Bjelina
Bjelina falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 49, közúton 60 km-re, községközpontjától 20 km-re keletre, Dalmácia északi részén, a Bukovica tájegység közepén fekszik. Határa kelet-nyugati irányban öt, észak-déli irányban öt és fél kilométerre terjed ki, területe mintegy 27,5 km². Északról Parčić, keletről Modrino Selo, délkeletről Nunić, délnyugatról Dobropoljici, nyugatról Rodaljice, északnyugatról Bruška és Medviđa településk határolják. Bjelina három, jól elkülönülő településrészből áll: a középső részen Gračak és Kalanjeva Draga, tőle elkülönülten Donje Mrkele, Donje Šuše, valamint Razbojinán Kose és Medićev stan található. A településrészek magassága általában 300 méter körül van, de van 490 méter magasan fekvő településrész is.

Története
A mai Szent Petka templom közelében valószínűleg már a római korban település állt, mely a Belone vagy a Belon nevet kapta. A mai település neve valószínűleg innen származik. Ennek lerombolása után a Žmirića Gradinára új erődítményt emeltek, mely a Biline, Bilina, Bielina és Bieline nevet viselte. A szlávok a 9. század elején telepedtek meg ezen a vidéken, majd a 13. század végén a betelepülők újabb hulláma érkezett. A környékbeli településekkel együtt 1527-ben elfoglalta a török és csak a 17. század végén szabadult fel uralma alól. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a Campo Formió-i béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1843-ban plébániájához tartoztak Medviđa, Dobropoljci, Bruška és Zelengrad települések. A településnek 1857-ben 581, 1910-ben 795 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció és rövid német megszállás után újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 89 százaléka szerb, 11 százaléka horvát nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett. Horvát lakossága elmenekült. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakossága elmenekült. A falunak 2011-ben 92 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Paraskeva (Petka) tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1815-ben épült a falu központjában levő Brežina nevű magaslaton. Hozzá tartozik a szomszédos Parčići falu 12. századi temploma is. Búcsúünnepe október 27-én van, amikor mindkét faluban ünnepségeket tartanak.
Kalanjeva Dragán egy kis Szent György kápolna is található, amelyet a 15. században, 1418 és 1420 között építettek.
A horvát lakosság a szomszédos Nunić falu Szent Antal templomába jár istentiszteletre.
A Gradina nevű magaslaton régészeti lelőhely található.
A falu felett a törökök által épített toronyvár romjai találhatók.

Jegyzetek

Fordítás

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Zára megye települései
Bjelina falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re keletre , Dalmácia északi részén , a Bukovica tájegység közepén fekszik . Határa kelet-nyugati irányban öt , észak-déli irányban öt és fél kilométerre terjed ki , területe mintegy5 km². Északról Parčić , keletről Modrino Selo , délkeletről Nunić , délnyugatról Dobropoljici , nyugatról Rodaljice , északnyugatról Bruška és Medviđa településk határolják . Bjelina három , jól elkülönülő településrészből áll : a középső részen Gračak és Kalanjeva Draga , tőle elkülönülten Donje Mrkele , Donje Šuše , valamint Razbojinán Kose és Medićev stan található . A településrészek magassága általábanméter körül van , de vanméter magasan fekvő településrész is . Története A mai Szent Petka templom közelében valószínűleg már a római korban település állt , mely a Belone vagy a Belon nevet kapta . A mai település neve valószínűleg innen származik . Ennek lerombolása után a Žmirića Gradinára új erődítményt emeltek , mely a Biline , Bilina, Bielina és Bieline nevet viselte . A szlávok a század elején telepedtek meg ezen a vidéken , majd a század végén a betelepülők újabb hulláma érkezett . A környékbeli településekkel együttben elfoglalta a török és csak a század végén szabadult fel uralma alól.ig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a Campo Formió-i béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.ban plébániájához tartoztak Medviđa , Dobropoljci , Bruška és Zelengrad települések . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció és rövid német megszállás után újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát nemzetiségű volt.szeptember ében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett . Horvát lakossága elmenekült.augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakossága elmenekült . A falunakbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Szent Paraskeva ( Petka ) tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült a falu központjában levő Brežina nevű magaslaton . Hozzá tartozik a szomszédos Parčići falu századi temploma is . Búcsúünnepe októberén van , amikor mindkét faluban ünnepségeket tartanak . Kalanjeva Dragán egy kis Szent György kápolna is található , amelyet a században,ésközött építettek . A horvát lakosság a szomszédos Nunić falu Szent Antal templomába jár istentiszteletre . A Gradina nevű magaslaton régészeti lelőhely található . A falu felett a törökök által épített toronyvár romjai találhatók . Jegyzetek Fordítás További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Zára megye települései