Szugyiszlavl
Szugyiszlavl () városi jellegű település Oroszország Kosztromai területén, a Szugyiszlavli járás székhelye.		

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Kosztromától kb. 50 km-re északkeletre, a Kosztroma–Galics (Р-100, R-100 jelű) és a Kosztroma–Makarjev országút elágazásánál (találkozásánál) fekszik. Az azonos nevű vasútállomás 5 km-re van, a Kosztroma–Galics vonalon.

Története 
A települést először az 1360. évnél említi egy 17. században keletkezett, de kétes hitelességű évkönyv. Az első valóban megbízható említés 1572-ből származik, ebben IV. Iván cár fiának adományozza Kosztromával és Bujjal együtt Szugyiszlavot is. A 16. században város (gorod), vagyis fallal körülvett erődítmény volt a moszkvai állam északkeleti határán. 1719-ben városi rangban ujezd székhelye lett. Városi rangját sokáig megtarthatta, bár a közigazgatási székhelyet 1778-ban más helységbe helyezték át. 

A 18. században forgalmas kereskedővárossá vált (különleges árucikke volt a szárított és sózott gomba) és az óhitűek (sztaroobrjadci) erősségének számított, akik sokat tettek a település fejlődéséért. Miután a helyi mozgalmat felszámolták és jelentős vagyonra szert tett vezetőjüket 1846-ban száműzték, a város fejlődése megállt és csak a század végén folytatódott. Ekkor számos vegyi-, bőr- és élelmiszeripari üzeme volt.

1925-ben megfosztották városi rangjától, 1928-ban járási székhely lett, majd 1963-ban városi jellegű település besorolást kapott.

A település egyik nevezetes műemléke a Szpaszo-Preobrazsenszkij- (Megváltó színeváltozása-) székesegyház és mellette álló harangtornya, a régi városi kreml helyén. Több kereskedői ház is fennmaradt a 19. századból.

Jegyzetek

Források 

 (Hozzáférés archívból: 2018-03-12)

A Kosztromai terület települései
Szugyiszlavl ( ) városi jellegű település Oroszország Kosztromai területén , a Szugyiszlavli járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Kosztromától kb.km -re északkeletre , a Kosztroma–Galics ( Р-100 , R-100 jelű ) és a Kosztroma–Makarjev országút elágazásánál ( találkozásánál ) fekszik . Az azonos nevű vasútállomáskm-re van , a Kosztroma–Galics vonalon . Története A települést először az évnél említi egy században keletkezett , de kétes hitelességű évkönyv . Az első valóban megbízható említésből származik , ebben IV . Iván cár fiának adományozza Kosztromával és Bujjal együtt Szugyiszlavot is . A században város ( gorod ) , vagyis fallal körülvett erődítmény volt a moszkvai állam északkeleti határán.ben városi rangban ujezd székhelye lett . Városi rangját sokáig megtarthatta , bár a közigazgatási székhelyetban más helységbe helyezték át . A században forgalmas kereskedővárossá vált ( különleges árucikke volt a szárított és sózott gomba ) és az óhitűek ( sztaroobrjadci ) erősségének számított , akik sokat tettek a település fejlődéséért . Miután a helyi mozgalmat felszámolták és jelentős vagyonra szert tett vezetőjüketban száműzték , a város fejlődése megállt és csak a század végén folytatódott . Ekkor számos vegyi- , bőr- és élelmiszeripari üzeme volt . 1925-ben megfosztották városi rangjától, ban járási székhely lett , majdban városi jellegű település besorolást kapott . A település egyik nevezetes műemléke a Szpaszo-Preobrazsenszkij- ( Megváltó színeváltozása- ) székesegyház és mellette álló harangtornya , a régi városi kreml helyén . Több kereskedői ház is fennmaradt a századból . Jegyzetek Források ( Hozzáférés archívból : 12 ) A Kosztromai terület települései