Herefordshire
Herefordshire (kiejtése: /ˈhɛrɨfərdʃɪər/) Anglia egyik ceremoniális megyéje és egyben egységes hatósága (unitary authority) a West Midlands régióban. Északról Shropshire, keletről Worcestershire, délkeletről Gloucestershire, délnyugatról és nyugatról pedig Wales Monmouthshire és Powys elsődleges területével (principal area) határos. Közigazgatási székhelye Hereford.

Lakossága 2014-ben 183 600 fő volt.

Története
Miután a rómaiak kivonultak Britanniából a mai Herefordshire Ergyng walesi királysághoz tartozott. A walesi nyelv sokáig fennmaradt a megyében, még I. Erzsébet idején is a herefordi püspök részt vett a Biblia walesi nyelvre való fordításában; mára azonban gyakorlatilag kihalt.

A 7. században a nyugati szászok telepedtek meg Herefordshire-ben és létrehozták Magonset királyságát, amelyet azonban Mercia hamarosan annektált. A 8. században Offa merciai király kitolta az országa határát a Wye folyóig és megépítette a Powys királyságától elválasztó Offa sáncát. 915-ben a dánok a Severnen felhajózva fosztogattak és elfogták Llandaff püspökét is. Miután Hódító Vilmos elfoglalta az angol trónt, Herefordshire Vad Edric vezetésével még két évig ellenállt a normannoknak.

I. Edwardot trónörökös korában a második báróháború során Hereford várában tartották fogva, ahonnan azonban sikerült megszöknie. 1326-ban a parlament II. Edwardot megbuktató ülése is Herefordban gyűlt össze.

A középkorban a megye gazdaságát a mezőgazdaság határozta meg, amihez a gyapjú és gyapjúszövet kereskedelme, valamint valamennyi vasércbányászat járult. VIII. Henrik idejében a város nagyon elszegényedtek és I. Erzsébet úgy próbálta fellendíteni a hazai ipart, hogy sürgette, hogy alattvalói Herefordban készített sapkát hordjanak. A komlótermesztés közvetlenül annak 1524-es Angliába való bevezetése után kezdődött meg. 1580-ban és 1637-ben pestisjárvány dúlt a megyében.

1974-ben Herefordshire-t és a szomszédos Worcestershire-t összevonták Hereford and Worcester megyébe, amely 1998-ban megszűnt és Herefordshire visszanyerte önállóságát, mint külön kerületekre nem bontott egységes hatóság.

Földrajza
Herefordshire területe 2180 km², amellyel a 48 ceremoniális megye között a 26., a tovább nem osztott közigazgatási egységek között viszont a 7. A megye legfontosabb folyója a Wye, amely nyugatról, Wales felől érkezik és Herefordon is átfolyik. Lgfontosabb mellékfolyója a Lugg, amely áthalad Leominsteren.

A megyében két Különleges szépségű terület található, a Wye-völgy Herefordtól délre és a worcestershire-i határon fekvő Malvern Hills dombvidéke.

Közigazgatás és politika

Herefordshire a legtöbb angol megyétől eltérően nem osztják kerületekre, a Herefordban ülésező megyei tanács közvetlenül irányítja.

A megye 2 képviselőt küldhet a parlament alsóházába. A 2015-ös választások után mindkettő a Konzervatív Párt jelöltje volt.

A megye nagyobb települései: Hereford (53 516 fő), Leominster (11691  fő), Ross-on-Wye (10 100 fő), Ledbury (9 900 fő), Bromyard (4 700 fő), Kington (2 626 fő).

Gazdaság
A megye gazdasága 1995 és 2003 között 1,6 milliárd fontról 2,2 milliárdra nőtt; ezen belül a mezőgazdaság 218 millióról 185 millióra csökkent, az ipar 567 millióról 708 millióra növekedett, a szolgáltatások pedig 836 millióról 1,3 milliárdra bővültek.

Agyagos talaja miatt a herefordshire-i mezőgazdaság hagyományosa a marhatenyésztésről és gyümölcstermesztésről ismert. Itt készítik a brit piacvezető almabormárkát, a Strongbowt és itt tenyésztették ki a Hereford marhafajtát.

Híres herefordshire-iek

Dora Carrington festő
David Garrick színész, drámaíró
Ellie Goulding énekes
Nell Gwyn II. Károly király szeretője
Richard Hakluyt író
Edward William Lane orientalista
William Langland költő
Albert Lee zenész
John Masefield költő
John Oldcastle eretnek
Beryl Reid színész
Thomas Traherne költő
Fred West sorozatgyilkos

Látnivalók

Jegyzetek

Fordítás

Források
A megyei tanács honlapja
Famous people born in Herefordshire ''Information Britain

Anglia megyéi
Herefordshire ( kiejtése : / ˈhɛrɨfərdʃɪər / ) Anglia egyik ceremoniális megyéje és egyben egységes hatósága ( unitary authority ) a West Midlands régióban . Északról Shropshire , keletről Worcestershire , délkeletről Gloucestershire , délnyugatról és nyugatról pedig Wales Monmouthshire és Powys elsődleges területével ( principal area ) határos . Közigazgatási székhelye Hereford . Lakosságaben600 fő volt . Története Miután a rómaiak kivonultak Britanniából a mai Herefordshire Ergyng walesi királysághoz tartozott . A walesi nyelv sokáig fennmaradt a megyében , még I. Erzsébet idején is a herefordi püspök részt vett a Biblia walesi nyelvre való fordításában ; mára azonban gyakorlatilag kihalt . A században a nyugati szászok telepedtek meg Herefordshire-ben és létrehozták Magonset királyságát , amelyet azonban Mercia hamarosan annektált . A században Offa merciai király kitolta az országa határát a Wye folyóig és megépítette a Powys királyságától elválasztó Offa sáncát.ben a dánok a Severnen felhajózva fosztogattak és elfogták Llandaff püspökét is . Miután Hódító Vilmos elfoglalta az angol trónt , Herefordshire Vad Edric vezetésével még két évig ellenállt a normannoknak . I. Edwardot trónörökös korában a második báróháború során Hereford várában tartották fogva , ahonnan azonban sikerült megszöknie.ban a parlament II. Edwardot megbuktató ülése is Herefordban gyűlt össze . A középkorban a megye gazdaságát a mezőgazdaság határozta meg , amihez a gyapjú és gyapjúszövet kereskedelme , valamint valamennyi vasércbányászat járult . VIII. Henrik idejében a város nagyon elszegényedtek és I. Erzsébet úgy próbálta fellendíteni a hazai ipart , hogy sürgette , hogy alattvalói Herefordban készített sapkát hordjanak . A komlótermesztés közvetlenül annakes Angliába való bevezetése után kezdődött meg.ban ésben pestisjárvány dúlt a megyében . 1974-ben Herefordshire-t és a szomszédos Worcestershire-t összevonták Hereford and Worcester megyébe , amelyban megszűnt és Herefordshire visszanyerte önállóságát , mint külön kerületekre nem bontott egységes hatóság . Földrajza Herefordshire területekm² , amellyel aceremoniális megye között a , a tovább nem osztott közigazgatási egységek között viszont a A megye legfontosabb folyója a Wye , amely nyugatról , Wales felől érkezik és Herefordon is átfolyik . Lgfontosabb mellékfolyója a Lugg , amely áthalad Leominsteren . A megyében két Különleges szépségű terület található , a Wye-völgy Herefordtól délre és a worcestershire-i határon fekvő Malvern Hills dombvidéke . Közigazgatás és politika Herefordshire a legtöbb angol megyétől eltérően nem osztják kerületekre , a Herefordban ülésező megyei tanács közvetlenül irányítja . A megyeképviselőt küldhet a parlament alsóházába . Aös választások után mindkettő a Konzervatív Párt jelöltje volt . A megye nagyobb települései : Hereford516 fő ) , Leominster fő ) , Ross-on-Wye100 fő ) , Ledbury900 fő ) , Bromyard700 fő ) , Kington626 fő ) . Gazdaság A megye gazdaságaésközött6 milliárd fontról2 milliárdra nőtt ; ezen belül a mezőgazdaságmilliórólmillióra csökkent , az iparmilliórólmillióra növekedett , a szolgáltatások pedigmillióról3 milliárdra bővültek . Agyagos talaja miatt a herefordshire-i mezőgazdaság hagyományosa a marhatenyésztésről és gyümölcstermesztésről ismert . Itt készítik a brit piacvezető almabormárkát , a Strongbowt és itt tenyésztették ki a Hereford marhafajtát . Híres herefordshire-iek Dora Carrington festő David Garrick színész , drámaíró Ellie Goulding énekes Nell Gwyn II. Károly király szeretője Richard Hakluyt író Edward William Lane orientalista William Langland költő Albert Lee zenész John Masefield költő John Oldcastle eretnek Beryl Reid színész Thomas Traherne költő Fred West sorozatgyilkos Látnivalók Jegyzetek Fordítás Források A megyei tanács honlapja Famous people born in Herefordshire ''Information Britain Anglia megyéi