Visuć
Visuć falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Udbinához tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 26 km-re, közúton 34 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 6 km-re, közúton 8 km-re keletre, a Korbavamező délkeleti részén fekszik. A Korbavamezőnek ezt a részét Visući mezőnek is nevezik, benyúlik a Plješivica hegyei közé és egészen az Udbina-Donji Lapac főútig terjed. Visuć 11 településrészből tevődik össze, ezek: Bukovac, Vrišti, Veljun, Podkrčana, Podkraj, Gaj Kosanović, Podkuk, Selište, Tišmina Varoš, Šarić és Draga Kumazečeva. Visuć központját Veljun képezi, ahol az alapiskola, a bolt és az emlékpark is található. Itt áll a pravoszláv templom romja is, melyet részben a II. világháborúban, részben a háború után romboltak le. A település nagy kiterjedése miatt négy temető is található a területén Veljunban, Podkukon, Krbavska polján és Selištén.

Története 
Amikor a török 1527-ben elfoglalta Udbinát és vidékét Visuć területe hosszú időre pusztaság maradt. Később, amint az egy 1577-es feljegyzésből kitűnik a törökök Boszniából érkezett pravoszlávokkal és kisebb részben muzulmánokkal telepítették be. Az 1683 és 1699 között dúlt osztrák-török háborúban Visuć újra pusztaság lett. A törökök Bihács felé, a pravoszláv szerbek Brinje és Otocsán környékére menekültek, de az utóbbiak közül a háború után sokan visszatértek régi házaikba. Az 1689-es felszabadító harcok során már ők támadták a török utolsó itteni támaszpontját Nazup aga tornyát és sikerült elfoglalniuk azt. Ekkor esett el a likai felkelés egyik vezetője Vid Jurjević. Lika elveszítése után az itteni muzulmán lakosság egésze Boszniába menekült. Ezután lakossága túlnyomórészt pravoszláv szerbekből állt. Martin Brajković zenggi püspök 1701-ben már Udbina közelében fekvő szerb faluként említi. A falunak 1857-ben 1503, 1910-ben 1511 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 98 százaléka szerb nemzetiségű volt. A falunak 2011-ben 69 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1733-ban épült. A II. világháború idején súlyos károkat szenvedett, majd a háború után lebontották.

További információk 
 Udbina község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like 
 Visuć lakosságának eredete az 1712-es összeírás alapján.

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Visuć falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Udbinához tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re keletre , a Korbavamező délkeleti részén fekszik . A Korbavamezőnek ezt a részét Visući mezőnek is nevezik , benyúlik a Plješivica hegyei közé és egészen az Udbina-Donji Lapac főútig terjed . Visućtelepülésrészből tevődik össze , ezek : Bukovac , Vrišti , Veljun , Podkrčana , Podkraj , Gaj Kosanović , Podkuk , Selište , Tišmina Varoš , Šarić és Draga Kumazečeva . Visuć központját Veljun képezi , ahol az alapiskola , a bolt és az emlékpark is található . Itt áll a pravoszláv templom romja is , melyet részben a II. világháborúban , részben a háború után romboltak le . A település nagy kiterjedése miatt négy temető is található a területén Veljunban , Podkukon , Krbavska polján és Selištén . Története Amikor a törökben elfoglalta Udbinát és vidékét Visuć területe hosszú időre pusztaság maradt . Később , amint az egyes feljegyzésből kitűnik a törökök Boszniából érkezett pravoszlávokkal és kisebb részben muzulmánokkal telepítették be . Azésközött dúlt osztrák-török háborúban Visuć újra pusztaság lett . A törökök Bihács felé , a pravoszláv szerbek Brinje és Otocsán környékére menekültek , de az utóbbiak közül a háború után sokan visszatértek régi házaikba . Azes felszabadító harcok során már ők támadták a török utolsó itteni támaszpontját Nazup aga tornyát és sikerült elfoglalniuk azt . Ekkor esett el a likai felkelés egyik vezetője Vid Jurjević . Lika elveszítése után az itteni muzulmán lakosság egésze Boszniába menekült . Ezután lakossága túlnyomórészt pravoszláv szerbekből állt . Martin Brajković zenggi püspökben már Udbina közelében fekvő szerb faluként említi . A falunakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaban épült . A II. világháború idején súlyos károkat szenvedett , majd a háború után lebontották . További információk Udbina község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Visuć lakosságának eredete azes összeírás alapján . Jegyzetek Lika-Zengg megye települései