Dévényi Antal (erdész)
Dévényi Antal, Drexler (Alcsút, 1910. augusztus 26. – Piliscsaba, 1994.) magyar Bedő Albert-díjas erdész, erdőmérnök, a pilisi kopárfásítás vezetője, a 20. századi magyarországi erdőtelepítések egyik legjelentősebb alakja. Nevét őrzi Piliscsaba egyik utcája, valamint 2015 tavasza óta a 447 méter magas Nagy-Kopasz-hegyen épült, formavilágában a "Jenga-tornyokat" idéző új kilátó.

Élete 
Családja a 19. század eleje óta él Magyarországon, ükapja még József nádor idején került Magyarországra, a Habsburg-család pilishegyvidéki uradalmainak alkalmazottjaként. Dédapja 51 évig, nagyapja 46 évig, édesapja pedig 53 évig szolgált a főhercegi családnál, és ő maga is az uradalomnál kezdte erdészeti pályáját, mint József főherceg alkalmazottja.

Drexler István uradalmi erdőkerülő és Kulrich Erzsébet római katolikus szülők fiaként született. Erdőmérnökként 1927-től kezdte meg a korábbi intenzív fakitermelések miatt szinte teljesen fátlanná vált pilisi "kopárok" – elsősorban a Zajnát-hegyek környéke – újrafásítását. A túlnyomórészt erdeifenyővel végzett kopárfásítás az egész országban a legeredményesebb hasonló erdészeti akciója volt. Részese volt az első muflonok (18 egyed) Pilisben való megtelepítésének is (az állatokat József főherceg kezdeményezésére telepítették Korzikáról előbb, 1929-ben a piliscsabai erdőkbe, majd később az ottani telepítési eredmények láttán Visegrádra, azt követően pedig máshová is).

A kopárfásítási tevékenység még 1954-ben is zajlott a területen, Dévényi Antal akkor a területileg illetékes erdészet vezetője, és mint ilyen, Szénási Ferenc és Bertán József kerületvezető erdészekkel együtt a fásítási munka vezetője volt. E munkájának elismeréséért vehette át 1957-ben a hazai erdészek legmagasabb szakmai elismerésének számító Bedő Albert-díjat.

1975-ben fővadászként, 1976-ban főerdészként tevékenykedett.

Temetése 1994. március 2-án zajlott a piliscsabai temetőben, a római katolikus vallás szertartása szerint.

Az egykori pilisi kopárokra emlékezve lett a Pilist és a Budai-hegységet elválasztó hágó neve Kopárosi-hágó vagy Kopár-hágó, illetve ugyanezen tevékenység emlékét őrzi a hágóban épült, jelenleg is működő Kopár Csárda, valamint a hágó alatt átvezető Kopár-hágói vasúti alagút is.

Emlékezete 

Piliscsabán az ő nevét viseli a klotildligeti településrész egyik legészakibb utcája, a belterület és az erdőterület határán.
Az ő nevét viseli – a piliscsabai képviselő-testület 2015. tavaszi döntése alapján – a kisvárostól északra fekvő Nagy-Kopasz-hegyen épített, 2015. június 12-én felavatott Dévényi Antal-kilátó, melyet úgy alkottak meg, hogy formavilága a Jenga-torony megjelenését idézze.

Jegyzetek

Magyar erdőmérnökök
1910-ben született személyek
1994-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Dévényi Antal , Drexler ( Alcsút , augusztus – Piliscsaba , ) magyar Bedő Albert-díjas erdész , erdőmérnök , a pilisi kopárfásítás vezetője , a századi magyarországi erdőtelepítések egyik legjelentősebb alakja . Nevét őrzi Piliscsaba egyik utcája , valaminttavasza óta améter magas Nagy-Kopasz-hegyen épült , formavilágában a "Jenga-tornyokat " idéző új kilátó . Élete Családja a század eleje óta él Magyarországon , ükapja még József nádor idején került Magyarországra , a Habsburg-család pilishegyvidéki uradalmainak alkalmazottjaként . Dédapjaévig , nagyapjaévig , édesapja pedigévig szolgált a főhercegi családnál , és ő maga is az uradalomnál kezdte erdészeti pályáját , mint József főherceg alkalmazottja . Drexler István uradalmi erdőkerülő és Kulrich Erzsébet római katolikus szülők fiaként született . Erdőmérnökkénttől kezdte meg a korábbi intenzív fakitermelések miatt szinte teljesen fátlanná vált pilisi " kopárok " – elsősorban a Zajnát-hegyek környéke – újrafásítását . A túlnyomórészt erdeifenyővel végzett kopárfásítás az egész országban a legeredményesebb hasonló erdészeti akciója volt . Részese volt az első muflonokegyed ) Pilisben való megtelepítésének is ( az állatokat József főherceg kezdeményezésére telepítették Korzikáról előbb, ben a piliscsabai erdőkbe , majd később az ottani telepítési eredmények láttán Visegrádra , azt követően pedig máshová is ) . A kopárfásítási tevékenység mégben is zajlott a területen , Dévényi Antal akkor a területileg illetékes erdészet vezetője , és mint ilyen , Szénási Ferenc és Bertán József kerületvezető erdészekkel együtt a fásítási munka vezetője volt . E munkájának elismeréséért vehette átben a hazai erdészek legmagasabb szakmai elismerésének számító Bedő Albert-díjat . 1975-ben fővadászként,ban főerdészként tevékenykedett . Temetése márciusán zajlott a piliscsabai temetőben , a római katolikus vallás szertartása szerint . Az egykori pilisi kopárokra emlékezve lett a Pilist és a Budai-hegységet elválasztó hágó neve Kopárosi-hágó vagy Kopár-hágó , illetve ugyanezen tevékenység emlékét őrzi a hágóban épült , jelenleg is működő Kopár Csárda , valamint a hágó alatt átvezető Kopár-hágói vasúti alagút is . Emlékezete Piliscsabán az ő nevét viseli a klotildligeti településrész egyik legészakibb utcája , a belterület és az erdőterület határán . Az ő nevét viseli – a piliscsabai képviselő-testület tavaszi döntése alapján – a kisvárostól északra fekvő Nagy-Kopasz-hegyen épített , júniusén felavatott Dévényi Antal-kilátó , melyet úgy alkottak meg , hogy formavilága a Jenga-torony megjelenését idézze . Jegyzetek Magyar erdőmérnökök 1910-ben született személyek 1994-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek