Episcopia de Baia
Episcopia de Baia a fost o episcopie romano-catolică din sec. al XV-lea și al XVI-lea, cu sediul în Catedrala Sf. Fecioară Maria din Baia, pe atunci unul din cele mai însemnate centre urbane din Principatul Moldovei.

În timpul domniei lui Ștefan cel Mare (1457-1504) episcopia a fost integrată din nou ierarhiei ecleziastice din Ungaria. În noaptea bătăliei de la Baia,  din 14 spre 15 decembrie 1467, orașul Baia a fost incendiat de oastea lui Ștefan cel Mare și a ars din temelii. Cei mai mulți locuitori s-au împrăștiat și locuința episcopului a rămas arsă, iar episcopul a părăsit localitatea. Din biserica clădită de Alexandru cel Bun nu au mai rămas decât zidurile. 

Istoricii Constantin C. Giurescu și Dinu C. Giurescu afirmă că anul 1467 a reprezentat începutul decăderii orașului Baia și a scăderii vertiginoase a populației. În anul 1523 Episcopia de Baia și-a încetat existența.

Note

Bibliografie
 Carol Auner: „Episcopia de Baia”, în: Revista Catolică, anul IV (1915), pp. 89-127;
 Konrad Eubel: „Zur Geschichte der römisch-katholischen Kirche in der Moldau”, în: Römische Quartalschrift, anul XII (1898), pp. 107-126;
 Konrad Eubel: „Zur Errichtung des Episcopatus Moldaviensis”, în: Römische Quartalschrift, anul XVII (1903), pp. 188-191;
 Ioan Filitti: Documente privitoare la episcopatele catolice din Principate, București, 1913;
 Ioan Filitti: Documente politice, București 1914;
 Guilielmus Schmitt: Romano-catholici per Moldaviam episcopatus et rei romano-catholicae res gestae, Budapesta, 1887.

Baia
Principatul Moldovei
Istoria creștinismului în România
Episcopia de Baia a fost o episcopie romano-catolică din sec . al XV -lea și al XVI -lea , cu sediul în Catedrala Sf . Fecioară Maria din Baia , pe atunci unul din cele mai însemnate centre urbane din Principatul Moldovei . În timpul domniei lui Ștefan cel Mareepiscopia a fost integrată din nou ierarhiei ecleziastice din Ungaria . În noaptea bătăliei de la Baia , dinspredecembrie orașul Baia a fost incendiat de oastea lui Ștefan cel Mare și a ars din temelii . Cei mai mulți locuitori s- au împrăștiat și locuința episcopului a rămas arsă , iar episcopul a părăsit localitatea . Din biserica clădită de Alexandru cel Bun nu au mai rămas decât zidurile . Istoricii Constantin C. Giurescu și Dinu C. Giurescu afirmă că anula reprezentat începutul decăderii orașului Baia și a scăderii vertiginoase a populației . În anulEpiscopia de Baia și- a încetat existența . Note Bibliografie Carol Auner : „ Episcopia de Baia ” , în : Revista Catolică , anul IV pp. Konrad Eubel : „ Zur Geschichte der römisch-katholischen Kirche in der Moldau ” , în : Römische Quartalschrift , anul XII pp. Konrad Eubel : „ Zur Errichtung des Episcopatus Moldaviensis ” , în : Römische Quartalschrift , anul XVII pp. Ioan Filitti : Documente privitoare la episcopatele catolice din Principate , București , Ioan Filitti : Documente politice , București Guilielmus Schmitt : Romano-catholici per Moldaviam episcopatus et rei romano-catholicae res gestae , Budapesta , Baia Principatul Moldovei Istoria creștinismului în România