Debrecen villamosvonal-hálózata
A debreceni villamoshálózat két villamosvonalból áll. Mindkettőnek a Nagyállomás a végállomása. Működése 1911. március 16-án indult meg. A hálózat fokozatosan fejlődött. Az 50-es években 7 vonal volt. 1970 és 1975 között az egyes kivételével mindet megszüntették. 2014-ben elindult a 2-es villamos a Nagyállomás és a Doberdó utca között.

Történet

Kezdetek

A debreceni közúti vasút története 1880-ban kezdődött, a város rendezési tervében ekkor bukkant fel először egy lóvontatású, keskeny nyomtávú vasút vonala. A rohamosan fejlődő város ezzel a vonallal kívánta megoldani a belső személy és teherforgalom elvezetését, elsősorban a mai Malompark közelében állt István Gőzmalomét. Hosszas tárgyalások után a város Lehmann Józseffel kötött szerződést a vonal megépítésére, melyen a személyforgalom a Pályaudvar és a Gyógyfürdő között 1884. október 2-án indult meg, a fővonalon gőzmozdonyokkal, a szárnyvonalakon lovakkal bonyolították le a forgalmat. Osztrák–Magyar Monarchiában a debreceni fővonal igen modernek számított, annyira, hogy 1890. szeptember 12-én, amikor Ferenc József Debrecenbe látogatott, maga is felült a vonatra.

Az időközben Debreczeni Helyi Vasút Rt. (DHV) nevet felvett cég kötelezettséget vállalt a Kisállomásra (mai Segner tér) vezető vonal kiépítésére is, de végül azt egy magánvállalkozó, Balla Mihály építette meg a Hatvan utcán keresztül, a Baromvásártérig (a mai Böszörményi úton). A vonal 1888. október 7-étől üzemelt, lóvontatással.

A hálózat további fejlődését az 1896. szeptember 19-én megnyílt Kossuth utca – Attila tér – Dohánybeváltó vonal jelentette, a Hatvan utcai vonalhoz hasonlóan szintén lóvontatással.

A növekvő utazási igényeknek köszönhetően 1906-ban a Debreczen-Hajdúsámsoni Hév megindította forgalmát a Kisállomástól a mai Böszörményi és Füredi úton át Pallagra és Hajdúsámsonba. A mai Bem tértől északra a hév és a közúti vasút közös nyomvonalon haladt, de a növekvő forgalom miatt 1910-ben megépült a helyiérdekű vasút várost elkerülő nyomvonala a mai Botanikus kert és Klinikák területén.

Megindul a villamosforgalom 

Ugyan a debreceni gőzvasút még a bécsi hálózatot is megelőzte, az elektromos villamosra még várnia kellett. Hosszas várakozás után a kereskedelemügyi miniszter 1910 áprilisában aláírta azt a szerződést, amellyel megindulhatott az építkezés és annak sikeres befejezéseként a villamos-közlekedés. Ekkor már Magyarországon Budapesten, Szegeden, Miskolcon, Temesváron és Nagyváradon üzemelt villamos.
Az első villamos 1911. március 16-án indult meg a gőz- illetve lóvontatású személyszállításhoz használt három és egy újonnan épített villamosvonalon. A járműpark a kezdetekkor tizennyolc motor- és tíz pótkocsiból állt. Ekkor a következőképpen alakult a hálózat:

A hálózat bővítése 
További hálózatbővítés történt 1912-ben a Kossuth utcai vonalon, a MÁV nyíregyházi fővonala felett létesített felüljáró segítségével a szerelvények a Közvágóhídig közlekedtek. A hálózat nagysága ekkor 12,3 km volt.
Az első világháború idején a hálózat kisebb megtorpanásokkal ugyan, de továbbra is növekedett. 1915-ben a Hatvan utcai vonal (Bika Szálloda – Baromvásártér) meghosszabbodott a Ferenc Salvatore hadikórházig.
A két világháború között a közúti vasút fejlődése Debrecenben töretlen volt. A DHV villamosította az időközben Nyírbátorig meghosszabbított HÉV vonalát a nagyerdei végállomás és Pallag között, 1924-től villamosjáratot létesítve a Pallagon megnyílt Gazdasági Akadémiához. 1925-ben szárnyvonal létesült az egyetem központi épületéhez, majd 1927-ben megépült a ma is létező nagyerdei hurok. Ekkor továbbá még ellátták a villamosvonalakat számjelzéssel is. A hálózat ekkor a következő volt:

A Csapó utcai vonal 1934-ben a Köztemető 1-es kapujáig, majd 1939-ben a főkapujáig hosszabbodott. 1943-ban a baromvásártéri vonalat Nyulasig hosszabbították. A második világháború kitörésekor már több mint 10 viszonylat közlekedett a városban.

A második világháború hatásai 
A második világháború viszont már komoly csapás volt a villamoshálózatnak. Egy eltévedt bomba 1944-ben a vasútállomás helyett a Salétrom utcai telephelyet találta el. A rosszul irányított bombázás megsemmisítette a Salétrom utcai telephely nagy részét, három sínautóbuszt, egy budapesti és öt debreceni pótkocsit valamint a Petőfi téri Igazgatósági épületet.
A bombázások következtében súlyosan megrongálódott három motorkocsi, valamint több helyen a pálya és a felsővezeték-rendszer is jelentősen károsodott. A forgalmat a Bika Szálloda – Nagyerdő szakaszon 1944. június 10-re, a Nagyállomás – Bika Szálló szakaszon július 7-re sikerült visszaállítani. Az járműhiány csökkentésére Nagyváradról érkeztek bérelt villamosok Debrecenbe.
A súlyosan megrongálódott Salétrom utcai telep helyett a járműveket a Nagyerdőn tárolták, de a szeptember 1-jei légitámadásban ez az ideiglenes telephely is megsemmisült.
A szovjet csapatok 1944. október 19-én űzték ki a német és magyar csapatokat Debrecenből, ezután megkezdődhetett a helyreállítás. A forgalom 1944. november 27-én indult újra a teljes fővonalon (Nagyállomás - Egyetem), a mellékvonalakon 1944. december 9-re állt helyre a menetrendszerű közlekedés.

A világháborútól a hálózat leépítéséig 

A közúti vasutakat üzemeltető cégeket 1950-ben államosították, majd összevonásukkal megalakult Debreceni Villamosvasút Községi Vállalat, amely később a Debreceni Villamosvasút Vállalat nevet vette fel. 1956-ban beindították a szintén államosított Hév nyomvonalán a Nagyállomás és Kisállomás között közlekedő 2-es viszonylatot, ez azonban az alacsony kihasználtság miatt hamar megszűnt. Ekkor a vágányhossz: 21,4 km volt. 1969-ben a DKV járművei  utast szállítottak.

1957-ben a céget Debreceni Közlekedési Vállalatra (DKV) nevezték át. A viszonylatok ekkor az alábbiak voltak:

A Salétrom utcai telephely 1963-ban főműhelyi rangot kap, majd 1969-ben itt házi körülmények között megkezdődik a Bengáli villamosok gyártása. Az első Debrecenben elkészült villamos a 481-es volt. 1970-ben megkezdődött a villamosgyártás Miskolc és Szeged részére is.

Megszüntetés

Bár az utaslétszám a második világháború utáni évtizedekben intenzíven nőtt, az 1968-as közlekedéspolitikai koncepciónak megfelelően Debrecen egyvágányú villamosvonalait is felszámolták. Első körben 1970-ben megszűnt a pallagi (3-as) és a tüdőszanatóriumi (7-es) vonal. Őt követte a Csapó utcán át vezető köztemetői mellékvonal 1971-ben, majd az 5-ös számú Nyulas városrészhez vezető vonal 1973-ban. Az utolsó mellékvonalat, a Vágóhíd utcait 1975-ben szüntették meg. A város közúti vasúti hálózata ettől kezdve évtizedekig egyetlen vonalból állt.  Az egykori viszonylatok útvonalán ma is buszok járnak, kivéve a Köztemetőt és a Segner tér - Nagyállomás szakaszt, ahol trolibuszok is járnak, a 3-as trolibusz útvonala szinte teljes egészében lefedi az egykori 6- os villamosét, az 5-ös trolibusz pedig a régi 2-esét, utóbbi viszonylat az új 2-es villamos megindulásáig számában is örököse volt az egykori villamosjáratnak.

Új vonal
Hosszú éveken át terveztek egy új villamos vonalat, amely a 31-es és a 32-es buszokat váltaná ki. Végül az elképzelés megvalósult és elkészült a 2-es villamos, amely összeköti a vénkerti és újkerti lakótelepet, a Nagyállomást és a Doberdó utcát a Dózsa György út – Thomas Mann utca tengelyen. (Ez az útvonal annyiban különbözik a korábbi 5-ös villamosétól, hogy a Böszörményi út helyett a Thomas Mann utcán halad).
Az Európai Unió 2008 decemberében jóváhagyta a vonal megvalósítására irányuló nagy projektet. Az első kapavágás 2010. szeptember 15-én volt. A vonalon 2014. február 26-án indult el a menetrend szerinti közlekedés. Így alakult ki a mai két villamosvonal:

Járműállomány

KCSV6 

A KCSV6 mozaikszó a Közúti Csuklós Villamos 6 tengellyel rövidítése. A jellegzetes kék színű villamosokból csak 11 db készült. Ezek mindegyike Debrecenben fut, az 1-es vonalon. Az 500-as prototípust 1993-ban gyártotta a Ganz-Hunslet, majd ezt követte további tíz sorozatgyártmány, melyek pályaszámai 501-től 510-ig terjednek. Jelenleg mindegyik villamos állományban van és rendszeresen közlekednek az 1-es vonalon.

CAF Urbos 3 
A CAF Urbos 3 villamosok a DKV legújabb villamosai. A járműveket a 2-es villamos projekthez kapcsolódóan vették Európai Uniós támogatással. Összesen 18 db villamos került Debrecenbe, ahol a 2-es vonalat teljes egészében, az 1-est pedig részben látják el. Ritkán, de előfordulhat az is, hogy hétvégén mind a két vonalon csak CAF Urbos 3 villamos közlekedik.

Nosztalgiavillamosok 
 1884+1984-es nosztalgia: A DKV Rt. 1984-ben vásárolta meg legelső nosztalgia járművét. Ugyanis ebben az évben ünnepelte a vállalat a debreceni kötöttpályás közlekedés beindulásának 100. évfordulóját, tehát a DKV legelső jogelődjének, a DHV-nak (Debreceni Helyi Vasút) a megalakulását. Ez a villamos Budapesten közlekedett, Debrecenhez semmi kötődése sem volt.
 260-as nosztalgia: Eredetileg Budapesten szolgált, majd egy holland gyűjtő vette meg. Tőle vette meg a DKV a kocsit. 1911-ben ez a típus közlekedett Debrecenben is. 2007. március 14.-én indult el első nosztalgiakörére.
 FVV CSM–4: A villamostípusnak nagy kötődése van Debrecenhez, ugyanis Budapest mellett Debrecen volt a másik város, ami gyártotta ezeket a járműveket. A villamosokat a DKV és a Budapesti Füzesi Főműhely házilag gyártotta, innen ered az egyik beceneve: Házicsuklós. Debrecenben összesen 32 FVV CS sorozatú villamost állítottak forgalomba, részben debreceni, részben budapesti gyártásút. Az FVV CSM–4-es villamosok itt közlekedtek a legtovább, egészen 2014. április 30-ig. A cég nosztalgia villamosnak a hat ajtós debreceni gyártású 484-est és a tíz ajtós pesti gyártású 491-est jelölte ki. Ám mivel a 491-es budapesti gyártmány, átszámozták 489-re, hogy debreceninek látszódjon. A 491-es 2014. december 6-án és 2015. május 31-én (ami ekkorra már 489-es lett), és 2015. december 5-én és 2016. március 15-én közlekedett.  A többi jármű sorsa bizonytalan, többet már elbontottak.
 Ganz UV: A jármű eredetileg Budapesten közlekedett tanulóvillamosként. Különlegessége, hogy két vezetőállásos. A DKV szolgálati kocsiként használja.

Részletes állományi adatok: FVV CSM (bengáli, házicsuklós)
A még meglévő példányok ki vannak emelve.

Részletes állományi adatok: Ganz KCSV6
Még mindegyik jármű megvan az 507-es kivételével

Részletes állományi adatok: CAF Urbos 3
Még mindegyik jármű megvan.

Akadálymentesség
A CAF villamosok teljesen alacsonypadlósak, míg a KCSV6 típusú járművek normál padlómagasságúak. A 2-es vonalon csak a CAF villamosok közlekednek és minden megálló akadálymentesített. Az 1-es villamoson ugyan mindkét villamostípus közlekedik, de a megállók csak a közös szakaszon (Nagyállomástól Kálvin térig) vannak akadálymentesítve.

Galéria

Jegyzetek

Források

Debreceni villamoskalauz. Az első száz év története; szerk. Balogh László, Gara Kálmán, Végh Dezső; Uropath, Debrecen, 2011
hbweb.hu
A DKV hivatalos oldala

Debrecen villamosközlekedése
Magyarországi villamosvonal-hálózatok
A debreceni villamoshálózat két villamosvonalból áll . Mindkettőnek a Nagyállomás a végállomása . Működése márciusán indult meg . A hálózat fokozatosan fejlődött . Azes évekbenvonal volt.ésközött az egyes kivételével mindet megszüntették.ben elindult aes villamos a Nagyállomás és a Doberdó utca között . Történet Kezdetek A debreceni közúti vasút történeteban kezdődött , a város rendezési tervében ekkor bukkant fel először egy lóvontatású , keskeny nyomtávú vasút vonala . A rohamosan fejlődő város ezzel a vonallal kívánta megoldani a belső személy és teherforgalom elvezetését , elsősorban a mai Malompark közelében állt István Gőzmalomét . Hosszas tárgyalások után a város Lehmann Józseffel kötött szerződést a vonal megépítésére , melyen a személyforgalom a Pályaudvar és a Gyógyfürdő között októberán indult meg , a fővonalon gőzmozdonyokkal , a szárnyvonalakon lovakkal bonyolították le a forgalmat . Osztrák–Magyar Monarchiában a debreceni fővonal igen modernek számított , annyira , hogy szeptemberén , amikor Ferenc József Debrecenbe látogatott , maga is felült a vonatra . Az időközben Debreczeni Helyi Vasút Rt. ( DHV ) nevet felvett cég kötelezettséget vállalt a Kisállomásra ( mai Segner tér ) vezető vonal kiépítésére is , de végül azt egy magánvállalkozó , Balla Mihály építette meg a Hatvan utcán keresztül , a Baromvásártérig ( a mai Böszörményi úton ) . A vonal októberétől üzemelt , lóvontatással . A hálózat további fejlődését az szeptemberén megnyílt Kossuth utca – Attila tér – Dohánybeváltó vonal jelentette , a Hatvan utcai vonalhoz hasonlóan szintén lóvontatással . A növekvő utazási igényeknek köszönhetőenban a Debreczen-Hajdúsámsoni Hév megindította forgalmát a Kisállomástól a mai Böszörményi és Füredi úton át Pallagra és Hajdúsámsonba . A mai Bem tértől északra a hév és a közúti vasút közös nyomvonalon haladt , de a növekvő forgalom miattben megépült a helyiérdekű vasút várost elkerülő nyomvonala a mai Botanikus kert és Klinikák területén . Megindul a villamosforgalom Ugyan a debreceni gőzvasút még a bécsi hálózatot is megelőzte , az elektromos villamosra még várnia kellett . Hosszas várakozás után a kereskedelemügyi miniszteráprilisában aláírta azt a szerződést , amellyel megindulhatott az építkezés és annak sikeres befejezéseként a villamos-közlekedés . Ekkor már Magyarországon Budapesten , Szegeden , Miskolcon , Temesváron és Nagyváradon üzemelt villamos . Az első villamos márciusán indult meg a gőz- illetve lóvontatású személyszállításhoz használt három és egy újonnan épített villamosvonalon . A járműpark a kezdetekkor tizennyolc motor- és tíz pótkocsiból állt . Ekkor a következőképpen alakult a hálózat : A hálózat bővítése További hálózatbővítés történtben a Kossuth utcai vonalon , a MÁV nyíregyházi fővonala felett létesített felüljáró segítségével a szerelvények a Közvágóhídig közlekedtek . A hálózat nagysága ekkor3 km volt . Az első világháború idején a hálózat kisebb megtorpanásokkal ugyan , de továbbra is növekedett.ben a Hatvan utcai vonal ( Bika Szálloda – Baromvásártér ) meghosszabbodott a Ferenc Salvatore hadikórházig . A két világháború között a közúti vasút fejlődése Debrecenben töretlen volt . A DHV villamosította az időközben Nyírbátorig meghosszabbított HÉV vonalát a nagyerdei végállomás és Pallag között,től villamosjáratot létesítve a Pallagon megnyílt Gazdasági Akadémiához.ben szárnyvonal létesült az egyetem központi épületéhez , majdben megépült a ma is létező nagyerdei hurok . Ekkor továbbá még ellátták a villamosvonalakat számjelzéssel is . A hálózat ekkor a következő volt : A Csapó utcai vonalben a Köztemetőes kapujáig , majdben a főkapujáig hosszabbodott.ban a baromvásártéri vonalat Nyulasig hosszabbították . A második világháború kitörésekor már több mintviszonylat közlekedett a városban . A második világháború hatásai A második világháború viszont már komoly csapás volt a villamoshálózatnak . Egy eltévedt bombaben a vasútállomás helyett a Salétrom utcai telephelyet találta el . A rosszul irányított bombázás megsemmisítette a Salétrom utcai telephely nagy részét , három sínautóbuszt , egy budapesti és öt debreceni pótkocsit valamint a Petőfi téri Igazgatósági épületet . A bombázások következtében súlyosan megrongálódott három motorkocsi , valamint több helyen a pálya és a felsővezeték-rendszer is jelentősen károsodott . A forgalmat a Bika Szálloda – Nagyerdő szakaszon júniusre , a Nagyállomás – Bika Szálló szakaszon júliusre sikerült visszaállítani . Az járműhiány csökkentésére Nagyváradról érkeztek bérelt villamosok Debrecenbe . A súlyosan megrongálódott Salétrom utcai telep helyett a járműveket a Nagyerdőn tárolták , de a szeptemberjei légitámadásban ez az ideiglenes telephely is megsemmisült . A szovjet csapatok októberén űzték ki a német és magyar csapatokat Debrecenből , ezután megkezdődhetett a helyreállítás . A forgalom novemberén indult újra a teljes fővonalon ( Nagyállomás - Egyetem ) , a mellékvonalakon decemberre állt helyre a menetrendszerű közlekedés . A világháborútól a hálózat leépítéséig A közúti vasutakat üzemeltető cégeketben államosították , majd összevonásukkal megalakult Debreceni Villamosvasút Községi Vállalat , amely később a Debreceni Villamosvasút Vállalat nevet vette fel.ban beindították a szintén államosított Hév nyomvonalán a Nagyállomás és Kisállomás között közlekedőes viszonylatot , ez azonban az alacsony kihasználtság miatt hamar megszűnt . Ekkor a vágányhossz:4 km volt.ben a DKV járművei utast szállítottak . 1957-ben a céget Debreceni Közlekedési Vállalatra ( DKV ) nevezték át . A viszonylatok ekkor az alábbiak voltak : A Salétrom utcai telephelyban főműhelyi rangot kap , majdben itt házi körülmények között megkezdődik a Bengáli villamosok gyártása . Az első Debrecenben elkészült villamos aes volt.ben megkezdődött a villamosgyártás Miskolc és Szeged részére is . Megszüntetés Bár az utaslétszám a második világháború utáni évtizedekben intenzíven nőtt , azas közlekedéspolitikai koncepciónak megfelelően Debrecen egyvágányú villamosvonalait is felszámolták . Első körbenben megszűnt a pallagias ) és a tüdőszanatóriumies ) vonal . Őt követte a Csapó utcán át vezető köztemetői mellékvonalben , majd azös számú Nyulas városrészhez vezető vonalban . Az utolsó mellékvonalat , a Vágóhíd utcaitben szüntették meg . A város közúti vasúti hálózata ettől kezdve évtizedekig egyetlen vonalból állt . Az egykori viszonylatok útvonalán ma is buszok járnak , kivéve a Köztemetőt és a Segner tér - Nagyállomás szakaszt , ahol trolibuszok is járnak , aas trolibusz útvonala szinte teljes egészében lefedi az egykori os villamosét , azös trolibusz pedig a régiesét , utóbbi viszonylat az újes villamos megindulásáig számában is örököse volt az egykori villamosjáratnak . Új vonal Hosszú éveken át terveztek egy új villamos vonalat , amely aes és aes buszokat váltaná ki . Végül az elképzelés megvalósult és elkészült aes villamos , amely összeköti a vénkerti és újkerti lakótelepet , a Nagyállomást és a Doberdó utcát a Dózsa György út – Thomas Mann utca tengelyen . ( Ez az útvonal annyiban különbözik a korábbiös villamosétól , hogy a Böszörményi út helyett a Thomas Mann utcán halad ) . Az Európai Uniódecemberében jóváhagyta a vonal megvalósítására irányuló nagy projektet . Az első kapavágás szeptemberén volt . A vonalon februárán indult el a menetrend szerinti közlekedés . Így alakult ki a mai két villamosvonal : Járműállomány KCSV6 A KCSV6 mozaikszó a Közúti Csuklós Villamostengellyel rövidítése . A jellegzetes kék színű villamosokból csakdb készült . Ezek mindegyike Debrecenben fut , azes vonalon . Azas prototípustban gyártotta a Ganz-Hunslet , majd ezt követte további tíz sorozatgyártmány , melyek pályaszámaitőlig terjednek . Jelenleg mindegyik villamos állományban van és rendszeresen közlekednek azes vonalon . CAF Urbos A CAF Urbosvillamosok a DKV legújabb villamosai . A járműveket aes villamos projekthez kapcsolódóan vették Európai Uniós támogatással . Összesendb villamos került Debrecenbe , ahol aes vonalat teljes egészében , azest pedig részben látják el . Ritkán , de előfordulhat az is , hogy hétvégén mind a két vonalon csak CAF Urbosvillamos közlekedik . Nosztalgiavillamosok 1984-es nosztalgia : A DKV Rt.ben vásárolta meg legelső nosztalgia járművét . Ugyanis ebben az évben ünnepelte a vállalat a debreceni kötöttpályás közlekedés beindulásának évfordulóját , tehát a DKV legelső jogelődjének , a DHV-nak ( Debreceni Helyi Vasút ) a megalakulását . Ez a villamos Budapesten közlekedett , Debrecenhez semmi kötődése sem volt . as nosztalgia : Eredetileg Budapesten szolgált , majd egy holland gyűjtő vette meg . Tőle vette meg a DKV a kocsit.ben ez a típus közlekedett Debrecenben is. március-én indult el első nosztalgiakörére . FVV CSM–4 : A villamostípusnak nagy kötődése van Debrecenhez , ugyanis Budapest mellett Debrecen volt a másik város , ami gyártotta ezeket a járműveket . A villamosokat a DKV és a Budapesti Füzesi Főműhely házilag gyártotta , innen ered az egyik beceneve : Házicsuklós . Debrecenben összesenFVV CS sorozatú villamost állítottak forgalomba , részben debreceni , részben budapesti gyártásút . Az FVV CSM–4-es villamosok itt közlekedtek a legtovább , egészen áprilisig . A cég nosztalgia villamosnak a hat ajtós debreceni gyártásúest és a tíz ajtós pesti gyártásúest jelölte ki . Ám mivel aes budapesti gyártmány , átszámoztákre , hogy debreceninek látszódjon . Aes decemberán és májusén ( ami ekkorra máres lett ) , és decemberén és márciusén közlekedett . A többi jármű sorsa bizonytalan , többet már elbontottak . Ganz UV : A jármű eredetileg Budapesten közlekedett tanulóvillamosként . Különlegessége , hogy két vezetőállásos . A DKV szolgálati kocsiként használja . Részletes állományi adatok : FVV CSM ( bengáli , házicsuklós ) A még meglévő példányok ki vannak emelve . Részletes állományi adatok : Ganz KCSV6 Még mindegyik jármű megvan azes kivételével Részletes állományi adatok : CAF Urbos 3 Még mindegyik jármű megvan . Akadálymentesség A CAF villamosok teljesen alacsonypadlósak , míg a KCSV6 típusú járművek normál padlómagasságúak . Aes vonalon csak a CAF villamosok közlekednek és minden megálló akadálymentesített . Azes villamoson ugyan mindkét villamostípus közlekedik , de a megállók csak a közös szakaszon ( Nagyállomástól Kálvin térig ) vannak akadálymentesítve . Galéria Jegyzetek Források Debreceni villamoskalauz . Az első száz év története ; szerk . Balogh László , Gara Kálmán , Végh Dezső ; Uropath , Debrecen , hbweb.hu A DKV hivatalos oldala Debrecen villamosközlekedése Magyarországi villamosvonal-hálózatok