Vízkelety Béla
Vízkeleti és szeptencz-újfalusi Vízkelety Béla vagy Vizkeleti, Vizkelety (Újarad, 1825. november 25. – Pest, 1864. július 22.) magyar festő, rajzoló, illusztrátor, fotográfus, történelmi és arcképfestő. Vízkelety Imre (1819–1895) testvére.

Élete  

Szülei vízkeleti Vízkelety Ignác táblabíró és tahvári Tahy Klára voltak, akiknek négy gyermekük született, Imre, Gusztáv, Ignác és Béla. Vizkelety Béla nevét az utókor a képes újságoknak köszönhetően ismerheti. Apja hivatalnok volt. Eredetileg jogásznak tanult Bécsben. Tanulmányai után Pesten telepedett le és népszerű festővé vált. 1841-től rövid ideig a bécsi festő akadémián tökéletesítette rajztudását, később családja eltartása miatt hivatali állást vállalt, jövedelmét pedig rajztudását felhasználva portrék festésével egészítette ki. Történeti érdeklődése már 16 évesen megmutatkozott, 16 évesen már rajzolt. A nemzeti történelem hőseivel Jósika Sámuel művei révén ismerkedett meg és ez keltette fel érdeklődését, hogy történeti illusztrációkat készítsen. Az 1848-as szabadságharcban nemzetőr volt, a világosi bukás után hónapokig a bátyja bújtatta. A kényszerű tétlenség hónapjait festői technikájának tökéletesítésére használta fel, valamint ekkor kezdett a magyar várak lerajzolásába. 1850-ben Aradra ment, majd bátyját követve Lugosra költözött. Ezután Bécsben kosztüm- és fegyvertörténeti ismereteit gyarapította. 1857 és 1862 között több képét küldte szét mellékletként előfizetőinek Vahot Imre folyóirata a Napkelet. A nagyméretű, Bécsben készített litografált lapok többsége a magyar múlt fényes korszakához, Mátyás király és az erdélyi fejedelmek korához kötődtek. Vahot pozitív történelemszemlélete találkozott a Vizkelety műveiben ábrázolt hiteles, ugyanakkor minden drámaiságot nélkülöző, derűs múltképpel. A jó minőségű, sokszorosított műveknek köszönhetően, a Napkelet „Magyar vezérek és királyok arcképcsarnoka” sorozat kompozíciói országosan ismertté tették a festő nevét. A műveket többen lemásolták és több olajfestésű másolata is ismert. A képek népszerűségének jeleként némelyik óraképként is forgalomba  került. Az 1860-as évek elején Bécsben, könyvtárakban és képtárakban régi magyar fegyvereket és viseleteket kutatta. Nagy sikert aratott az “Egervár ostroma 1552-ben" című műve, amely szakszerűen ragadta meg az alakok korhű viseletét. A Vasárnapi Ujság részére rendszeresen készített illusztrációkat.

Halála 
Halála évében 1864-ben Vizkelety egyike volt az ország legismertebb történeti festőinek. Az Ország Tükrében megjelent nekrológjában Szokoly Viktor súlyos veszteségeként értékelte halálát, akinek művei „ezer meg ezer példányban terjedtek szét a testvér hazában, ugy hogy alig van az országban falu, a hol e képeket ne lehetne látni.” Halála után egyetlen festménye sem maradt az utókorra. Munkái csak grafikai sokszorosításban maradtak fenn.

Galéria

A Vasárnapi Ujság című hetilapban megjelent illusztrációk

Jegyzetek

Irodalom 

Batizfalvi István – Vízkelety Béla: Magyar vezérek és királyok arczképcsarnoka. Szövegét írta Batizfalvi István. Rajzolta Vizkeleti Béla. Második kiadás. 60 kőnyomatú arczképpel.

Források 
 Vasárnapi Ujság, 1858, 1860, 1863, 1864,
 Fővárosi Lapok, I-1864, Vízkelety Béla nekrológja 
 Művészet. X-1911, Vízkeleti Béla festő.
 Éber László (szerkesztő): Művészeti Lexikon. Építészet, szobrászat, festészet, iparművészet., Győző Andor Kiadása, Budapest, 1926
 Vizkelety Béla 1825-1864, budapestaukcio.hu
 Erdélyi Művészet Vízkelety Béla festő, erdelyimuveszet.ro
 Vízkelety Béla , biralat.hu
 I. szt. István / grafikus Vizkelety Béla, nemzetikonyvtar.tumblr.com
 Révész Emese művészettörténész: Vizkelety Béla Egy történeti képrajzoló pályamodellje , revart.eoldal.hu
 Révész Emese A " magyar régészeti festészet úttörője" : Vízkelety Béla (1825-1864), epa.niif.hu

További információk 
 Vízkelety Béla: Magyar vezérek és királyok arcképcsarnoka
 Révész Emese: Virtuális panteonok grafikai arcképcsarnokok a 19. századi hazai populáris grafikában, epa.oszk.hu
 Temesvár - IRODALOM, TUDOMÁNY ÉS MŰVÉSZET - Az írók életrajzát és a sajtót írta: Vende Ernő tanár, az Irodalomtörténeti Társaság választmányi tagja; a város művészeti életét és a színészetet: Berkeszi István dr. főreáliskolai igazgató; a könyvtárakat: Bellai József városi tanácsos - Vízkelety Béla, mek.oszk.hu
 Farkas Zsuzsa: Festő-fényképészek 1840-1880. Kecskemét, Magyar Fotográfiai Múzeum, 2005. 
 Magyar Katolikus Lexikon. Főszerk. Diós István. Szerk. Viczián János. Bp., Szent István Társulat, 1993-. 
 Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Bp., Akadémiai Kiadó, 1965-1968. 
 Molnár Dénes: Erdélyi műtár. Képzőművészek, iparművészek, műépítészek, művészettörténészek, fotóművészek, műgyűjtők adattára. Déva, Corvina Kiadó, 2002. 
 Miklósi-Sikes Csaba: Fadrusz János és az erdélyi köztéri szobrászat a 19. században. Székelyudvarhely-Sümeg, Haáz Rezső Alapítvány, 2003.

Magyar festők
Újaradiak
1825-ben született személyek
1864-ben elhunyt személyek
Római katolikus magyarok
Vízkeleti és szeptencz-újfalusi Vízkelety Béla vagy Vizkeleti , Vizkelety ( Újarad , november – Pest , július ) magyar festő , rajzoló , illusztrátor , fotográfus , történelmi és arcképfestő . Vízkelety Imre1895 ) testvére . Élete Szülei vízkeleti Vízkelety Ignác táblabíró és tahvári Tahy Klára voltak , akiknek négy gyermekük született , Imre , Gusztáv , Ignác és Béla . Vizkelety Béla nevét az utókor a képes újságoknak köszönhetően ismerheti . Apja hivatalnok volt . Eredetileg jogásznak tanult Bécsben . Tanulmányai után Pesten telepedett le és népszerű festővé vált.től rövid ideig a bécsi festő akadémián tökéletesítette rajztudását , később családja eltartása miatt hivatali állást vállalt , jövedelmét pedig rajztudását felhasználva portrék festésével egészítette ki . Történeti érdeklődése márévesen megmutatkozott,évesen már rajzolt . A nemzeti történelem hőseivel Jósika Sámuel művei révén ismerkedett meg és ez keltette fel érdeklődését , hogy történeti illusztrációkat készítsen . Azas szabadságharcban nemzetőr volt , a világosi bukás után hónapokig a bátyja bújtatta . A kényszerű tétlenség hónapjait festői technikájának tökéletesítésére használta fel , valamint ekkor kezdett a magyar várak lerajzolásába.ben Aradra ment , majd bátyját követve Lugosra költözött . Ezután Bécsben kosztüm- és fegyvertörténeti ismereteit gyarapította.ésközött több képét küldte szét mellékletként előfizetőinek Vahot Imre folyóirata a Napkelet . A nagyméretű , Bécsben készített litografált lapok többsége a magyar múlt fényes korszakához , Mátyás király és az erdélyi fejedelmek korához kötődtek . Vahot pozitív történelemszemlélete találkozott a Vizkelety műveiben ábrázolt hiteles , ugyanakkor minden drámaiságot nélkülöző , derűs múltképpel . A jó minőségű , sokszorosított műveknek köszönhetően , a Napkelet „ Magyar vezérek és királyok arcképcsarnoka” sorozat kompozíciói országosan ismertté tették a festő nevét . A műveket többen lemásolták és több olajfestésű másolata is ismert . A képek népszerűségének jeleként némelyik óraképként is forgalomba került . Azas évek elején Bécsben , könyvtárakban és képtárakban régi magyar fegyvereket és viseleteket kutatta . Nagy sikert aratott az “Egervár ostromaben " című műve , amely szakszerűen ragadta meg az alakok korhű viseletét . A Vasárnapi Ujság részére rendszeresen készített illusztrációkat . Halála Halála évébenben Vizkelety egyike volt az ország legismertebb történeti festőinek . Az Ország Tükrében megjelent nekrológjában Szokoly Viktor súlyos veszteségeként értékelte halálát , akinek művei „ ezer meg ezer példányban terjedtek szét a testvér hazában , ugy hogy alig van az országban falu , a hol e képeket ne lehetne látni.” Halála után egyetlen festménye sem maradt az utókorra . Munkái csak grafikai sokszorosításban maradtak fenn . Galéria A Vasárnapi Ujság című hetilapban megjelent illusztrációk Jegyzetek Irodalom Batizfalvi István – Vízkelety Béla : Magyar vezérek és királyok arczképcsarnoka . Szövegét írta Batizfalvi István . Rajzolta Vizkeleti Béla . Második kiadás.kőnyomatú arczképpel . Források Vasárnapi Ujság , Fővárosi Lapok , I-1864 , Vízkelety Béla nekrológja Művészet. X-1911 , Vízkeleti Béla festő . Éber László ( szerkesztő ) : Művészeti Lexikon . Építészet , szobrászat , festészet , iparművészet . , Győző Andor Kiadása, Budapest , Vizkelety Béla budapestaukcio.hu Erdélyi Művészet Vízkelety Béla festő , erdelyimuveszet.ro Vízkelety Béla , biralat.hu I. szt . István / grafikus Vizkelety Béla , nemzetikonyvtar.tumblr.com Révész Emese művészettörténész : Vizkelety Béla Egy történeti képrajzoló pályamodellje , revart.eoldal.hu Révész Emese A " magyar régészeti festészet úttörője " \ : Vízkelety Béla epa.niif.hu További információk Vízkelety Béla : Magyar vezérek és királyok arcképcsarnoka Révész Emese : Virtuális panteonok grafikai arcképcsarnokok a századi hazai populáris grafikában , epa.oszk.hu Temesvár - IRODALOM , TUDOMÁNY ÉS MŰVÉSZET - Az írók életrajzát és a sajtót írta : Vende Ernő tanár , az Irodalomtörténeti Társaság választmányi tagja ; a város művészeti életét és a színészetet : Berkeszi István dr. főreáliskolai igazgató ; a könyvtárakat : Bellai József városi tanácsos - Vízkelety Béla , mek.oszk.hu Farkas Zsuzsa : Festő-fényképészek Kecskemét , Magyar Fotográfiai Múzeum , Magyar Katolikus Lexikon . Főszerk . Diós István . Szerk . Viczián János . Bp. , Szent István Társulat , . Művészeti lexikon . Fel. szerk . Lajta Edit . Bp. , Akadémiai Kiadó , Molnár Dénes : Erdélyi műtár . Képzőművészek , iparművészek , műépítészek , művészettörténészek , fotóművészek , műgyűjtők adattára . Déva , Corvina Kiadó , Miklósi-Sikes Csaba : Fadrusz János és az erdélyi köztéri szobrászat a században . Székelyudvarhely-Sümeg , Haáz Rezső Alapítvány , Magyar festők Újaradiak 1825-ben született személyek 1864-ben elhunyt személyek Római katolikus magyarok