Réten
Réten, település Romániában, Erdélyben, Szeben megyében.

Fekvése
Segesvártól délkeletre, Hégen és Báránykút közt fekvő település.

Története

Réten nevét 1206-ban Villa Militum (Er I.  33) néven említette először oklevél.

Későbbi névváltozatai:  1648-ban Réthen, 1733-ban Réten, 1750:-ben Retisdorff,  1760–1762között Rettisdorf, 1808-ban Réten
h., Retersdorf g., Ritu vel Retisdorf val., 1861-ben Restesdorf,  Redisdorf, 1888-ban Reteschdorf, Retisdorf, 1913-ban Réten.

1353-ban p. Reter-t a  johannita  lovagrend  mint  régi  birtokát  követelte vissza Segesvárszéktől.

1389-ben  comes  Ladislaus  de  v. Retherii nemesi birtokaként szerepelt, és így kikerült Segesvárszékből, és ez időtől Fehér vármegyéhez tartozott.

1490-ben Retheni Miklóst és Mihályt említik, mint akik részbirtokosok itt.

1555-ben Sárpataki Tamás deák és Listi János királyi kancelláriai titkár 
Retheny Ádám, Mohay Bálint özvegye: Zsófia és Mohay Lajosné: Dorottya javára lemondott arról a királyi jogról, amelyet az uralkodó a felsoroltak Rethen-i birtokrészében nekik adományozott.

1808-ban Felső-Fehér vármegye Réteni járásának székhelye volt.

A trianoni békeszerződés előtt Nagy-Küküllő vármegye Nagysinki járásához tartozott.

1910-ben 933 lakosából 12 magyar, 180 német, 740 román volt. Ebből 176 evangélikus, 740 görögkeleti ortodox, 9 unitárius volt.

Források
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 

Szeben megye települései
Nagy-Küküllő vármegye települései
Réten , település Romániában , Erdélyben , Szeben megyében . Fekvése Segesvártól délkeletre , Hégen és Báránykút közt fekvő település . Története Réten nevétban Villa Militum ( Er I. néven említette először oklevél . Későbbi névváltozatai : ban Réthen, ban Réten,-ben Retisdorff , 1762között Rettisdorf, ban Réten h. , Retersdorf g . , Ritu vel Retisdorf val.,ben Restesdorf , Redisdorf, ban Reteschdorf , Retisdorf, ban Réten . 1353-ban p. Reter-t a johannita lovagrend mint régi birtokát követelte vissza Segesvárszéktől . 1389-ben comes Ladislaus de v . Retherii nemesi birtokaként szerepelt , és így kikerült Segesvárszékből , és ez időtől Fehér vármegyéhez tartozott . 1490-ben Retheni Miklóst és Mihályt említik , mint akik részbirtokosok itt . 1555-ben Sárpataki Tamás deák és Listi János királyi kancelláriai titkár Retheny Ádám , Mohay Bálint özvegye : Zsófia és Mohay Lajosné : Dorottya javára lemondott arról a királyi jogról , amelyet az uralkodó a felsoroltak Rethen-i birtokrészében nekik adományozott . 1808-ban Felső-Fehér vármegye Réteni járásának székhelye volt . A trianoni békeszerződés előtt Nagy-Küküllő vármegye Nagysinki járásához tartozott . 1910-benlakosábólmagyar, német , román volt . Ebbőlevangélikus, görögkeleti ortodox, unitárius volt . Források A történelmi Magyarország atlasza és adattára Szeben megye települései Nagy-Küküllő vármegye települései