Eidus Bentian
Eidus Bentian (Daugavpils, 1880. január 15. – Auschwitzi koncentrációs tábor, 1944./1945) litván zsidó származású újságíró, pártmunkás, fogtechnikus.

Élete 
Eidusz Berkó és Bürger Liusi gyermeke. Fiatalon, már 16 éves korában bekapcsolódott az orosz munkásmozgalomba. Az 1905-ös orosz forradalomban a cári hatalom ellen harcolt a barikádokon, majd - annak bukása után - Németországba ment, ahol kitanulta a fogtechnikus szakmát és részt vett a helyi munkásmozgalomban is. Berlinben megismerkedett Karl Liebknechttel és August Bebellel, sőt állítólag Leninnel is. 1909-ben Magyarországra jött, s Szegeden telepedett le, ahol Heller Ödön megfestette arcképét, ami a városi múzeum gyűjteményében megtalálható. Itt bekapcsolódott a helyi szociáldemokrata párt munkájába. 1918-1919-ben részt vett a szegedi forradalmi akciókban. Cikkeket (pl. „Az orosz forradalom és a béke”, Délmagyarország, 1918. január 1.), illetve irodalmi műveket (verseiből és rövid prózai írásokból álló füzete jelent meg 1919-ben „Munka után” címmel) is írt, továbbá jiddis nyelvre fordította Ady, Kosztolányi és Juhász Gyula verseit. A munkáskultúra fejlesztésén (pl. munkáskönyvtár megszervezésén) fáradozott és művészek mecénása volt. A Magyarországi Tanácsköztársaság összeomlása után kétszer is letartóztatták, s bebörtönözték. Baráti kapcsolatokat ápolt Móra Ferenccel, Juhász Gyulával, Radnóti Miklóssal, illetve József Attilával, akit rendszeresen vendégül látott Szegeden és amiről egy 1928-ban tőle kapott levél is tanúskodik, amelyben segítséget kér Bentiantól, hogy előfizetőket gyűjtsön megjelenő könyvéhez. Jó ideig nála lakott Károlyi Lajos festő is. A háború idején szervezte a háborúellenes mozgalmat, 1944. április 4-én azonban lefogták, internálták, előbb Kanizsára, majd Sárvárra vitték. 1949-ben 1945. június 15-ei dátummal nyilvánította holttá a szegedi járásbíróság, e szerint a németek deportálták Auschwitzba, ahol 1945 május havában életét vesztette.

Arcképét Heller Ödön festette meg.

Családja 
Felesége Chassia Seldin volt, gyermekeik Eidus Lívia fogorvos (szül. 1910) és Eidus László kutatóorvos (1913 körül–1979). Unokája Kőszeg Ferenc szerkesztő, tanár, politikus.

Fő műve 
 Munka után (versek és rövid prózák; Szeged, 1919)

Jegyzetek

Források

További információk 
 A munkásmozgalom Csongrád megyei harcosainak életrajzi lexikona. Főszerk. Antalffy György. Szeged, MSZMP Csongrád Megyei Bizottsága, 1987. 
 Csongrád megye forradalmi harcosainak életrajzi gyűjteménye. Szerk. Rácz János. Szeged, MSZMP Csongrád Megyei Bizottsága, 1973. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 M. Pásztor József: A mi utunk (49. oldal - tartalomjegyzéke az antikvarium.hu-n); Debrecen Megyei Városi Tanács V. B., 1972
 Paku Imre: Juhász Gyula (emlékkönyv); Bp. Magvető kiadó, 1962
 M. Pásztor József: Szegedi költő az ellenforradalmi bíróság előtt - Eidus Bentiánné irodalmi sajtópere 1934-ben; Tiszatáj folyóirat, 1964. 9. szám 6. 1.

A holokauszt áldozatai
1880-ban született személyek
Az 1940-es években elhunyt személyek
Fogorvosok
Zsidó származású litvánok
Meggyilkolt újságírók
Eidus Bentian ( Daugavpils , január – Auschwitzi koncentrációs tábor,/ 1945 ) litván zsidó származású újságíró , pártmunkás , fogtechnikus . Élete Eidusz Berkó és Bürger Liusi gyermeke . Fiatalon , máréves korában bekapcsolódott az orosz munkásmozgalomba . Azös orosz forradalomban a cári hatalom ellen harcolt a barikádokon , majd - annak bukása után - Németországba ment , ahol kitanulta a fogtechnikus szakmát és részt vett a helyi munkásmozgalomban is . Berlinben megismerkedett Karl Liebknechttel és August Bebellel , sőt állítólag Leninnel is.ben Magyarországra jött , s Szegeden telepedett le , ahol Heller Ödön megfestette arcképét , ami a városi múzeum gyűjteményében megtalálható . Itt bekapcsolódott a helyi szociáldemokrata párt munkájába.ben részt vett a szegedi forradalmi akciókban . Cikkeket ( pl . „ Az orosz forradalom és a béke” , Délmagyarország , január ) , illetve irodalmi műveket ( verseiből és rövid prózai írásokból álló füzete jelent megben „ Munka után” címmel ) is írt , továbbá jiddis nyelvre fordította Ady , Kosztolányi és Juhász Gyula verseit . A munkáskultúra fejlesztésén ( pl. munkáskönyvtár megszervezésén ) fáradozott és művészek mecénása volt . A Magyarországi Tanácsköztársaság összeomlása után kétszer is letartóztatták , s bebörtönözték . Baráti kapcsolatokat ápolt Móra Ferenccel , Juhász Gyulával , Radnóti Miklóssal , illetve József Attilával , akit rendszeresen vendégül látott Szegeden és amiről egyban tőle kapott levél is tanúskodik , amelyben segítséget kér Bentiantól , hogy előfizetőket gyűjtsön megjelenő könyvéhez . Jó ideig nála lakott Károlyi Lajos festő is . A háború idején szervezte a háborúellenes mozgalmat , áprilisén azonban lefogták , internálták , előbb Kanizsára , majd Sárvárra vitték.ben júniusei dátummal nyilvánította holttá a szegedi járásbíróság , e szerint a németek deportálták Auschwitzba , aholmájus havában életét vesztette . Arcképét Heller Ödön festette meg . Családja Felesége Chassia Seldin volt , gyermekeik Eidus Lívia fogorvos ( szül.és Eidus László kutatóorvoskörül–1979 ) . Unokája Kőszeg Ferenc szerkesztő , tanár , politikus . Fő műve Munka után ( versek és rövid prózák ; Szeged , Jegyzetek Források További információk A munkásmozgalom Csongrád megyei harcosainak életrajzi lexikona . Főszerk . Antalffy György . Szeged , MSZMP Csongrád Megyei Bizottsága , Csongrád megye forradalmi harcosainak életrajzi gyűjteménye . Szerk . Rácz János . Szeged , MSZMP Csongrád Megyei Bizottsága , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . M. Pásztor József : A mi utunk oldal - tartalomjegyzéke az antikvarium.hu -n ) ; Debrecen Megyei Városi Tanács V . B. , Paku Imre : Juhász Gyula ( emlékkönyv ) ; Bp. Magvető kiadó , M. Pásztor József : Szegedi költő az ellenforradalmi bíróság előtt - Eidus Bentiánné irodalmi sajtópereben ; Tiszatáj folyóirat , szám A holokauszt áldozatai 1880-ban született személyek Azes években elhunyt személyek Fogorvosok Zsidó származású litvánok Meggyilkolt újságírók