Aradi vár
Az aradi vár műemlék Romániában, Arad megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az AR-II-a-A-00475 sorszámon szerepel.

Története

Előzmény: az Aradi vár
A mai Aradtól keletre, a mai Glogovác területén állt az  és Orod városa. Ennek a várnak első említése II. Bélának egy 1132 körüli oklevelében maradt fenn, amelyet in castro Orodiensi kelteztek. Az orodi várispánságról 1216-ból származik az első írásos adat. Ezt a várat 1241-ben és 1281-ben a tatárok lerombolták, de mindkétszer újjáépítették. A 16. századra a vár elvesztette jelentőségét, és 1551-ben a törökök foglalták el, és elpusztították. 1555-re a város teljesen elpusztult.

Török hódoltság 
A régi orodi vár helyett a törökök 1552–1554 között egy palánkvár létesítését kezdték el a Maros partján, itt alakult ki később Arad városa.

A várat 1598-ban Báthory Zsigmond foglalta el rövid ideig, de már 1598-ban a vár üresen állt, így a törökök elfoglalták. 1614-ben Bethlen Gáboré volt, de 1616-ban visszaadta a török portának. A törökellenes harcok során 1686-ban Mercy gróf foglalta el, de mivel nem hagyott hátra erősítést, a vár ismét a törököké lett. 1688-ban került végleg a király birtokába.

Jelenlegi vár 
III. Károly 1732-ben ígéretet tett egy új vár építésére, de ezt csak Mária Terézia váltotta be. Az új vár a Maros kanyarulatában elhelyezkedő szigeten épült Philipp Ferdinand Harsch tábornok tervei alapján. Az építkezés 1783-ban fejeződött be.

Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc során az aradi polgárok hosszú ostromot követően 1848. június 28-án elfoglalták a várat. A szabadságharc bukása után itt tartották fogva és ítélték halálra az aradi vértanúkat. A továbbiakban is börtönként működött; egyik híres foglya a szarajevói merénylet elkövetője, Gavrilo Princip volt.

A két világháború közötti időszakban kaszárnyaként üzemelt. 1942. november 20-án a szovjet hadsereg sikertelenül támadta, de a Románia és Szovjetunió közötti békekötés (1944. szeptember 12.) után a várost elfoglalták a szovjetek, és a várban egy tankos harci egységet helyeztek el. 1958-tól, amikor a szovjet csapatok elhagyták az országot, a román hadsereg használta ugyanolyan célra. Jelenleg (2015-ös állapot szerint) az 1998-ban létrehozott Magyar–Román Közös Békefenntartó Zászlóalj román egysége, az  az Aradi 191. Gépesített Lövészzászlóalj állomásozik benne. Az aradi polgármesteri hivatal tárgyalásokat folytat a honvédelmi minisztériummal a zászlóalj áthelyezése és a vár polgári célokra való átadása érdekében.

Leírása 
A Vauban-rendszerű, hatszög alaprajzú vár kerülete 3180 méter, területe mintegy . A hatszög oldalain egy-egy bástya helyezkedik el. A három méter vastagságú falak három sor téglából készültek, és a közöket földdel töltötték fel. Eredetileg a várat sánc vette körül, amelybe be lehetett vezetni a Maros vizét. A falakon belül a katonai létesítményeken kívül annak idején egy kórházként is működő kolostor és egy barokk templom is helyet kapott.

További információk 
   Az aradi vár története; szöveg Benkő Elek et al.; Zrínyi, Bp., 1998 
  Bajzik László: Az aradi vár építése és hadieseményei az 1848-49-s szabadságharcban; Zrínyi, Bp., 2020

Források 
 
 
 
 

Arad megye műemlékei
Erdély várai
Arad építményei
Az aradi vár műemlék Romániában , Arad megyében . A romániai műemlékek jegyzékében az AR-II-a-A-00475 sorszámon szerepel . Története Előzmény : az Aradi vár A mai Aradtól keletre , a mai Glogovác területén állt az és Orod városa . Ennek a várnak első említése II. Bélának egykörüli oklevelében maradt fenn , amelyet in castro Orodiensi kelteztek . Az orodi várispánságrólból származik az első írásos adat . Ezt a váratben ésben a tatárok lerombolták , de mindkétszer újjáépítették . A századra a vár elvesztette jelentőségét , ésben a törökök foglalták el , és elpusztították. re a város teljesen elpusztult . Török hódoltság A régi orodi vár helyett a törökök1554 között egy palánkvár létesítését kezdték el a Maros partján , itt alakult ki később Arad városa . A váratban Báthory Zsigmond foglalta el rövid ideig , de márban a vár üresen állt , így a törökök elfoglalták.ben Bethlen Gáboré volt , deban visszaadta a török portának . A törökellenes harcok soránban Mercy gróf foglalta el , de mivel nem hagyott hátra erősítést , a vár ismét a törököké lett.ban került végleg a király birtokába . Jelenlegi vár III. Károlyben ígéretet tett egy új vár építésére , de ezt csak Mária Terézia váltotta be . Az új vár a Maros kanyarulatában elhelyezkedő szigeten épült Philipp Ferdinand Harsch tábornok tervei alapján . Az építkezésban fejeződött be . Az49-es forradalom és szabadságharc során az aradi polgárok hosszú ostromot követően júniusán elfoglalták a várat . A szabadságharc bukása után itt tartották fogva és ítélték halálra az aradi vértanúkat . A továbbiakban is börtönként működött ; egyik híres foglya a szarajevói merénylet elkövetője , Gavrilo Princip volt . A két világháború közötti időszakban kaszárnyaként üzemelt. novemberán a szovjet hadsereg sikertelenül támadta , de a Románia és Szovjetunió közötti békekötés szeptember ) után a várost elfoglalták a szovjetek , és a várban egy tankos harci egységet helyeztek el.tól , amikor a szovjet csapatok elhagyták az országot , a román hadsereg használta ugyanolyan célra . Jelenlegös állapot szerint ) azban létrehozott Magyar–Román Közös Békefenntartó Zászlóalj román egysége , az az Aradi Gépesített Lövészzászlóalj állomásozik benne . Az aradi polgármesteri hivatal tárgyalásokat folytat a honvédelmi minisztériummal a zászlóalj áthelyezése és a vár polgári célokra való átadása érdekében . Leírása A Vauban-rendszerű , hatszög alaprajzú vár kerületeméter , területe mintegy \ . A hatszög oldalain egy-egy bástya helyezkedik el . A három méter vastagságú falak három sor téglából készültek , és a közöket földdel töltötték fel . Eredetileg a várat sánc vette körül , amelybe be lehetett vezetni a Maros vizét . A falakon belül a katonai létesítményeken kívül annak idején egy kórházként is működő kolostor és egy barokk templom is helyet kapott . További információk Az aradi vár története ; szöveg Benkő Elek et al . ; Zrínyi , Bp. , Bajzik László : Az aradi vár építése és hadieseményei azs szabadságharcban ; Zrínyi , Bp. , Források Arad megye műemlékei Erdély várai Arad építményei