Biserica de lemn din Stejera
Biserica de lemn din Stejera, comuna Mireșu Mare, județul Maramureș, datează din anul 1700. Are hramul „Cuvioasa Paraschiva”. Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul .

Istoric 
Din șoseaua Șomcuta Mare-Ulmeni, se ramifică un drum lateral care duce în satul Iadăra, iar după alți șapte kilometri de drum forestier se ajunge în mica localitate Stejera. Scriptic sunt 30 de locuitori, în realitate, numărul locuitorilor permanenți este mai mic. Localitatea este atestată pe la 1405. Peste locuitori au trecut numeroase invazii străine care au pustiit satul, culminând cu anul 1848, când honvezii lui Kosuth au ars până în temelii satul, afectând serios și biserica de lemn, construită la 1700 pe locul alteia mai vechi. Refăcută imediat, după 1848 a suferit mai multe intervenții în timp, ultima prin 1970, când s-a înlocuit o grindă din pronaos, ce susține acoperișul. Starea bisericii a fost mult timp  critică, datorită acoperișului prin care se infiltrau ploile și zăpada, afectând grav pictura interioară. În anul 2006 a fost schimbată întreaga șindrilă de pe biserică și turn.

Trăsături 
Biserica din lemn, de mici dimensiuni, are un pridvor prevăzut cu o arcadă frontală, sprijinită direct pe patru stâlpi, sculptați în partea superioară, din care se mai păstrează doar trei, cu o deschidere centrală arcuită si două deschideri laterale, fiecare având câte două arce ornamentate cu o linie simplă pe margini, prinse în locuri decupate direct în grindă.

Turla bisericii care nu depășește 13 m înălțime, este prevăzută cu un foișor modest, cu câte două arcade laterale, sprijinite pe stâlpi, ce se îmbină în partea superioară în același stil specific, cu arce unite de un ic central sub formă de potir, element simbolic de  esență creștin-ortodoxă. Cununa care susține șarpanta  prezintă o particularitate, fiind susținută de icuri crestate  în cinci trepte, fixate în cuie de lemn, lateral, pe colțuri și centru, imitând îmbinările în trepte a grinzilor superioare în scopul evazării streșinii acoperișului, o soluție ingenioasă a meșterilor locali.

Pictura, realizată în manieră naivă de un anumit pictor Adalbert, în 1843, în timpul păstoririi preotului Cosma Vasile și al episcopului Ioan Lemeni, se mai păstrează prin câteva scene compoziționale cum sunt: Visul și Scara lui Iacov, Nașterea lui Iisus, Cei trei Crai de la Răsărit,  Duminica Floriilor, Patimile cu Flagelarea, Urcușul Golgotei și Răstignirea.  Spațiile libere sunt umplute cu steluțe roșii în șase colțuri și Îngeri sunând din trâmbițe.

În Altar se păstrează chipurile în ținută de Arhiereu ale Sf.Ioan, Sf.Vasile, Sf. Grigore, Sf. Ignatiu și Sf. Laurențiu. Tot în Altar se mai păstrează icoana Maicii Domnului cu Pruncul, într-o ramă largă și aerisit ornamentată cu vrejuri și medalioane șterse și un chivot de formă dreptunghiulară, frumos ornamentat.

Prin eforturile preotului paroh și puținilor săteni a fost reparat acoperișul, s-au amenajat o poartă și un grajd împrejmuitor. Pictura și icoanele ar avea nevoie de restaurare pentru a-și recăpăta strălucirea de odinioară, restaurare care nu stă la îndemna puținilor locuitori care mai păstrează acest sat pe hartă.

Note

Bibliografie 
Despre bisericile de lemn

Vezi și 
 Stejera, Maramureș

Legături externe 
Monumente istorice din România-Fișă și localizare de monument
Fișă de monument

Imagini din exterior

Imagini din interior 

Biserici din Chioar
Biserici de lemn din județul Maramureș
Monumente istorice din județul Maramureș
Biserici din secolul al XVIII-lea din România
Biserici cu hramul Sfânta Parascheva
Biserica de lemn din Stejera , comuna Mireșu Mare , județul Maramureș , datează din anul Are hramul „ Cuvioasa Paraschiva ” . Biserica se află pe noua listă a monumentelor istorice sub codul \ . Istoric Din șoseaua Șomcuta Mare-Ulmeni , se ramifică un drum lateral care duce în satul Iadăra , iar după alți șapte kilometri de drum forestier se ajunge în mica localitate Stejera . Scriptic suntde locuitori , în realitate , numărul locuitorilor permanenți este mai mic . Localitatea este atestată pe la Peste locuitori au trecut numeroase invazii străine care au pustiit satul , culminând cu anul când honvezii lui Kosuth au ars până în temelii satul , afectând serios și biserica de lemn , construită lape locul alteia mai vechi . Refăcută imediat , dupăa suferit mai multe intervenții în timp , ultima prin când s- a înlocuit o grindă din pronaos , ce susține acoperișul . Starea bisericii a fost mult timp critică , datorită acoperișului prin care se infiltrau ploile și zăpada , afectând grav pictura interioară . În anula fost schimbată întreaga șindrilă de pe biserică și turn . Trăsături Biserica din lemn , de mici dimensiuni , are un pridvor prevăzut cu o arcadă frontală , sprijinită direct pe patru stâlpi , sculptați în partea superioară , din care se mai păstrează doar trei , cu o deschidere centrală arcuită si două deschideri laterale , fiecare având câte două arce ornamentate cu o linie simplă pe margini , prinse în locuri decupate direct în grindă . Turla bisericii care nu depășeștem înălțime , este prevăzută cu un foișor modest , cu câte două arcade laterale , sprijinite pe stâlpi , ce se îmbină în partea superioară în același stil specific , cu arce unite de un ic central sub formă de potir , element simbolic de esență creștin-ortodoxă . Cununa care susține șarpanta prezintă o particularitate , fiind susținută de icuri crestate în cinci trepte , fixate în cuie de lemn , lateral , pe colțuri și centru , imitând îmbinările în trepte a grinzilor superioare în scopul evazării streșinii acoperișului , o soluție ingenioasă a meșterilor locali . Pictura , realizată în manieră naivă de un anumit pictor Adalbert , în în timpul păstoririi preotului Cosma Vasile și al episcopului Ioan Lemeni , se mai păstrează prin câteva scene compoziționale cum sunt : Visul și Scara lui Iacov , Nașterea lui Iisus , Cei trei Crai de la Răsărit , Duminica Floriilor , Patimile cu Flagelarea , Urcușul Golgotei și Răstignirea . Spațiile libere sunt umplute cu steluțe roșii în șase colțuri și Îngeri sunând din trâmbițe . În Altar se păstrează chipurile în ținută de Arhiereu ale Sf.Ioan , Sf.Vasile , Sf. Grigore , Sf . Ignatiu și Sf. Laurențiu . Tot în Altar se mai păstrează icoana Maicii Domnului cu Pruncul , într- o ramă largă și aerisit ornamentată cu vrejuri și medalioane șterse și un chivot de formă dreptunghiulară , frumos ornamentat . Prin eforturile preotului paroh și puținilor săteni a fost reparat acoperișul , s- au amenajat o poartă și un grajd împrejmuitor . Pictura și icoanele ar avea nevoie de restaurare pentru a -și recăpăta strălucirea de odinioară , restaurare care nu stă la îndemna puținilor locuitori care mai păstrează acest sat pe hartă . Note Bibliografie Despre bisericile de lemn Vezi și Stejera , Maramureș Legături externe Monumente istorice din România-Fișă și localizare de monument Fișă de monument Imagini din exterior Imagini din interior Biserici din Chioar Biserici de lemn din județul Maramureș Monumente istorice din județul Maramureș Biserici din secolul al XVIII -lea din România Biserici cu hramul Sfânta Parascheva