Gošić
Gošić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Kistanjéhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 31, közúton 41 km-re délnyugatra, községközpontjától 15 km-re nyugatra Dalmácia északi-középső részén, Bukovica területén, a megyehatáron fekszik.

Története 
A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékére már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és Hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. A környékbeli településekkel együtt 1527-ben elfoglalta a török, melynek uralma alól a 17. század végén szabadult fel. 1805-ben egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 116, 1910-ben 226 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. A településnek 2011-ben 46 lakosa volt, akik földműveléssel, állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
Kistanje község hivatalos oldala 
Kistanje története 
Moje-kistanje.net 

Šibenik-Knin megye települései
Gošić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Kistanjéhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délnyugatra , községközpontjátólkm-re nyugatra Dalmácia északi-középső részén , Bukovica területén , a megyehatáron fekszik . Története A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékére márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és Hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . A környékbeli településekkel együttben elfoglalta a török , melynek uralma alól a század végén szabadult fel.ben egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek . A településnekbenlakosa volt , akik földműveléssel , állattartással foglalkoztak . Lakosság Jegyzetek További információk Kistanje község hivatalos oldala Kistanje története Moje-kistanje.net Šibenik-Knin megye települései