Bálint Rezső (orvos)
Jékei Bálint Rezső, 1892-ig Bleyer szül. Bleyer Rudolf Jenő (Budapest, 1874. október 22. – Budapest, Józsefváros, 1929. május 23.) orvosdoktor, belgyógyász, neurológus, klinikaigazgató, egyetemi tanár, a Bálint-szindróma névadója.

Élete
Bleyer József gabonakereskedő és Politzer Júlia gyermekeként látta meg a napvilágot, izraelita vallású, 1892-ben katolizált. Középiskolába 1884 és 1892 között az V. kerületi magyar királyi állami főgimnáziumba járt, majd a budapesti egyetem orvosi karán tanult tovább, és Korányi Frigyes asszisztense volt. 1897-ben szerezte meg oklevelét, 1900-tól kezdetben díjtalan, majd a következő évtől kezdve díjazott gyakornok volt az I. sz. belklinikán. 1902 és 1906 között harmadik, 1906 és 1907 között második, 1908-ig első tanársegéd volt az I. számú, ezután 1911-ig a III. sz. belklinikán. 1914-ig adjunktus. Ebben az évben pályázott nyilvános rendes egyetemi tanárnak, ám pénzügyi okokból csak rendkívüli tanár lett (1914. május 30.), illetve a I. sz. belklinika vezetőjévé is megtették. Október 13-án kezdeményezték megbízását rendes tanárnak, ám a miniszter csak 1917. január 23-án javasolta kinevezését IV. Károlynál, amely meg is történt 1917.  február 2-án. 1915 és 1917 júniusa között alezredesi rangban szolgált a közös hadseregben, mint főtörzsorvos és kórházparancsnokként is működött. 1929-ben pajzsmirigyrákban halt meg.

Testvére volt Bálint Zoltán építész, Bálint Imre közgazdász, hírlapíró, író. Felesége Hieronymi Károly lánya, Hieronymi Mária volt, akit 1915. augusztus 14-én vett el.

Művei 
 Diaetetikai vezérfonal (Bp., 1924) 
 A cukorbetegségek és az insulin (Ernst Zoltánnal és Purjesz Bélával, Bp., 1927) 
 Ulcus- problem und Säuregasengleichgewicht
Ezeken kívül pedig számos értekezése jelent meg bel- és külföldi szaklapokban, főleg a szív- és idegrendszer megbetegedésekről.

Kitüntetései 

 Balassa-díj alap jutalomdíja (1913)
 Balassa-érem (1928)
 Bp.-i Kir. Orvosegyesület Tauszk Ferenc Alapítvány díja (1926)

Jegyzetek

Források

További információk 
 
 Gutenberg nagy lexikon. Minden ismeretek tára. Bp., Nagy Lexikon Kiadóhivatal, 1931-1932.
 Das geistige Ungarn. Biographisches Lexikon. Hrsg. Oscar von Krücken, Imre Parlagi. Wien-Leipzig, W. Braumüller, 1918.
 Leel-Össy Lóránt: A magyar neurológusok és neuropatológusok almanachja 1800-2000. Debrecen, Magyar Idegtudományi Társaság, 2001.
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 A Napkelet lexikona. Bp., Magyar Irodalmi Társaság, 1927
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926-1933.
 Új Idők lexikona. Bp., Singer és Wolfner, 1936-1942.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

1874-ben született személyek
1929-ben elhunyt személyek
Zsidó származású magyarok
Magyar belgyógyászok
Családi nevüket magyarosított személyek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Ideggyógyászok
Jékei Bálint Rezső,ig Bleyer szül . Bleyer Rudolf Jenő ( Budapest , október – Budapest , Józsefváros , május ) orvosdoktor , belgyógyász , neurológus , klinikaigazgató , egyetemi tanár , a Bálint-szindróma névadója . Élete Bleyer József gabonakereskedő és Politzer Júlia gyermekeként látta meg a napvilágot , izraelita vallású, ben katolizált . Középiskolábaésközött az V. kerületi magyar királyi állami főgimnáziumba járt , majd a budapesti egyetem orvosi karán tanult tovább , és Korányi Frigyes asszisztense volt.ben szerezte meg oklevelét, tól kezdetben díjtalan , majd a következő évtől kezdve díjazott gyakornok volt az I. sz. belklinikán.ésközött harmadik,ésközött második,ig első tanársegéd volt az I. számú , ezutánig a III. sz. belklinikán.ig adjunktus . Ebben az évben pályázott nyilvános rendes egyetemi tanárnak , ám pénzügyi okokból csak rendkívüli tanár lett május ) , illetve a I. sz. belklinika vezetőjévé is megtették . Októberán kezdeményezték megbízását rendes tanárnak , ám a miniszter csak januárán javasolta kinevezését IV . Károlynál , amely meg is történt februárán.ésjúniusa között alezredesi rangban szolgált a közös hadseregben , mint főtörzsorvos és kórházparancsnokként is működött.ben pajzsmirigyrákban halt meg . Testvére volt Bálint Zoltán építész , Bálint Imre közgazdász , hírlapíró , író . Felesége Hieronymi Károly lánya , Hieronymi Mária volt , akit augusztusén vett el . Művei Diaetetikai vezérfonal ( Bp. , A cukorbetegségek és az insulin ( Ernst Zoltánnal és Purjesz Bélával , Bp. , Ulcus- problem und Säuregasengleichgewicht Ezeken kívül pedig számos értekezése jelent meg bel- és külföldi szaklapokban , főleg a szív- és idegrendszer megbetegedésekről . Kitüntetései Balassa-díj alap jutalomdíja Balassa-érem Bp.-i Kir . Orvosegyesület Tauszk Ferenc Alapítvány díja Jegyzetek Források További információk Gutenberg nagy lexikon . Minden ismeretek tára . Bp. , Nagy Lexikon Kiadóhivatal , Das geistige Ungarn . Biographisches Lexikon . Hrsg . Oscar von Krücken , Imre Parlagi . Wien-Leipzig , W. Braumüller , Leel-Össy Lóránt : A magyar neurológusok és neuropatológusok almanachja Debrecen , Magyar Idegtudományi Társaság , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . A Napkelet lexikona . Bp. , Magyar Irodalmi Társaság , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Tolnai új világlexikona . Bp. , Tolnai , Új Idők lexikona . Bp. , Singer és Wolfner , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub 1874-ben született személyek 1929-ben elhunyt személyek Zsidó származású magyarok Magyar belgyógyászok Családi nevüket magyarosított személyek Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Ideggyógyászok