Munții Țibău
Munții Țibău  sunt o grupă muntoasă a Carpaților Maramureșului și Bucovinei, aparținând de lanțul muntos al Carpaților Orientali. Cel mai înalt pisc este Vârful Țapul Mare, care are 1661 m altitudine. Sub numele de Obcina Țapului unii autori îi încadrează ca aparținând sectorului estic al Munților Maramureșului.

Popular sunt cunoscuți sub denumirea de „Culmea, Obcina sau Munții Țapului", după numele vârfului Țapul (Mare).

Date geografice
Localizare
Sunt localizați între Munții Maramureșului (situați la vest) și Obcinele Bucovinei (Obcina Mestecăniș situată la est), fiind delimitați de formațiunile respective de către Râul Țibău, respectiv Cârlibaba. La sud sunt delimitați de către valea Bistriței Aurii de Munții Suhard

Spre nord se află granița cu Ucraina.

Fac parte din unitatea (controversată) a Munților Bistriței Aurii (alături de Munții Suhard și Obcina Mestecaniș).

Căi de acces
Sunt reprezentate – la sud de DN18 (porțiunea Cârlibaba- Pasul Prislop, pe valea Bistriței Aurii) și la est de DC86A (pe valea Cârlibabei). Ultimul, traversând Obcina Mestecănișului leagă valea Bistriței Aurii (respectiv Comuna Cârlibaba) de cea a Sucevei (Comuna Izvoarele Sucevei) prin Pasul Prislop. 

În rest accesul se poate realiza pe drumuri forestiere.

Date structurale
De la nord la sud, vârfurile care se înșiruie sunt: Piciorul Bârnovei (1430 m), Stânii (1454 m), Măgura (1559), Țapul Mare (1661), Iedu (1517), Fluturica (1345)

Vegetația
Predomină pădurea de conifere, iar fagul nu pătrunde decât izolat. Exceptând molidul, arealele de conifere mai includ pin, brad, tisă și zadă. Vegetația subalpină este defaforizată de altitudinile în general modeste.
    
Așezări umane
, sub forma unor sate de vale dar și așezărilor risipite de plai. Bazinele superioare ale Țibăului și Cârlibabei sunt sălbatice, cu pădure masivă și lipsite de sate.    

Economia
Activitatea economică principală este cea de exploatare a lemnului.Clima relativ aspră și solurile predominant forestiere permit numai culturi fără pretenții, pe suprafețe mult restrânse. Din punct de vedere agricol, arealul cel mai întins îl ocupă fânețele.

Geologie și Geomorfologie
Geologie
Culmea Țibăului se încadrează în unitatea structurală a zonei cristalino-mezozoice, care formează axul central al Carpaților Orientali. Sinclinalul Țibăului este zona de contact cu unitatea structurală a flișului transcarpatic, în a cărui terminație estică se constituie.

Geomorfologie
Relieful este masiv și greoi, relativ monoton. Culmile apar netede ori larg bombate și derivă din suprafețele de nivelare Cerbu și Mestecăniș. Peste suprafața de nivelare miocenă se înalță doar vârfurile cele mai înalte. Văile principale sunt adâncite semnificativ sub nivelul culmilor. Doar valea Bistriței este mai largă.

În culmea Țapului este citată o depresiune considerată de origine nivală, parțial colmatată.

Potențial turistic
 Obiective turistice
  Piatra Roșie – se află pe valea Țibăului, la ieșirea din cătunul Codreava.
 Piatra Țibăului – arie protejată declarată ca monument al naturii
 Valea superioară a Țibăului – cu numeroase turnuri și pereți de stâncă
 Creasta Țibăului – cu zone de belvedere în special în zona Vârfului Măgura (1559 m) și stâncării – martori de eroziune calcaroși

 Particularități

Referințe

Lectură suplimentară
 Un munte pentru dumneavoastră: Țibău, Ramona Vasilescu, Danuț Sops; Ed. Eubeea, 2005

Legături externe
 Țibău, un munte necunoscut, Descriptio Moldaviae, emisiune TVR Iași
 Munții Țibău – creasta , Vasile Bouaru (Rădauți), romania-natura.ro
 Munții Țibău:Sfinxul Zâmbroslavului , unmunte.ro
 Țibău-un munte puțin umblat, Iubitorii Naturii, carpati.org

Carpații Orientali
Geografia României
Munții Țibău sunt o grupă muntoasă a Carpaților Maramureșului și Bucovinei , aparținând de lanțul muntos al Carpaților Orientali . Cel mai înalt pisc este Vârful Țapul Mare , care arem altitudine . Sub numele de Obcina Țapului unii autori îi încadrează ca aparținând sectorului estic al Munților Maramureșului . Popular sunt cunoscuți sub denumirea de „ Culmea , Obcina sau Munții Țapului " , după numele vârfului Țapul ( Mare ) . Date geografice Localizare Sunt localizați între Munții Maramureșului ( situați la vest ) și Obcinele Bucovinei ( Obcina Mestecăniș situată la est ) , fiind delimitați de formațiunile respective de către Râul Țibău , respectiv Cârlibaba . La sud sunt delimitați de către valea Bistriței Aurii de Munții Suhard Spre nord se află granița cu Ucraina . Fac parte din unitatea ( controversată ) a Munților Bistriței Aurii ( alături de Munții Suhard și Obcina Mestecaniș ) . Căi de acces Sunt reprezentate – la sud de DN18 ( porțiunea Cârlibaba - Pasul Prislop , pe valea Bistriței Aurii ) și la est de DC86A ( pe valea Cârlibabei ) . Ultimul , traversând Obcina Mestecănișului leagă valea Bistriței Aurii ( respectiv Comuna Cârlibaba ) de cea a Sucevei ( Comuna Izvoarele Sucevei ) prin Pasul Prislop . În rest accesul se poate realiza pe drumuri forestiere . Date structurale De la nord la sud , vârfurile care se înșiruie sunt : Piciorul Bârnoveim ) , Stâniim ) , Măgura Țapul Mare Iedu Fluturica Vegetația Predomină pădurea de conifere , iar fagul nu pătrunde decât izolat . Exceptând molidul , arealele de conifere mai includ pin , brad , tisă și zadă . Vegetația subalpină este defaforizată de altitudinile în general modeste . Așezări umane sub forma unor sate de vale dar și așezărilor risipite de plai . Bazinele superioare ale Țibăului și Cârlibabei sunt sălbatice , cu pădure masivă și lipsite de sate . Economia Activitatea economică principală este cea de exploatare a lemnului.Clima relativ aspră și solurile predominant forestiere permit numai culturi fără pretenții , pe suprafețe mult restrânse . Din punct de vedere agricol , arealul cel mai întins îl ocupă fânețele . Geologie și Geomorfologie Geologie Culmea Țibăului se încadrează în unitatea structurală a zonei cristalino-mezozoice , care formează axul central al Carpaților Orientali . Sinclinalul Țibăului este zona de contact cu unitatea structurală a flișului transcarpatic , în a cărui terminație estică se constituie . Geomorfologie Relieful este masiv și greoi , relativ monoton . Culmile apar netede ori larg bombate și derivă din suprafețele de nivelare Cerbu și Mestecăniș . Peste suprafața de nivelare miocenă se înalță doar vârfurile cele mai înalte . Văile principale sunt adâncite semnificativ sub nivelul culmilor . Doar valea Bistriței este mai largă . În culmea Țapului este citată o depresiune considerată de origine nivală , parțial colmatată . Potențial turistic Obiective turistice Piatra Roșie – se află pe valea Țibăului , la ieșirea din cătunul Codreava . Piatra Țibăului – arie protejată declarată ca monument al naturii Valea superioară a Țibăului – cu numeroase turnuri și pereți de stâncă Creasta Țibăului – cu zone de belvedere în special în zona Vârfului Măguram ) și stâncării – martori de eroziune calcaroși Particularități Referințe Lectură suplimentară Un munte pentru dumneavoastră : Țibău , Ramona Vasilescu , Danuț Sops ; Ed . Eubeea , Legături externe Țibău , un munte necunoscut , Descriptio Moldaviae , emisiune TVR Iași Munții Țibău – creasta , Vasile Bouaru ( Rădauți ) , romania-natura.ro Munții Țibău:Sfinxul Zâmbroslavului , unmunte.ro Țibău -un munte puțin umblat , Iubitorii Naturii , carpati.org Carpații Orientali Geografia României