Giovanni Pisano
Giovanni Pisano (Pisa, 1250 körül – 1320 után) olasz szobrász és építész, Nicola Pisano fia.

Pályafutása

Apjának volt tanítványa. 1278-ban Pisában a Campo Santo építőmestere lett; ekkor keletkezett két Madonna-szobra is, 1290-92-ben pedig ugyanilyen minőségben a sienai székesegyházhoz került, amelynek homlokzatát az ő tervei alapján építették fel. 1301-ben fejezte be a pistojai Sant'Andrea-templom szószékét, melynek domborművei fejlődésének tetőpontját tüntetik föl, azután, egész 1311-ig keletkezett a pisai székesegyház szószéke, melynek egyes részei eredeti helyükön és a Campo Santón vannak. A 14. század elején Észak-Itália egyes városaiban is dolgozott. Későbbi művei közül különösen említendők: a Madonna nagy szobra a podivai Cadella dell'Arenában és az alapító Enrico Scrovegni szobra ugyanott; Krisztus föltámadását ábrázoló dombormű töredékei a perugiai múzeumban; óriások szobrai a san quirocói templom kapuzatán; VII. Henrik császár felesége síremlékének töredékei (Brignole-Sale villa Voltriban) stb. Egyéb műveket, pl. XI. Benedek pápa síremlékét a perugiai San Domenico-templomban, jogtalanul tulajdonítanak neki.

Giovanni Pisano francia földön is járt, tanulmányozta az ottani templomi építészetet és szobrászatot, így az apjától tanultakat a klasszikus katedrálisok érett gótikus plasztikájának mintájára formálta tovább.

Jegyzetek

Források

 
 Giorgio Vasari: A legkiválóbb festők, szobrászok és építészek élete. Budapest; Magyar Helikon, 1973. Nicola és Giovanni Pisano lásd 57-73. p.

Olasz szobrászok
Olasz építészek
13. századi személyek
14. századi személyek
Giovanni Pisano ( Pisa,körül –után ) olasz szobrász és építész , Nicola Pisano fia . Pályafutása Apjának volt tanítványa.ban Pisában a Campo Santo építőmestere lett ; ekkor keletkezett két Madonna-szobra is, ben pedig ugyanilyen minőségben a sienai székesegyházhoz került , amelynek homlokzatát az ő tervei alapján építették fel.ben fejezte be a pistojai Sant'Andrea-templom szószékét , melynek domborművei fejlődésének tetőpontját tüntetik föl , azután , egészig keletkezett a pisai székesegyház szószéke , melynek egyes részei eredeti helyükön és a Campo Santón vannak . A század elején Észak-Itália egyes városaiban is dolgozott . Későbbi művei közül különösen említendők : a Madonna nagy szobra a podivai Cadella dell'Arenában és az alapító Enrico Scrovegni szobra ugyanott ; Krisztus föltámadását ábrázoló dombormű töredékei a perugiai múzeumban ; óriások szobrai a san quirocói templom kapuzatán ; VII. Henrik császár felesége síremlékének töredékei ( Brignole-Sale villa Voltriban ) stb . Egyéb műveket , pl. XI. Benedek pápa síremlékét a perugiai San Domenico-templomban , jogtalanul tulajdonítanak neki . Giovanni Pisano francia földön is járt , tanulmányozta az ottani templomi építészetet és szobrászatot , így az apjától tanultakat a klasszikus katedrálisok érett gótikus plasztikájának mintájára formálta tovább . Jegyzetek Források Giorgio Vasari : A legkiválóbb festők , szobrászok és építészek élete . Budapest ; Magyar Helikon , Nicola és Giovanni Pisano lásd p. Olasz szobrászok Olasz építészek 13. századi személyek 14. századi személyek