greifswald,1829 – Fries a sancționat cu această lucrare nomenclatura binară a lui Carl von Linné și pentru ciuperci . Volumul Volumul Volumul 3 Systema Orbis Vegetabilis,volume , Editura Typographia Academica , Lundaeși Volumul Elenchus fungorum,volume , Editura Ernst Mauritius , Greifswald Lichenographia europaea reformata Flora danica Corpus Florarum Provincialium Sueciae : Floram Scanicam,volume , Editura Palmblad , Sebell & C. Uppsala,Volumul 1 Boleti , Fungorum generis , illustratio , Editura Regiae Academiae Typographia , Uppsala ( împreună cu Christopher Theodor Hök ) Picilegium plantarum neglectarum : Decadem primam : Agaricos hyperhodios sistentem , Editura Regiae Academiae Typograph , Uppsala( împreună cu Fransiscus Theodorus Noréus ) Anteckningar öfver de i Sverige växande ätliga Svampar , Editura Palmblad , Sebell & C. , ( Uppsala Epicrisis systematis mycologici , seu synopsis hymenomycetum , Editura Typographia Academica , Uppsala Summa vegetabilium Scandinaviae...volume , Editura A. Bonnier , Stockholmvol . 1 Botaniska utflygter,volume ( Excursii botanice ) Novae symbolae mycologicae Editura C. A. Leffler Reg . Acad . Typographus , Uppsala Monographia Hymenomycetum Sueciae,volume , Editura C. A. Leffler , Uppsalași Sveriges ätlige och giftiga Svampar ( Ciuperci comestibile și necomestibile ale Suediei)1868 ) Icones selectae hymenomycetum nondum delineatorum , vol . I , Editura P.A. Norstedt \ : Typographia Centralis & Ed. Berling , Holmiae ( Uppsala)plăci colorate Hymenomycetes Europaei , sive Epicriseos systematis mycologici ( Bureți cu pălărie Hymenomycetidae ai Europei ) , Editura Berling , Uppsala Icones selectae hymenomycetum nondum delineatorum , vol . II , Editura P.A. Norstedt \ : Typographia Centralis & Ed. Berling , Holmiae ( Uppsala)plăci colorate ( postum ) Note Legături externe Nașteri în Nașteri peaugust Decese în Decese pefebruarie Profesori universitari Botaniști cu abreviere de autor Botaniști suedezi Micologi suedezi Biologi din secolul al XIX -lea Membri străini ai Royal Society Membri corespondenți ai Universității de Stat din Sankt Petersburg Membri ai Academiei Regale Suedeze Scriitori de limbă latină Suedezi din secolul al XIX -lea