Vitézségi Érem (Ausztria–Magyarország)
Az eredetileg Vitézségi Emlékérem (1809 óta Vitézségi Érem) () az Osztrák–Magyar Monarchia egyik legmagasabb háborús kitüntetése volt.

Fokozatai 
Az 1789-ben alapított eredetileg két fokozattal létrehozott Vitézségi Érmét 1848-ban kibővítették. Az addigi Ezüst Vitézségi Érmet ketté bontották. Létrehozták az 1. illetve 2. osztályú Ezüst Vitézségi Érmet. 1917-ben a két legmagasabb osztályát tisztek számára is elnyerhetővé tették. Legvégül a következő fokozatok léteztek:
 Arany Vitézségi Érem
 1. osztályú Ezüst Vitézségi Érem (Nagyezüst Vitézségi Érem)
 2. osztályú Ezüst Vitézségi Érem (Kisezüst Vitézségi Érem)
 Bronz Vitézségi Érem

Története 
II. József 1789. július 19-én alapította mint Vitézségi Emlékérmeket Arany és Ezüst fokozattal, azon legénységi katonák számára, akik vitézségükkel kitűntek a harcok során.

"Az ollyas Hadi osztályhoz tartozó Katonáknak Vitézi tettek és katonai érdemek megjutalmazása végett, kik Mária Theresia jeles Rendének elnyerhetése tekintetében megkivántató tulajdonságokkal nem birnak, már ditső emlékezetü II-dik József Császár alapított egy megtiszteltetési jelt, ... a megtiszteltetési arany és ezüst érdempénzeket, és pedig olly czélbűl, hogy azokkal az Altisztek és Közkatonák a Strázsamestertől kezdve lefelé egész az utolsó Közemberig, kik bátor és vitézi tetteik által magokat megkülönböztették, érdemekhez képest megjutalmaztassanak..."

Császári parancsra 1809-ben Vitézségi Éremre módosult a megnevezése.

1848. augusztus 19-én V. Ferdinánd császár megosztva az addigi Ezüst Vitézségi Érmet létrehozta az Ezüst Vitézségi Érem 1. osztályát, illetve 2. osztályát. Utóbbinak az érem átmérője 31 mm-re csökkent.
1915. február 14-én I. Ferenc József császár megalapította a Bronz Vitézségi Érmet. Utóbbi kitüntetést más szövetséges államok katonái is kiérdemelhették.

1915. november 29-én bevezetésre kerültek az ismétlőpántok, amivel egy kitüntetés többször elnyerhetővé vált. A kitüntetések szalagjaira kerültek.

1917. szeptember 26-án az Arany és Ezüst Vitézségi Érmeket tisztek számára is elnyerhetővé váltak. Ez azért vált szükségessé, amikor a harcban tanusított magaviselet nem felelt meg a Katonai Mária Terézia-rend elnyeréséhez. Egy arany és ezüst színű "K" betű került fel a Vitézségi Érmek szalagjaira.

Leírása, és viselése

A kitüntetés érme 
A kitüntetés érme egy 40 mm-es átmérőjű kör alakú érem, amin az uralkodó képmása található. Hátoldalán babérkoszorúval körbevett keresztbe tett zászlók láthatóak, amik felett DER TAPFERKEIT VITÉZSÉGÉRT olvasható. IV. Károly uralkodása ideján a szöveg FORTITVDINI-re módosult.

Az uralkodók képmásai:
 1789–1792: II. József. (Arany, Ezüst)
 1792–1804: I. Ferenc. (Arany, Ezüst)
 1804–1839: I. Ferenc. (Arany, Ezüst)
 1839–1849: V. Ferdinánd (Arany, 1. osztályú Ezüst. és 2. osztályú Ezüst)
 1849–1859: I. Ferenc József (balra tekint, szakáll nélkül) (Arany, 1. osztályú Ezüst és 2. osztályú Ezüst)
 1859–1866: I. Ferenc József (balra tekint, kis szakállal) (Arany, 1. osztályú Ezüst és 2. osztályú Ezüst)
 1866–1914: I. Ferenc József (jobbra tekint, oldalszakállal) (Arany, 1. osztályú Ezüst és 2. osztályú Ezüst)
 1914–1917: I. Ferenc József (jobbra tekint, oldalszakállal) (Arany, 1. osztályú Ezüst, 2. osztályú Ezüst, Bronz)
 1917–1918: IV. Károly (Arany, 1. osztályú Ezüst. 2. osztályú Ezüst, Bronz)

II. Lipót (1790-1792) uralkodása idején nem adományoztak Vitézségi Érmeket.

1922-ben a Magyar Királyság létrehozott egy ezüst vitézségi érmet Bátorság Érem megnevezéssel. 1939-ben a legénységi állományúak részére négy fokozattal alapította Horthy Miklós kormányzó a Magyar Vitézségi Érmet, majd 1942-ben Magyar Tiszti Arany Vitézségi Érmet alapítottak a tiszti állomány részére is.

A kitüntetés szalagja 
A Vitézségi Érem szalagja vörös-fehér csíkos színű. Később az ún. hadiszalag elnevezést kapta, mivel a Katonai Érdemkereszt és a Katonai Érdemérem Ferenc József-rend a Koronás Érdemkeresztek hadi változatai is a Vitézségi Érem szalagját kapták meg háború idején.

Viselése 
A Vitézségi Érmet mellkason, baloldalt viselték.

Jegyzetek

Források 
 Václav Měřička, Orden und Ehrenzeichen der Österreichisch-Ungarischen Monarchie (1974)
 Johann Stolzer and Christian Steeb, eds., Österreichs Orden vom Mittelalter bis zur Gegenwart (1996)
 Roman von Procházka: Österreichisches Ordenshandbuch. Graf Klenau oHG. München 1974. S. 47f.
 The Austrian Military Merit Cross 1914-1918 
 Medals of the World

Kapcsolódó szócikkek 
 Falerisztika
 Az Osztrák–Magyar Monarchia kitüntetéseinek viselési sorrendje az 1918. évi állapotnak megfelelően
 Magyarország kitüntetéseinek viselési sorrendje az 1944. évi állapotnak megfelelően

Magyar katonai kitüntetések
Osztrák–magyar katonai kitüntetések
Az eredetileg Vitézségi Emlékéremóta Vitézségi Érem ) ( ) az Osztrák–Magyar Monarchia egyik legmagasabb háborús kitüntetése volt . Fokozatai Azben alapított eredetileg két fokozattal létrehozott Vitézségi Érmétban kibővítették . Az addigi Ezüst Vitézségi Érmet ketté bontották . Létrehozták az illetve osztályú Ezüst Vitézségi Érmet.ben a két legmagasabb osztályát tisztek számára is elnyerhetővé tették . Legvégül a következő fokozatok léteztek : Arany Vitézségi Érem osztályú Ezüst Vitézségi Érem ( Nagyezüst Vitézségi Érem ) osztályú Ezüst Vitézségi Érem ( Kisezüst Vitézségi Érem ) Bronz Vitézségi Érem Története II. József júliusén alapította mint Vitézségi Emlékérmeket Arany és Ezüst fokozattal , azon legénységi katonák számára , akik vitézségükkel kitűntek a harcok során . " Az ollyas Hadi osztályhoz tartozó Katonáknak Vitézi tettek és katonai érdemek megjutalmazása végett , kik Mária Theresia jeles Rendének elnyerhetése tekintetében megkivántató tulajdonságokkal nem birnak , már ditső emlékezetü II-dik József Császár alapított egy megtiszteltetési jelt,\... a megtiszteltetési arany és ezüst érdempénzeket , és pedig olly czélbűl , hogy azokkal az Altisztek és Közkatonák a Strázsamestertől kezdve lefelé egész az utolsó Közemberig , kik bátor és vitézi tetteik által magokat megkülönböztették , érdemekhez képest megjutalmaztassanak. . . " Császári parancsraben Vitézségi Éremre módosult a megnevezése . 1848. augusztusén V . Ferdinánd császár megosztva az addigi Ezüst Vitézségi Érmet létrehozta az Ezüst Vitézségi Érem osztályát , illetve osztályát . Utóbbinak az érem átmérőjemm-re csökkent . 1915. februárén I. Ferenc József császár megalapította a Bronz Vitézségi Érmet . Utóbbi kitüntetést más szövetséges államok katonái is kiérdemelhették . 1915. novemberén bevezetésre kerültek az ismétlőpántok , amivel egy kitüntetés többször elnyerhetővé vált . A kitüntetések szalagjaira kerültek . 1917. szeptemberán az Arany és Ezüst Vitézségi Érmeket tisztek számára is elnyerhetővé váltak . Ez azért vált szükségessé , amikor a harcban tanusított magaviselet nem felelt meg a Katonai Mária Terézia-rend elnyeréséhez . Egy arany és ezüst színű " K " betű került fel a Vitézségi Érmek szalagjaira . Leírása , és viselése A kitüntetés érme A kitüntetés érme egymm-es átmérőjű kör alakú érem , amin az uralkodó képmása található . Hátoldalán babérkoszorúval körbevett keresztbe tett zászlók láthatóak , amik felett DER TAPFERKEIT VITÉZSÉGÉRT olvasható . IV . Károly uralkodása ideján a szöveg FORTITVDINI-re módosult . Az uralkodók képmásai : 1792 : II. József . ( Arany , Ezüst ) 1804 : I. Ferenc . ( Arany , Ezüst ) 1839 : I. Ferenc . ( Arany , Ezüst ) 1849 : V . Ferdinánd ( Arany , osztályú Ezüst. és osztályú Ezüst ) 1859 : I. Ferenc József ( balra tekint , szakáll nélkül ) ( Arany , osztályú Ezüst és osztályú Ezüst ) 1866 : I. Ferenc József ( balra tekint , kis szakállal ) ( Arany , osztályú Ezüst és osztályú Ezüst ) 1914 : I. Ferenc József ( jobbra tekint , oldalszakállal ) ( Arany , osztályú Ezüst és osztályú Ezüst ) 1917 : I. Ferenc József ( jobbra tekint , oldalszakállal ) ( Arany , osztályú Ezüst , osztályú Ezüst , Bronz ) 1918 : IV . Károly ( Arany , osztályú Ezüst. osztályú Ezüst , Bronz ) II. Lipóturalkodása idején nem adományoztak Vitézségi Érmeket . 1922-ben a Magyar Királyság létrehozott egy ezüst vitézségi érmet Bátorság Érem megnevezéssel.ben a legénységi állományúak részére négy fokozattal alapította Horthy Miklós kormányzó a Magyar Vitézségi Érmet , majdben Magyar Tiszti Arany Vitézségi Érmet alapítottak a tiszti állomány részére is . A kitüntetés szalagja A Vitézségi Érem szalagja vörös-fehér csíkos színű . Később az ún . hadiszalag elnevezést kapta , mivel a Katonai Érdemkereszt és a Katonai Érdemérem Ferenc József-rend a Koronás Érdemkeresztek hadi változatai is a Vitézségi Érem szalagját kapták meg háború idején . Viselése A Vitézségi Érmet mellkason , baloldalt viselték . Jegyzetek Források Václav Měřička , Orden und Ehrenzeichen der Österreichisch-Ungarischen Monarchie Johann Stolzer and Christian Steeb , eds . , Österreichs Orden vom Mittelalter bis zur Gegenwart Roman von Procházka : Österreichisches Ordenshandbuch . Graf Klenau oHG. München S.. The Austrian Military Merit Cross Medals of the World Kapcsolódó szócikkek Falerisztika Az Osztrák–Magyar Monarchia kitüntetéseinek viselési sorrendje az évi állapotnak megfelelően Magyarország kitüntetéseinek viselési sorrendje az évi állapotnak megfelelően Magyar katonai kitüntetések Osztrák–magyar katonai kitüntetések