Magyarország és Észak-Korea kapcsolatai
A  a Magyarország és Észak-Korea közötti diplomáciai kapcsolatokat jelöli. A két nép – a koreai és magyar – között 1892 óta, a két ország között hivatalosan 1948 óta, az ázsiai ország megalakulása óta van kapcsolat, amely 1956 után veszített erejéből, de mélypontját csak 1999-ben érte el. Észak-Korea egyike azon országoknak, amelyek Magyarországot a nemzetközileg ismert „Hungária” helyett annak saját nevén hívja.

Története a szocializmus idején
A két ország nem sokkal a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kikiáltása után, 1948. november 9-én vette fel a kapcsolatot egymással. Észak-Koreában a magyar diplomáciai járművek rendszáma „외 07”-tel (외, 外: „külső”, „külföldi”) kezdődött.
A koreai háború idején számos magyar orvos dolgozott Észak-Koreában, Szarivon városában kórházat is alapítottak, amit az akkori magyar vezető, Rákosi Mátyás nevét viselte. A kórház, amit jelenleg Magyar Kórháznak hívnak 1950 és 1957 között foglalkoztatott magyar műtőket és orvostanoncokat, és a mai napig megtalálható az épület előtti oszlopon a nekik szánt köszönetnyilvánító felirat koreai és magyar nyelven is.

A kórház megalapítása és fenntartása mellett a Magyar Népköztársaság anyagi támogatást biztosított egy szerszámgyár, egy mérleggyár és egy festékgyár megépítéséhez.
A koreai háború után a Magyar Népköztársaság több száz észak-koreai diákot látott vendégül, akik közül többen megtanultak magyarul is. Ekkortájt jelentek meg koreai irodalmárok művei magyar fordításban. Amikor az 1956-os forradalom kitört Magyarországon, körülbelül 200 észak-koreai egyetemista csatlakozott a felkeléshez és fogott fegyvert Rákosi rendszere ellen. Köztük bőven akadtak háborús veteránok, akik kiképezték azon magyar diákokat, akik életükben először fogtak lőfegyvert a kezükben. A forradalom leverése után a szovjet és magyar hatóságok összegyűjtötték a koreai diákokat (könnyen megkülönböztethetőek voltak kinézetük miatt) és visszaküldték őket Észak-Koreába. Négy közülük Ausztriába szökött, egyikük,  az Amerikai Egyesült Államokban menekültstátuszt szerzett.

Kim Ir Szen összesen kétszer járt Budapesten, először 1956. június 17-én, másodszor 1984 júniusában, ekkor már szerényebb keretek között, Kádár János fogadta Észak-Korea elnökét, .

Megemlítendő Sövény Aladár és Mártonfi Ferenc munkássága, akik a en tanultak. Sövény Aladár az első magyar-koreai szótárat, Mártonfi Ferenc pedig az jelenleg használatos koreai átírás alapjait alkotta meg, a magyar nyelvhez viszonyítva.

Története a rendszerváltás után
1988-ban  testvére,  lett Észak-Korea magyarországi nagykövete. De mivel majdnem egy évvel később a keleti blokk tagországai közül elsőként Magyarország felvette a diplomáciai kapcsolatokat Dél-Koreával, Észak-Korea áthelyezte nagykövetét Bulgáriába. Az észak-koreai kormány árulást emlegetett, majd Lengyel Miklóst, Magyarország phenjani nagykövetét kiutasította az országból. Ez egy 15 éves elhidegülést eredményezett. Takarékossági okokból 1999. október 31-én bezárt a budapesti észak-koreai nagykövetség, személyzete 2000-ben áthajózott Bécsbe, a két ország kapcsolata ügyvivői szintre esett vissza.

2002-ben nyilvánosságra került, hogy egy korábban Budapesten szolgált észak-koreai diplomata magyarországi tartózkodása alatt illegális fegyverkereskedelmi ügyekbe bonyolódott.

2004-ben , egy észak-koreai diplomata Magyarországon tűnt el, de azt cáfolták, hogy oka lehetett volna rá. A The Korea Herald egy 2004-es interjúban Magyarország akkori államtitkárát, Szentiványi Gábort interjúvolta meg, aki azt felelte, hogy a magyar kormány érdekelt abban, hogy javítson Észak-Korea és Magyarország közti viszonyon.

2008-ban Észak-Korea gazdasági nehézségekre hivatkozva azt kérte a magyar kormánytól, hogy a 6 milliárd forintos tartozásának 90%-át engedje el, egy részét pedig hadd törlessze ginzenggyökérrel. Ezt a magyar kormány elutasította, nemzeti vagyonról lévén szó.

Magyarország phenjani missziójának vezetői
A Magyar Népköztársaság által Phenjanba delegált képviselők az alábbiak voltak:
Molnár Erik követ (1949. május 20. – 1950. február 11.)
Simics Sándor követ (1950. február 11. – 1951. április 24.)
Pásztor Károly követ (1951. április 24. – 1954. április 7.)
Szarvas Pál nagykövet (1954. április 7. – 1956. június 18.)
Práth Károly nagykövet (1956. június 18. – 1961. május 16.)
Kovács József nagykövet (1961. szeptember 7. – 1966. február 11.)
Kádas István nagykövet (1966. február 11. – 1969. október 13.)
Sebestyén Jenő nagykövet (1969. október 13. – 1973. június 26.)
Kádár István nagykövet (1973. október 29. – 1974. augusztus 12.)
Dr. Taraba János ideiglenes ügyvivő (1974. augusztus 12. – 1975. január 3.)
Szabó Ferenc nagykövet (1975. január 3. – 1979. augusztus 31.)
Etre Sándor nagykövet (1979. augusztus 31. – 1984. július 13.)
Dr. Taraba János nagykövet (1984. július 13. – 1988. április 28.)
Dr. Kornidesz Mihály nagykövet (1988. április 28. – 1989. május 30.)
Pataki Sándor ügyvivő (1989. május 30. – 1990)
Iván László ideiglenes ügyvivő (1991 – 1996)
Rátkai Ferenc Sándor (1996 – 1999. november 6.)
1999 novemberétől az Észak-Koreával kapcsolatos ügyeket a pekingi, 2009 decemberétől pedig a szöuli nagykövetség látja el.

Észak-Korea budapesti missziójának vezetői
Kvon Odzsik (Kvon O Dik) rendkívüli követ (1950. június 22. – 1952 januárja)
Han Hjoszam nagykövet (1952. március 8. – 1953. szeptember 2.)
An Jong (An Jen) nagykövet (1953. november 5. – 1957. július 2.)
Hong Dongcshol (Hon Don Cser) nagykövet (1957. július 2. – 1959. december 18.)
Ri Donggon (Li Don Gen) nagykövet (1959. december 29. – 1962 decembere?)
Szon Csan Rjom nagykövet (1962. december 29. – 1966. június 17.)
Szon Dzsarjong (Szon Za Rjong) nagykövet (1966. július 26. – 1967)
An Minszu (1967 novembere) ideiglenes ügyvivő
Li Dong Szon nagykövet (1968. április 25.–1971 novembere)
Pak Kjongszun (Pak Gjong Szun) nagykövet (1971 – 1974)
Kim Dzseszuk (Kim Ze Szuk) nagykövet (1975. július 17. – 1979 augusztusa)
Kim Jongszun nagykövet (1979 augusztusa – 1984 júniusa?)
Ju Jong Gol rendkívüli és meghatalmazott nagykövet, később nagykövet (1984 júniusa – 1987 júliusa)
An Minszu (An Minh Szu) nagykövet (1987. augusztus 3. – 1988. augusztus 14.)
Kim Phjongil nagykövet (1988. augusztus 14. – 1988 novembere)
Pang Jonggap ügyvivő (1988 novembere – 1989)
Kang Hon ideiglenes ügyvivő (1989/1990)
Pang Jonggap (1990–1993)
Kim Vonho ideiglenes ügyvivő (1994)
Ri Szonrjong ideiglenes ügyvivő, Bukarest (1995)
Ho Gvanho ideiglenes ügyvivő (1996–1997)
Pak Szangam (1998. március 6. – 1999 novembere)
1999 novemberétől a Magyarországgal kapcsolatos ügyeket a bécsi nagykövetség látja el.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Magyarország és Korea kapcsolatai
Magyarország és Dél-Korea kapcsolatai

Észak-Korea
Észak-Korea politikai élete
A a Magyarország és Észak-Korea közötti diplomáciai kapcsolatokat jelöli . A két nép – a koreai és magyar – közöttóta , a két ország között hivatalosanóta , az ázsiai ország megalakulása óta van kapcsolat , amelyután veszített erejéből , de mélypontját csakben érte el . Észak-Korea egyike azon országoknak , amelyek Magyarországot a nemzetközileg ismert „ Hungária” helyett annak saját nevén hívja . Története a szocializmus idején A két ország nem sokkal a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kikiáltása után , novemberén vette fel a kapcsolatot egymással . Észak-Koreában a magyar diplomáciai járművek rendszáma „ 외-tel ( 외 , 外 : „ külső” , „ külföldi” ) kezdődött . A koreai háború idején számos magyar orvos dolgozott Észak-Koreában , Szarivon városában kórházat is alapítottak , amit az akkori magyar vezető , Rákosi Mátyás nevét viselte . A kórház , amit jelenleg Magyar Kórháznak hívnakésközött foglalkoztatott magyar műtőket és orvostanoncokat , és a mai napig megtalálható az épület előtti oszlopon a nekik szánt köszönetnyilvánító felirat koreai és magyar nyelven is . A kórház megalapítása és fenntartása mellett a Magyar Népköztársaság anyagi támogatást biztosított egy szerszámgyár , egy mérleggyár és egy festékgyár megépítéséhez . A koreai háború után a Magyar Népköztársaság több száz észak-koreai diákot látott vendégül , akik közül többen megtanultak magyarul is . Ekkortájt jelentek meg koreai irodalmárok művei magyar fordításban . Amikor azos forradalom kitört Magyarországon , körülbelülészak-koreai egyetemista csatlakozott a felkeléshez és fogott fegyvert Rákosi rendszere ellen . Köztük bőven akadtak háborús veteránok , akik kiképezték azon magyar diákokat , akik életükben először fogtak lőfegyvert a kezükben . A forradalom leverése után a szovjet és magyar hatóságok összegyűjtötték a koreai diákokat ( könnyen megkülönböztethetőek voltak kinézetük miatt ) és visszaküldték őket Észak-Koreába . Négy közülük Ausztriába szökött , egyikük , az Amerikai Egyesült Államokban menekültstátuszt szerzett . Kim Ir Szen összesen kétszer járt Budapesten , először júniusén , másodszorjúniusában , ekkor már szerényebb keretek között , Kádár János fogadta Észak-Korea elnökét , \ . Megemlítendő Sövény Aladár és Mártonfi Ferenc munkássága , akik a en tanultak . Sövény Aladár az első magyar-koreai szótárat , Mártonfi Ferenc pedig az jelenleg használatos koreai átírás alapjait alkotta meg , a magyar nyelvhez viszonyítva . Története a rendszerváltás után 1988-ban testvére , lett Észak-Korea magyarországi nagykövete . De mivel majdnem egy évvel később a keleti blokk tagországai közül elsőként Magyarország felvette a diplomáciai kapcsolatokat Dél-Koreával , Észak-Korea áthelyezte nagykövetét Bulgáriába . Az észak-koreai kormány árulást emlegetett , majd Lengyel Miklóst , Magyarország phenjani nagykövetét kiutasította az országból . Ez egyéves elhidegülést eredményezett . Takarékossági okokból októberén bezárt a budapesti észak-koreai nagykövetség , személyzeteben áthajózott Bécsbe , a két ország kapcsolata ügyvivői szintre esett vissza . 2002-ben nyilvánosságra került , hogy egy korábban Budapesten szolgált észak-koreai diplomata magyarországi tartózkodása alatt illegális fegyverkereskedelmi ügyekbe bonyolódott . 2004-ben , egy észak-koreai diplomata Magyarországon tűnt el , de azt cáfolták , hogy oka lehetett volna rá . A The Korea Herald egyes interjúban Magyarország akkori államtitkárát , Szentiványi Gábort interjúvolta meg , aki azt felelte , hogy a magyar kormány érdekelt abban , hogy javítson Észak-Korea és Magyarország közti viszonyon . 2008-ban Észak-Korea gazdasági nehézségekre hivatkozva azt kérte a magyar kormánytól , hogy amilliárd forintos tartozásának-át engedje el , egy részét pedig hadd törlessze ginzenggyökérrel . Ezt a magyar kormány elutasította , nemzeti vagyonról lévén szó . Magyarország phenjani missziójának vezetői A Magyar Népköztársaság által Phenjanba delegált képviselők az alábbiak voltak : Molnár Erik követ május – február ) Simics Sándor követ február – április ) Pásztor Károly követ április – április ) Szarvas Pál nagykövet április – június ) Práth Károly nagykövet június – május ) Kovács József nagykövet szeptember – február ) Kádas István nagykövet február – október ) Sebestyén Jenő nagykövet október – június ) Kádár István nagykövet október – augusztus ) Dr . Taraba János ideiglenes ügyvivő augusztus – január ) Szabó Ferenc nagykövet január – augusztus ) Etre Sándor nagykövet augusztus – július ) Dr . Taraba János nagykövet július – április ) Dr . Kornidesz Mihály nagykövet április – május ) Pataki Sándor ügyvivő május – Iván László ideiglenes ügyvivő– Rátkai Ferenc Sándor– november ) 1999 novemberétől az Észak-Koreával kapcsolatos ügyeket a pekingi, decemberétől pedig a szöuli nagykövetség látja el . Észak-Korea budapesti missziójának vezetői Kvon Odzsik ( Kvon O Dik ) rendkívüli követ június –januárja ) Han Hjoszam nagykövet március – szeptember ) An Jong ( An Jen ) nagykövet november – július ) Hong Dongcshol ( Hon Don Cser ) nagykövet július – december ) Ri Donggon ( Li Don Gen ) nagykövet december –decembere ? ) Szon Csan Rjom nagykövet december – június ) Szon Dzsarjong ( Szon Za Rjong ) nagykövet július – An Minszunovembere ) ideiglenes ügyvivő Li Dong Szon nagykövet április–1971 novembere ) Pak Kjongszun ( Pak Gjong Szun ) nagykövet– Kim Dzseszuk ( Kim Ze Szuk ) nagykövet július –augusztusa ) Kim Jongszun nagykövetaugusztusa –júniusa ? ) Ju Jong Gol rendkívüli és meghatalmazott nagykövet , később nagykövetjúniusa –júliusa ) An Minszu ( An Minh Szu ) nagykövet augusztus – augusztus ) Kim Phjongil nagykövet augusztus –novembere ) Pang Jonggap ügyvivőnovembere – Kang Hon ideiglenes ügyvivő1990 ) Pang Jonggap1993 ) Kim Vonho ideiglenes ügyvivő Ri Szonrjong ideiglenes ügyvivő, Bukarest Ho Gvanho ideiglenes ügyvivő1997 ) Pak Szangam március –novembere ) 1999 novemberétől a Magyarországgal kapcsolatos ügyeket a bécsi nagykövetség látja el . Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Magyarország és Korea kapcsolatai Magyarország és Dél-Korea kapcsolatai Észak-Korea Észak-Korea politikai élete