Pazzi Szent Mária Magdolna
Pazzi Szent Mária Magdolna (születési nevén: Caterina Pazzi) (Firenze, Firenzei Hercegség, 1566. április 2. – Firenze, Toszkánai Nagyhercegség, 1607. május 25.) szentté avatott karmelita apáca, misztikus.

Élete

Pazzi Szent Mária Magdolna Firenzében született előkelő, arisztokrata leszármazottjaként. A keresztségben a Katalin nevet kapta. Már gyermekkorában sokat imádkozott. Nagyon korán kitűnt gyermektársai közül jámborságával és rendkívüli szellemi képességeivel. Egész különös vonzást gyakorolt rá a Szentháromság és az Eucharisztia misztériuma. Iskolás korában lemondásként és jó cselekedetként sokszor adta ételét a szegényeknek, vagy a börtön lakóinak. Elsőáldozása után, 12 évesen titokban szüzességi fogadalmat tett. Ezt családja nagyon nehezen vette tudomásul, de amikor közölte, hogy inkább a vérpadra megy, és lefejezteti magát, de másé nem lesz, csak Krisztusé, elfogadták hivatását.

16 évesen, 1582. december 2-án lépett be a firenzei San Frediano-templomhoz tartozó Santa Maria degli Angeli karmelita kolostorba. Beöltözése 1583. január 30-án volt, ekkor vette fel a bűnbánó Mária Magdolna nevét. A noviciátus két éve alatt titokzatos betegség lepte meg, amelyen senki nem tudott segíteni: magas láz kínozta és szünet nélkül köhögött. Emiatt sem aludni, sem étkezni nem tudott, úgyhogy bizonyos idő után az életéért kezdtek aggódni. Ezért a szokásosnál hamarabb bocsátották fogadalomtételre, hogy apácaként halhasson meg. Az oltár elé felállított ágyban tett fogadalmat 1584. május 24-én. Mindjárt utána elragadtatásba esett: sápadt és beesett arca megtelt, megszépült, szenvedő vonásai eltűntek, arca kipirult, szeme a feszületre szegeződött. Elragadtatása gyakran ismétlődött. Elöljárói előírták neki, hogy amennyiben képes rá, foglalja írásba az elragadtatások közben átélt tapasztalatokat; emellett a nővértársaknak is utasítást adtak, hogy írják, amit elragadtatása közben mond.

Az elragadtatások időszaka után ötéves lelki szárazság szakadt rá, sok kísértéssel, szenvedéssel, ő azonban hősiesen kitartott. 1590 pünkösdjén áldozás után szűnt meg hosszú próbatétele. Ekkor eljutott a misztikus istenismeretre, viszont ezért elég sok lelki és testi szenvedésen kellett átmennie. Jelmondata is erről szólt: Nem meghalni, hanem szenvedni.

Halála előtti éveiben egyre jobban kínozták betegségei, 1602-től súlyos beteg lett: heves lázrohamok lepték meg és vért kezdett köpni. Ágynak dőlt, s amikor apácatársai 1604-ben megválasztották szubpriórának, hivatalát már nem gyakorolhatta, mert gyakorlatilag mozgásképtelen volt. 1607. május 25.-én 41 éves korában halt meg. Sírját temetése után egy évvel felnyitották, s ekkor testét teljesen épen és érintetlenül találták. 1626-ban VIII. Orbán pápa boldoggá, IX. Kelemen pápa pedig 1669-ben szentté avatta.

Művei magyarul 
 (szerk.) Giovanni Pozzi – Claudio Leonardiː Olasz misztikus írónők, Európa Könyvkiadó, Budapest, 2001, , 345–381. o.

Képgaléria

Fordítás

Források 

Horváth Imre: Szent Mária Magdolna esete és megtérése; Ambro Ny., Vác, 1775
Szent-Mártoni János [Szentmártoni Bodó János]: A' bűnös Mária Magdolnának sok bűneiből-való meg-térésének históriája. Most A' hitetlen Tamás siralmával Szönyi Benjámin írásaiból bővítve kijött; Marmarossi Gottlieb Antal, Vác, 1793
M. M. Vaussard: Pazzi szent Mária Magdolna élete; ford. Trugly Józsefné; Kármelita Atyák, Bp., 1942 (Kármel nagyjai)

Katolikus szentek, boldogok
Olasz szentek
Misztikusok
1566-ban született személyek
1607-ben elhunyt személyek
Karmelita apácák
Karmelita szerzetesek
Romolhatatlanok
Firenzeiek
Olasz költők, írók
Pazzi Szent Mária Magdolna ( születési nevén : Caterina Pazzi ) ( Firenze , Firenzei Hercegség , április – Firenze , Toszkánai Nagyhercegség , május ) szentté avatott karmelita apáca , misztikus . Élete Pazzi Szent Mária Magdolna Firenzében született előkelő , arisztokrata leszármazottjaként . A keresztségben a Katalin nevet kapta . Már gyermekkorában sokat imádkozott . Nagyon korán kitűnt gyermektársai közül jámborságával és rendkívüli szellemi képességeivel . Egész különös vonzást gyakorolt rá a Szentháromság és az Eucharisztia misztériuma . Iskolás korában lemondásként és jó cselekedetként sokszor adta ételét a szegényeknek , vagy a börtön lakóinak . Elsőáldozása után,évesen titokban szüzességi fogadalmat tett . Ezt családja nagyon nehezen vette tudomásul , de amikor közölte , hogy inkább a vérpadra megy , és lefejezteti magát , de másé nem lesz , csak Krisztusé , elfogadták hivatását . 16 évesen , decemberán lépett be a firenzei San Frediano-templomhoz tartozó Santa Maria degli Angeli karmelita kolostorba . Beöltözése januárán volt , ekkor vette fel a bűnbánó Mária Magdolna nevét . A noviciátus két éve alatt titokzatos betegség lepte meg , amelyen senki nem tudott segíteni : magas láz kínozta és szünet nélkül köhögött . Emiatt sem aludni , sem étkezni nem tudott , úgyhogy bizonyos idő után az életéért kezdtek aggódni . Ezért a szokásosnál hamarabb bocsátották fogadalomtételre , hogy apácaként halhasson meg . Az oltár elé felállított ágyban tett fogadalmat májusén . Mindjárt utána elragadtatásba esett : sápadt és beesett arca megtelt , megszépült , szenvedő vonásai eltűntek , arca kipirult , szeme a feszületre szegeződött . Elragadtatása gyakran ismétlődött . Elöljárói előírták neki , hogy amennyiben képes rá , foglalja írásba az elragadtatások közben átélt tapasztalatokat ; emellett a nővértársaknak is utasítást adtak , hogy írják , amit elragadtatása közben mond . Az elragadtatások időszaka után ötéves lelki szárazság szakadt rá , sok kísértéssel , szenvedéssel , ő azonban hősiesen kitartott.pünkösdjén áldozás után szűnt meg hosszú próbatétele . Ekkor eljutott a misztikus istenismeretre , viszont ezért elég sok lelki és testi szenvedésen kellett átmennie . Jelmondata is erről szólt : Nem meghalni , hanem szenvedni . Halála előtti éveiben egyre jobban kínozták betegségei,től súlyos beteg lett : heves lázrohamok lepték meg és vért kezdett köpni . Ágynak dőlt , s amikor apácatársaiben megválasztották szubpriórának , hivatalát már nem gyakorolhatta , mert gyakorlatilag mozgásképtelen volt. május-énéves korában halt meg . Sírját temetése után egy évvel felnyitották , s ekkor testét teljesen épen és érintetlenül találták.ban VIII. Orbán pápa boldoggá , IX . Kelemen pápa pedigben szentté avatta . Művei magyarul ( szerk . ) Giovanni Pozzi – Claudio Leonardiː Olasz misztikus írónők , Európa Könyvkiadó , Budapest,,381. o . Képgaléria Fordítás Források Horváth Imre : Szent Mária Magdolna esete és megtérése ; Ambro Ny. , Vác , Szent-Mártoni János [ Szentmártoni Bodó János ] : A' bűnös Mária Magdolnának sok bűneiből-való meg-térésének históriája . Most A' hitetlen Tamás siralmával Szönyi Benjámin írásaiból bővítve kijött ; Marmarossi Gottlieb Antal , Vác , M. M. Vaussard : Pazzi szent Mária Magdolna élete ; ford . Trugly Józsefné ; Kármelita Atyák , Bp. ,( Kármel nagyjai ) Katolikus szentek , boldogok Olasz szentek Misztikusok 1566-ban született személyek 1607-ben elhunyt személyek Karmelita apácák Karmelita szerzetesek Romolhatatlanok Firenzeiek Olasz költők , írók