Földes Béla
Földes Béla, eredeti neve Weisz Béla (Lugos, 1848. szeptember 25. – Budapest, 1945. január 18.) zsidó származású közgazdász, statisztikus, egyetemi tanár, miniszter, a Magyar Tudományos Akadémia tagja, a magyar közgazdaságtan és statisztika kiemelkedő alakja.

Élete 
A gimnáziumot Temesváron és Pesten, jogi tanulmányait a bécsi, a pesti és a lipcsei egyetemen végezte. Az első évfolyamon közgazdaságtannal kezdett foglalkozni és külföldi évei alatt szociáldemokrata körökkel is megismerkedett. Jog- és államtudományi oklevelét a pesti egyetemen szerezte.

1872-ben a Fővárosi Statisztikai Hivatal segédjévé nevezték ki, igazgatóhelyettesi hatáskörrel. 1873-ban a nemzetgazdaság- és pénzügytan tanárát helyettesítette a pesti Kereskedelmi Akadémián és egyúttal vezette az akkor szervezett kereskedelem-történeti tanszéket. 1874-ben a budapesti egyetemen magántanári képesítést nyert. 1876-ban a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara levelező tagja és az Országos Statisztikai Tanács tagja lett, valamint a Budapesten ülésezett IX. Nemzetközi Statisztikai Kongresszus titkárává nevezték ki.

1879-ben az MTA nemzetgazdasági és statisztikai bizottsága tagjává választotta. 1880-ban a budapesti Kereskedelmi Akadémián a nemzetgazdaság- és pénzügytan rendes tanára lett és a budapesti egyetemen statisztikából magántanári képesítést szerzett. Az egyetemen 1882-től a statisztika nyilvános rendkívüli-, 1889-től rendes tanáraként működött; tíz éven át vezette a statisztika tanszéket. 1892-ben Kautz Gyula helyére, a nemzetgazdaság és pénzügytan tanszékére helyezték át. Később két ízben a jogi kar dékánja, 1917-ben pedig az egyetem rektora volt.

1885-ben az Institut International de Statistique (Nemzetközi Statisztikai Intézet), 1891-ben a British Economic Association (Brit Közgazdasági Társaság) tagja lett. A Magyar Tudományos Akadémia 1893-ban levelező tagjává, 1901-ben rendes tagjává választotta. 1906 és 1918 között országgyűlési képviselő, közben 1917. augusztus 18-ától 1918. május 8-áig átmenetgazdasági tárca nélküli miniszter volt. 1920 után visszavonult a közélettől, de továbbra is folyamatosan jelentek meg tanulmányai, cikkei. 1923-ban a Magyar Statisztikai Társaság első belföldi tiszteletbeli tagjává, 1933-ban az MTA tiszteleti tagjává választották.

1945. január 18-án, a budapesti gettóban éhen halt, annak felszabadulása napján.

Munkásságáról 
Közgazdasági munkái a német történeti iskola egyik jelentős hazai művelőjének mutatják. 1893–1894-ben jelent meg alapvető munkája, a Társadalmi gazdaságtan két kötete (I. A társadalmi gazdaságtan elemei, II. A társadalmi gazdaságtan alkalmazott és gyakorlati tanai), mely a világháború előtt még négy, időközben átdolgozott kiadást ért meg. Elméleti munkái mellett sokrétű gyakorlati tevékenységet fejtett ki. Érdeklődése kiterjedt a szociáldemokrácia korabeli kérdéseire is.

Statisztikai munkássága során kezdetben bűnügyi statisztikával, a hazai bűnözés alakulásával foglalkozott. Az első világháború előtt gazdaságstatisztikai tevékenységének kiemelkedő állomása az ún. „kvóta”-tanulmányok (a Monarchia költségeinek megoszlása, a közös kiadásokhoz való hozzájárulás mértéke) megjelentetése volt. Fontos tanulmányai születtek az adó- és a pénzügy, a gazdaságpolitika tárgyköréből, szociálpolitikai kérdésekről, kiállt az önálló magyar jegybank felállítása mellett. A történeti statisztika egyik első hazai képviselője volt, a gabonaárak alakulásával és annak hatásvizsgálataival pedig a gazdaságtörténet terén ért el jelentős eredményeket. Sokat foglalkozott a statisztikai tevékenység szervezeti és módszertani kérdéseivel is.

Szakvéleményeket, emlékiratokat készített többek között a tiroli gabonavámokról (1877), a magyar hitbizományokról (1890), az áruforgalmi statisztika (1878), később pedig az igazságügyi statisztika (1892) újjászervezéséről. Trianon után a kisebbségek jogai, a nemzetiségi statisztika kérdései kerültek figyelme középpontjába.

Szerkesztette A Pallas nagy lexikona közgazdasági cikkeit, 1883 és 1886 között a Budapesti Szemle közgazdasági és statisztikai rovatát, az Értekezések a nemzetgazdaságtan és statisztika köréből című MTA-kiadványt 1882-től és a kereskedelmi műszótárt. Szerkesztette a Magyar Közgazdasági Könyvtár című könyvsorozatot.

Munkái 
 A socialis kérdésről (Pest, 1870, Lugossy Béla néven)
 A munkásmozgalom legújabb iránya (Budapest, 1873)
 Bevezetés a gazdaság történetébe (Budapest, 1878)
 Takarékpénztáraink reformja (Budapest, 1879). A Lloyd Társulat által kitüntetett pályanyertes dolgozat
 A nemzetgazdaságtan és módszere s a társadalmi kutatás nehézségei (Budapest, 1880)  
 A gazdaság morphologiája (Budapest, 1881)
 Adalékok a nemzetgazdaságtan történetéhez (Budapest, 1881)
 A nemzetgazdaságtan és pénzügytan kézikönyve (Budapest, 1881; második, átdolgozott kiadása: Budapest, 1885)
 Értekezések az angol és francia nemzetgazdaságtan köréből. Foville, Giffen, Cliffe-Leslie, Bagehot, Stanley, Jevons, Syme, Cairnes után fordította, átdolgozta és jegyzetekkel ellátta (Budapest, 1882)
 Statisztikai tanulmányok a gabonaárak hullámzásairól a XIX. században és a gabonadrágaságok hatásairól. Eredeti adatok alapján (Budapest, 1882)
 Adalékok a papirpénz történetéhez és statisztikájához (Budapest, 1882)
 Papírvaluta és agio (Budapest, 1883; az MTA által a Dóra-díjjal kitüntetett pályamű.)
 Városaink és a városi lakosság életviszonyai az utolsó népszámlálás alapján (Budapest, 1883)
 Magyarország statisztikája összehasonlítva egyéb államokkal, különös tekintettel Ausztriára (Budapest, 1885)
 A bűnügy statisztikája. Szociológiai tanulmányok (Budapest, 1889)
 Társadalmi gazdaságtan, I. kötet. A társadalmi gazdaságtan elemei (Budapest, 1893)
 Társadalmi gazdaságtan, II. kötet. A társadalmi gazdaságtan alkalmazott és gyakorlati tanai (Budapest, 1894) 
 A jegybankok nemesércz-politikája (Budapest, 1895)
 A nemzetgazdaságtan és pénzügytan vezérfonala (a korábbi A nemzetgazdaságtan és pénzügytan kézikönyve c. munka átdolgozott kiadása. Budapest, 1900; további kiadása: Budapest, 1906)
 Az államháztartástan (Budapest, 1900; második, átdolgozott kiadása: Budapest, 1912)
 A szocializmus fejlődése napjainkig (Budapest, 1903)
 A társadalomerkölcsi probléma (Budapest, 1903)
 Statisztikai vizsgálódások a XIX. század gabonaárainak alakulásáról (Budapest, 1905)
 Közgazdasági értekezések (I.: Budapest, 1909; II.: Budapest, 1914)
 A szocializmus (I–II. Budapest, 1910)
 A nemzetközi kereskedelem elméletéhez (Budapest, 1915)
 Ricardo, különös tekintettel a háborús közgazdaság kérdéseire; Akadémia, Bp., 1919 (Értekezések a philosophiai és társadalmi tudományok köréből) 
Finanzwissenschaft (Budapest, 1920)
 Volkswirtschaftliche und sozialpolitische Untersuchungen (Jena, 1927)
 A szociális igazság felé (Budapest, 1936)

Munkái és cikkei 1881-ig Weiss Béla néven jelentek meg.

Jegyzetek

Források 

 
  (165. o.)

MTA-tagok
Magyar közgazdászok
Magyar statisztikusok
Zsidó származású magyarok
Lugosiak
1848-ban született személyek
1945-ben elhunyt személyek
A holokauszt magyar áldozatai
Országgyűlési képviselők (1906–1910)
Országgyűlési képviselők (1910–1918)
Földes Béla , eredeti neve Weisz Béla ( Lugos , szeptember – Budapest , január ) zsidó származású közgazdász , statisztikus , egyetemi tanár , miniszter , a Magyar Tudományos Akadémia tagja , a magyar közgazdaságtan és statisztika kiemelkedő alakja . Élete A gimnáziumot Temesváron és Pesten , jogi tanulmányait a bécsi , a pesti és a lipcsei egyetemen végezte . Az első évfolyamon közgazdaságtannal kezdett foglalkozni és külföldi évei alatt szociáldemokrata körökkel is megismerkedett . Jog- és államtudományi oklevelét a pesti egyetemen szerezte . 1872-ben a Fővárosi Statisztikai Hivatal segédjévé nevezték ki , igazgatóhelyettesi hatáskörrel.ban a nemzetgazdaság- és pénzügytan tanárát helyettesítette a pesti Kereskedelmi Akadémián és egyúttal vezette az akkor szervezett kereskedelem-történeti tanszéket.ben a budapesti egyetemen magántanári képesítést nyert.ban a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara levelező tagja és az Országos Statisztikai Tanács tagja lett , valamint a Budapesten ülésezett IX . Nemzetközi Statisztikai Kongresszus titkárává nevezték ki . 1879-ben az MTA nemzetgazdasági és statisztikai bizottsága tagjává választotta.ban a budapesti Kereskedelmi Akadémián a nemzetgazdaság- és pénzügytan rendes tanára lett és a budapesti egyetemen statisztikából magántanári képesítést szerzett . Az egyetementől a statisztika nyilvános rendkívüli-,től rendes tanáraként működött ; tíz éven át vezette a statisztika tanszéket.ben Kautz Gyula helyére , a nemzetgazdaság és pénzügytan tanszékére helyezték át . Később két ízben a jogi kar dékánja, ben pedig az egyetem rektora volt . 1885-ben az Institut International de Statistique ( Nemzetközi Statisztikai Intézet ) , ben a British Economic Association ( Brit Közgazdasági Társaság ) tagja lett . A Magyar Tudományos Akadémiaban levelező tagjává, ben rendes tagjává választotta.ésközött országgyűlési képviselő , közben augusztusától májusáig átmenetgazdasági tárca nélküli miniszter volt.ut án visszavonult a közélettől , de továbbra is folyamatosan jelentek meg tanulmányai , cikkei.ban a Magyar Statisztikai Társaság első belföldi tiszteletbeli tagjává, ban az MTA tiszteleti tagjává választották . 1945. januárán , a budapesti gettóban éhen halt , annak felszabadulása napján . Munkásságáról Közgazdasági munkái a német történeti iskola egyik jelentős hazai művelőjének mutatják.1894-ben jelent meg alapvető munkája , a Társadalmi gazdaságtan két kötete ( I. A társadalmi gazdaságtan elemei , II. A társadalmi gazdaságtan alkalmazott és gyakorlati tanai ) , mely a világháború előtt még négy , időközben átdolgozott kiadást ért meg . Elméleti munkái mellett sokrétű gyakorlati tevékenységet fejtett ki . Érdeklődése kiterjedt a szociáldemokrácia korabeli kérdéseire is . Statisztikai munkássága során kezdetben bűnügyi statisztikával , a hazai bűnözés alakulásával foglalkozott . Az első világháború előtt gazdaságstatisztikai tevékenységének kiemelkedő állomása az ún. „ kvóta”-tanulmányok ( a Monarchia költségeinek megoszlása , a közös kiadásokhoz való hozzájárulás mértéke ) megjelentetése volt . Fontos tanulmányai születtek az adó- és a pénzügy , a gazdaságpolitika tárgyköréből , szociálpolitikai kérdésekről , kiállt az önálló magyar jegybank felállítása mellett . A történeti statisztika egyik első hazai képviselője volt , a gabonaárak alakulásával és annak hatásvizsgálataival pedig a gazdaságtörténet terén ért el jelentős eredményeket . Sokat foglalkozott a statisztikai tevékenység szervezeti és módszertani kérdéseivel is . Szakvéleményeket , emlékiratokat készített többek között a tiroli gabonavámokról a magyar hitbizományokról az áruforgalmi statisztika később pedig az igazságügyi statisztikaújjászervezéséről . Trianon után a kisebbségek jogai , a nemzetiségi statisztika kérdései kerültek figyelme középpontjába . Szerkesztette A Pallas nagy lexikona közgazdasági cikkeit,ésközött a Budapesti Szemle közgazdasági és statisztikai rovatát , az Értekezések a nemzetgazdaságtan és statisztika köréből című MTA-kiadványttől és a kereskedelmi műszótárt . Szerkesztette a Magyar Közgazdasági Könyvtár című könyvsorozatot . Munkái A socialis kérdésről ( Pest , Lugossy Béla néven ) A munkásmozgalom legújabb iránya ( Budapest , Bevezetés a gazdaság történetébe ( Budapest , Takarékpénztáraink reformja ( Budapest , A Lloyd Társulat által kitüntetett pályanyertes dolgozat A nemzetgazdaságtan és módszere s a társadalmi kutatás nehézségei ( Budapest , A gazdaság morphologiája ( Budapest , Adalékok a nemzetgazdaságtan történetéhez ( Budapest , A nemzetgazdaságtan és pénzügytan kézikönyve ( Budapest , második , átdolgozott kiadása: Budapest , Értekezések az angol és francia nemzetgazdaságtan köréből . Foville , Giffen , Cliffe-Leslie, Bagehot , Stanley , Jevons , Syme , Cairnes után fordította , átdolgozta és jegyzetekkel ellátta ( Budapest , Statisztikai tanulmányok a gabonaárak hullámzásairól a XIX. században és a gabonadrágaságok hatásairól . Eredeti adatok alapján ( Budapest , Adalékok a papirpénz történetéhez és statisztikájához ( Budapest , Papírvaluta és agio ( Budapest , az MTA által a Dóra-díjjal kitüntetett pályamű . ) Városaink és a városi lakosság életviszonyai az utolsó népszámlálás alapján ( Budapest , Magyarország statisztikája összehasonlítva egyéb államokkal , különös tekintettel Ausztriára ( Budapest , A bűnügy statisztikája . Szociológiai tanulmányok ( Budapest , Társadalmi gazdaságtan , I. kötet . A társadalmi gazdaságtan elemei ( Budapest , Társadalmi gazdaságtan , II. kötet . A társadalmi gazdaságtan alkalmazott és gyakorlati tanai ( Budapest , A jegybankok nemesércz-politikája ( Budapest , A nemzetgazdaságtan és pénzügytan vezérfonala ( a korábbi A nemzetgazdaságtan és pénzügytan kézikönyve c. munka átdolgozott kiadása . Budapest , további kiadása: Budapest , Az államháztartástan ( Budapest , második , átdolgozott kiadása: Budapest , A szocializmus fejlődése napjainkig ( Budapest , A társadalomerkölcsi probléma ( Budapest , Statisztikai vizsgálódások a XIX. század gabonaárainak alakulásáról ( Budapest , Közgazdasági értekezések ( I. : Budapest , II. : Budapest , A szocializmus ( I–II. Budapest , A nemzetközi kereskedelem elméletéhez ( Budapest , Ricardo , különös tekintettel a háborús közgazdaság kérdéseire ; Akadémia, Bp.,( Értekezések a philosophiai és társadalmi tudományok köréből ) Finanzwissenschaft ( Budapest , Volkswirtschaftliche und sozialpolitische Untersuchungen ( Jena , A szociális igazság felé ( Budapest , Munkái és cikkeiig Weiss Béla néven jelentek meg . Jegyzetek Források o . ) MTA-tagok Magyar közgazdászok Magyar statisztikusok Zsidó származású magyarok Lugosiak 1848-ban született személyek 1945-ben elhunyt személyek A holokauszt magyar áldozatai Országgyűlési képviselők1910 ) Országgyűlési képviselők1918 )