Felsőucsa
Felsőucsa, román nyelven Ucea de Sus, falu Romániában, Erdélyben, Brassó megyében.

Fekvése
A Fogarasi-havasok északi oldalán, Alsóárpás, Felsőárpás, Felsővist és Korb között, a Kis-Ucsa-patak bal partján fekvő település.

Története
Nevét 1509-ben említette először oklevél Felső Ucsa néven.

Későbbi névváltozatai: 1632-ben Felső Uczia, 1637-ben Felseő Uczya, 1733-ban Felső-Utsa, 1750-ben Felső-Ucse, 1805-ben Utsa,
1808-ban Ucsa (Felső-), Ucsa de szusz, 1861: Felső-Ucsa, 1888-ban Felső-Ucsa (Felső-Utsa, Ucza din szusz), 1913-ban Felsőucsa.

1637-ben I. Rákóczi György birtoka volt.

A trianoni békeszerződés előtt Fogaras vármegye Alsóárpási járásához tartozott.

1910-ben 1237 lakosából 15 magyar, 14 német, 1201 román volt. Ebből 24 római katolikus, 126 görögkatolikus, 1083 görögkeleti ortodox volt.

Jegyzetek

Források 

Brassó megye települései
Fogaras vármegye települései
Felsőucsa , román nyelven Ucea de Sus , falu Romániában , Erdélyben , Brassó megyében . Fekvése A Fogarasi-havasok északi oldalán , Alsóárpás , Felsőárpás , Felsővist és Korb között , a Kis-Ucsa-patak bal partján fekvő település . Története Nevétben említette először oklevél Felső Ucsa néven . Későbbi névváltozatai : ben Felső Uczia, ben Felseő Uczya, ban Felső-Utsa, ben Felső-Ucse, ben Utsa , 1808-ban Ucsa ( Felső- ) , Ucsa de szusz , Felső-Ucsa, ban Felső-Ucsa ( Felső-Utsa , Ucza din szusz ) , ban Felsőucsa . 1637-ben I. Rákóczi György birtoka volt . A trianoni békeszerződés előtt Fogaras vármegye Alsóárpási járásához tartozott . 1910-benlakosábólmagyar, német , román volt . Ebbőlrómai katolikus,görögkatolikus, görögkeleti ortodox volt . Jegyzetek Források Brassó megye települései Fogaras vármegye települései