Citadelle Laferrière
A Citadelle Laferrière vagy Citadelle Henry Christophe egy nagy erődítmény Haiti északi részén, az amerikai kontinens legnagyobb erődje. A 19. század elején építtette Henri Christophe, Haiti királya. 1982-ben az UNESCO a világörökség részévé nyilvánította.

Története
A hatalmas kőépítmény 1805 és 1820 között 20 ezer munkás közreműködésével épült Henrik király védelmi rendszerének részeként. Az erőd a 910 m magas Bonnet a L’Eveque-csúcs tetején helyezkedik el, mintegy 27 km-re délre Cap-Haïtien kikötővárosától és 8 km-re a legközelebbi kisvárostól, Milot-tól. A várból látni lehet Cap-Haïtient és a tengert, sőt felhőtlen időben állítólag a 140 km-re lévő Kubát is. 

Az erőd felszereléséhez 365, különböző méretű és eredetű ágyú tartozik, néhányon még megtalálhatóak a 18. századi európai uralkodók címerei. A falak mentén hatalmas gúlákba felhalmozott ágyúgolyók várják a támadást, ami azonban soha nem érkezett meg. Laferrière-t soha nem ostromolták meg ( bár számos földrengést átvészelt) és idővel elhagyták. 

A citadella építését 1805-ben rendelte el Henri Christophe, aki ekkor a hadsereg tábornoka és az északi tartományok kormányzója volt. 1806-ban összeesküvők meggyilkolták az ország uralkodóját, Jean-Jacques Dessalines-t, ami után Christophe és Alexandre Pétion küzdött a hatalomért. Christophe végül külön kormányzatot hozott létre Haiti északi felén, ami az ország kettészakadásához vezetett. Az északi Haiti Államnak Christophe lett a vezetője, 1811-től pedig királya. 

Laferrière az éppen függetlenné váló Haiti védelmi rendszerének volt a része, más erődök, mint Fort Jacques vagy Fort Alexandre, a fővárost, Port-au-Prince-t voltak hivatottak védeni az esetleges francia támadás ellen. A terv szerint invázió esetén az északi partvidéken felégetik vagy összegyűjtik a termést és a haiti csapatok Laferrière-ből zaklatták volna az ellenséget. 

Christophe 1820-ban agyvérzést kapott és csapatainak egy része fellázadt. A király nem sokkal ezt követően ezüstgolyóval töltött pisztollyal öngyilkosságot követett el. Hívei oltatlan mésszel öntötték le holttestét és Laferrière-ben helyezték el a koporsóját, hogy megakadályozzák teste megcsonkítását.

Leírása
A hatalmas erőd Haiti egyik nemzeti jelképe, amely bankjegyeken, bélyegeken és turisztikai plakátokon is szerepel. Falai elérik a 40 méteres magasságot és teljes területe 10 ezer m². Alapköveit közvetlenül a hegycsúcs sziklájához cementezték egy olyan keverékkel amely oltatlan meszet, melaszt, kecskék és tehenek vérét, valamint a patájukból főzött enyvet tartalmazott. 

Raktárai és ciszternái elegendő élemet és vizet voltak képesek tartalékolni ahhoz, hogy 5 ezer védő egy évig tarthassa az erődöt. A palotarészleg megfelelő ellátást biztosított a király és családja számára arra az esetre, ha itt kellene menedéket keresnie. Látogathatóak a börtönök, fürdők, kenyérsütő kemencék, valamint Christophe sógorának sírja is, aki itt vesztette életét a lőporkamra felrobbanásakor. 

Általános formáját tekintve egy hatalmas hajóhoz szokták hasonlítani. Falainak szögei a rá lőtt ágyúgolyók eltérítését szolgálják. Építése óta több alkalommal is javításokat végeztek rajta, legutoljára az 1980-as évek elején, amikor az erőd felkerült a világörökség-listára. A javítások alapvető formáját és alaprajzát nem befolyásolták.

Turizmus
A Citadelle Laferrière egyike Haiti legnépszerűbb turisztikai célpontjainak. Megközelítése Milot városából történik, ahol vezetőt vagy a meredek felvezető útra lovat is lehet bérelni. Szintén a városban található Henri Christophe királyi rezidenciájának, a Sans-Souci palotának romjai is. A felvezető út kövezett és viszonylag jó állapotban van, még Jean-Claude Duvalier elnöksége idején hozták rendbe. A szinte végig felfelé vezető út háromnegyede négykerék-meghajtásos autóval is megtehető, de az utolsó szakasz csak gyalog vagy lóval járható.

Források
National History Park – Citadel, Sans Souci, Ramiers UNESCO World Heritage
Citadelle Laferrière Global Heritage Network

Fordítás 

Kulturális világörökségi helyszínek
Haiti
Erődök
1820-ban átadott építmények
A Citadelle Laferrière vagy Citadelle Henry Christophe egy nagy erődítmény Haiti északi részén , az amerikai kontinens legnagyobb erődje . A század elején építtette Henri Christophe , Haiti királya.ben az UNESCO a világörökség részévé nyilvánította . Története A hatalmas kőépítményésközöttezer munkás közreműködésével épült Henrik király védelmi rendszerének részeként . Az erőd am magas Bonnet a L’Eveque-csúcs tetején helyezkedik el , mintegykm-re délre Cap-Haïtien kikötővárosától éskm-re a legközelebbi kisvárostól , Milot-tól . A várból látni lehet Cap-Haïtient és a tengert , sőt felhőtlen időben állítólag akm-re lévő Kubát is . Az erőd felszereléséhez különböző méretű és eredetű ágyú tartozik , néhányon még megtalálhatóak a századi európai uralkodók címerei . A falak mentén hatalmas gúlákba felhalmozott ágyúgolyók várják a támadást , ami azonban soha nem érkezett meg . Laferrière-t soha nem ostromolták meg ( bár számos földrengést átvészelt ) és idővel elhagyták . A citadella építésétben rendelte el Henri Christophe , aki ekkor a hadsereg tábornoka és az északi tartományok kormányzója volt.ban összeesküvők meggyilkolták az ország uralkodóját , Jean-Jacques Dessalines-t , ami után Christophe és Alexandre Pétion küzdött a hatalomért . Christophe végül külön kormányzatot hozott létre Haiti északi felén , ami az ország kettészakadásához vezetett . Az északi Haiti Államnak Christophe lett a vezetője, től pedig királya . Laferrière az éppen függetlenné váló Haiti védelmi rendszerének volt a része , más erődök , mint Fort Jacques vagy Fort Alexandre , a fővárost , Port-au-Prince-t voltak hivatottak védeni az esetleges francia támadás ellen . A terv szerint invázió esetén az északi partvidéken felégetik vagy összegyűjtik a termést és a haiti csapatok Laferrière-ből zaklatták volna az ellenséget . Christopheban agyvérzést kapott és csapatainak egy része fellázadt . A király nem sokkal ezt követően ezüstgolyóval töltött pisztollyal öngyilkosságot követett el . Hívei oltatlan mésszel öntötték le holttestét és Laferrière-ben helyezték el a koporsóját , hogy megakadályozzák teste megcsonkítását . Leírása A hatalmas erőd Haiti egyik nemzeti jelképe , amely bankjegyeken , bélyegeken és turisztikai plakátokon is szerepel . Falai elérik améteres magasságot és teljes területeezer m². Alapköveit közvetlenül a hegycsúcs sziklájához cementezték egy olyan keverékkel amely oltatlan meszet , melaszt , kecskék és tehenek vérét , valamint a patájukból főzött enyvet tartalmazott . Raktárai és ciszternái elegendő élemet és vizet voltak képesek tartalékolni ahhoz , hogyezer védő egy évig tarthassa az erődöt . A palotarészleg megfelelő ellátást biztosított a király és családja számára arra az esetre , ha itt kellene menedéket keresnie . Látogathatóak a börtönök , fürdők , kenyérsütő kemencék , valamint Christophe sógorának sírja is , aki itt vesztette életét a lőporkamra felrobbanásakor . Általános formáját tekintve egy hatalmas hajóhoz szokták hasonlítani . Falainak szögei a rá lőtt ágyúgolyók eltérítését szolgálják . Építése óta több alkalommal is javításokat végeztek rajta , legutoljára azas évek elején , amikor az erőd felkerült a világörökség-listára . A javítások alapvető formáját és alaprajzát nem befolyásolták . Turizmus A Citadelle Laferrière egyike Haiti legnépszerűbb turisztikai célpontjainak . Megközelítése Milot városából történik , ahol vezetőt vagy a meredek felvezető útra lovat is lehet bérelni . Szintén a városban található Henri Christophe királyi rezidenciájának , a Sans-Souci palotának romjai is . A felvezető út kövezett és viszonylag jó állapotban van , még Jean-Claude Duvalier elnöksége idején hozták rendbe . A szinte végig felfelé vezető út háromnegyede négykerék-meghajtásos autóval is megtehető , de az utolsó szakasz csak gyalog vagy lóval járható . Források National History Park – Citadel , Sans Souci , Ramiers UNESCO World Heritage Citadelle Laferrière Global Heritage Network Fordítás Kulturális világörökségi helyszínek Haiti Erődök 1820-ban átadott építmények