Szarini csata (2015. március–április)
A szarini csata 2015 márciusában és áprilisában a szíriai polgárháború keretei között Aleppó kormányzóság északnyugati részén, Szarinban lezajlott katonai összecsapásra utal, melyet a kurd YPG és szövetségesei indítottak az ISIL ellen a város bekerítéséért és a környező területek visszafoglalásáért.

Előzmények

2014. márciusban az ISIL körbevette Kobanî kantont, támadást indított a déli falvak ellen, és elfoglalta Szarin városát.

2014. július 2-án Kobanî városát és az azt körülvevő falvakat kezdték ostromolni az ISIL harcosai. A kanton többi részéből azonban sikeresen kiűzték az iszlamistákat.

2014. szeptember 13-án az ISIL egy erőteljes támadást indított, hogy megszerezze Kobanît és az azt körülölelő kantont. A támadásban legalább 4000 fegyveres vet részt. A harcok elején elfoglalták Robey és Tall Ghazal falvakat, valamint a közelben fekvő gabonasilót, és behatoltak a kanton keleti és nyugati szélein álló falvakba. A növekvő válságra válaszul az Amerika vezette koalíció szeptember 26-án légitámadásokat hajtott végre Kobanîban és környékén. Ezt öt napig folytatták, a következő támadásmentes nap október 2. volt. Október 3-án későn azonban folytatták a támadásokat.

2014. októberben Kobanî kanton túlnyomó többsége az ISIL kezén volt, Kobanî városát pedig ostrom alatt tartották. A régió kurd lakosságának körülbelül 90%-a Törökországba menekült. Október közepére legalább 9000 milicistát szállítottak a térségbe, hogy segítsék Kobanî elfoglalását. Ekkora már legalább 400.000 kurd menekült a szomszédba. Október végén Törökország megengedte, hogy a Peshmerga és a Szabad Szír Hadsereg erősítésként a területre küldött csapatai áthaladjanak az országon, ezzel is segítve az ISIL előretörésének megállítását. November közepére az YPG és több szövetséges csapat összefogásának sikerült a város egyes részeit visszafoglalni.

2015. január 19-én az YPG elfoglalta a Kobanîtól délkeletre fekvő, stratégiai fontosságú Mistanour-hegyet, és ennek köszönhetően a kurdok meg tudták fordítani a csata menetét. A következő hten az YPG fokozatosan elfoglalta a város egyes területeit, míg január 27-re a teljes városból sikerült kiűzni az ISIL seregeit. Három nappal később az iszlamisták elismerték a városban szenvedett vereségüket, de későbbi visszatéréssel fenyegetőztek. Január végén z ISIL kivonta csapatait a területről, „más, stratégiailag fontosabb” területek védelme érdekében.

Kobanî város visszafoglalása után az FSA és az YPG közösen támadásokat indítottak, hogy visszafoglalják Kobanî kanton nagyobb részét. Ennek következtében az ISIL erősítést küldött a régióba. Így akarták megakadályozni, hogy a csapatok elérjék az északra Aleppó kormányzóságban lévő IISIL-területeket, és az ISIL de facto fővárosát, Rakkát.

2015. február 10-én az YPG az addig elért sikereire alapozva északnyugatról támadást indított Szarin ellen. A majdnem kéthetes állóháború után még februárban sikerült elérnie a kurdoknak a város nyugati peremkerületeit. Február 27-én azonban az ISIL ellentámadásba lendült, és egészen az M5-ös autópálya túloldaláig, Qara Qozakig visszaszerezte a területeket. Ennek ellenére a kurdok a kanton más részein fokozatosan nyomultak előre, március 15-én elfoglalták Qara Qozakot, és ezzel a szeptember óta elvesztett területek túlnyomó részét visszaszerezték. Már csak Jill környékén három falu és Kobanî kanton keleti részében, valamint Rakka kormányzóság területén néhány tucat falu maradt az ISIL kezén.

A támadás

Kezdeti előretörés és az ISIL ellentámadása
Március 17. és 19. között a kurdok elfoglaltak egy Szarinra, az ISIL utolsó, még Kobanî kanton déli részén meglévő erősségére néző hegyet. Az iszlamisták erősítést küldtek a területre, ide összpontosították a csapataikat, nehogy a kurdok és a vele szövetséges erők elérhessék a várost. Ezalatt az Amerika vezette koalíció számos légitámadást hajtott végre a térségben. A március 18-i légitámadásokban az ISIL legalább 27 harcosát ölték meg.

Március 20-án az YPG, a vele szövetséges Euphrates Volcano a koalíciós légitámadásokkal segítve támadást indított Szarin ellen. Ezzel kezdetét vette egy március 27-ig tartó rajtaütéses támadássorozat.

Március 21-én az YPG és az FSA teljesen körbe kerítette a szarini gabonasilót. A koalíciós támadásokban és a szárazföldi összecsapásban az ISIL 71, az FSA pedig 1 emberét vesztette el. Március 22-én éjszaka az ISIL a Thishrin-gáton keresztül erősítést küldtek a területre, melyet a koalíciós légi erők azért nem támadtak, mert a gát megrongálódása veszélyeztette volna a gát által védelmezett élőket.

Március 25-én az ISIL hajókon megtámadta Qara Qozak falut, de a kurdok ellenállása és a légitámadások miatt az ISIL-nek vissza kellett vonulnia a folyó túlpartjára. Az összecsapásokban az ISIL 71, a kurdok 4 emberét ölték meg. Két nappal később Sebtiben és Khaniban 3 ISIL-katona halt meg a harcokban.

Március 28-án az ISIL ellentámadást indított, és áttörte a kurdoknak az M4-es autópályánál emelt védvonalát. A csapat elérte a gabonasilónál és a Kobanî kanton délnyugati határán álló Lafarge Cementgyárnál állomásozó társaikat. Itt már legalább 2 hete körbezárták az iszlamista erőket. Másnap a kurdok elkezdték lőni az ISIL szarini állásait.

Áprilisban továbbra is próbálta az ISIL Szarin külvárosaiból északra és északnyugatra, Qara Qozak felé kiszorítani a kurdokat. Még mindig a kurdok ellenőrizték a terület nagyobbik részét. Az ISIL előrenyomulása azonban elvágta az M4-en az összeköttetést Dar Al-Kharab és Mitras között, és lehetőséget adott az iszlamistáknak, hogy megerősítsék állásaikat a szarini gabonasiló környékén. Április 9-én Mitras és a gabonasiló környékén, valamint keleten Nur Ali és Hamdoun közelében az ISIL áttörte az M4-es autópályán emelt védvonalat.

Sarrin bekerítése
Április közepén a kurdok a koalíció légitámogatásával ismét támadást indítottak, aminek a hatására ismét sikeresen elérték Szarint. Április 13-án a kurdok nagyobb erőket küldtek a térségbe, hogy visszaszerezzék a szarini gabonasilót és visszaszerezzék Manifa Avi falut.

Április 19-én az YPG elfoglalta Ras al Aynt, és így át tudták vágni az Iszlám Állam Szarinba tartó keleti utánpótlási útvonalát, így nyugatról és keltről is elvágták a várost a külvilágtól. Az összecsapásokban az ISIL legalább 10 emberét vesztette el. Az YPG vezette csapatok elkezdték a Szarinba utánpótlást biztosító utolsó útvonal támadását is. Április 21-én a kurdok visszaszerezték az M4-es autópályáig a korábban elvesztett területeket, elfoglalták a szarini gabonasilót, Septét és a többi környező falut. Így már délről is meg tudták támadni Szarint. A várostól keletre állomásozó csapatok 1 km-re megközelítették Szarint annak ellenére, hogy a jelentések szerint az ISIL sűrűn aláaknázta az ida vezető utakat. Másnapi jelentések szerint a gabonasilót még mindig mintegy 50 ISIL-katona őrizte, de akkor egy majdnem totális támadást szenvedtek el.

Behatolás Szarinba és az offenzíva megakadása
Április 25-én a kurd harcosok és szövetségeseik három oldalról körbevették a várost, és a keleti, déli és nyugati külvárosokban megkezdték a behatolást, miután áttörték az ISIL védelmi vonalát. Az YPG állításai szerint az ISIL haderőit visszaszorították a város belsőbb részeibe. Az egyik forrás szerint az FSA és az YPG hadserege behatolt a város északi részébe. Április 27-én a Szarinban lévő ISIL-erők további erősítést kaptak délről, és emiatt megakadt az YPG előretörése. Eközben az április 22-én indult ISIL-támadást Mitrastól északra visszaverték.

Következmények

Április 29-én kora reggel, mivel a terület már biztonságban volt, a Kobanîban állomásozó utolsó 124 Peshmerga-harcos is elhagyta a várost, és visszatért Iraki Kurdisztánba.

Május 9-én helyi források arról számoltak be, hogy Abu Omar al-Shishani, az ISIL parancsnoka személyesen vezette az ISIL szárazföldi hadseregeit Szarinban. Május 11-re, miután több kitörési kísérlettel is megpróbálkoztak a szarini gabonasilónál, illetve Khirbat al-Burjnál, az YPG által körbevett ISIL-bázisokon lényegesen megcsappant a katonák száma.

Május közepére vált világossá, hogy a szarini gabonasiló, illetve Khirbat al-Burj megtámadása az YPG részéről nem volt teljesen biztonságos, mert az ISIL utánpótlásokat tudott küldeni Szarinból erre a két helyszínre.

Május 25-én az ISIL támadást indított Szarintól északra, és áttörte a kurd védvonalakat, elfoglalta Mitras és Jabiriyah falvakat, és megakadályozták a szarini gabonasiló és Khirbat al-Burj ostromát. Az ISIL harcosai Szarin nyugati külvárosaiban sikeresen csökkentették az YPG jelenlétét. Május 31-re a csaták átterjedtek az ISIL által újonnan elfoglalt területekre is, mert az YPG ellentámadásba lendült át ezeken a helyeken.

Június 5-én az YPG vezette seregek visszafoglalták a Mitrastól keletre fekvő Jabiriyah falut, míg Szarin és a szarini gabonasiló között továbbra is folytak a harcok. Az ISIL visszaszerezte a város nyugati szélét, míg az YPG haladt tovább a keleti területek megszerzéséért.

A jelentések szerint június 18-án az YPG és FSA közös seregei újabb támadást indítottak Szarin ellen. A város visszafoglalása június végén, a Kobanî mészárlás után még inkább sürgetőbbé vált. Július 1-jén az YPG vezette seregek ismét ostrom alá vették a szarini gabonasilót és Khirbat al-Burjt, július 4-én pedig teljesen bekerítették magát Szarint is.

Kapcsolódó szócikkek 
 Kobanî ostroma
 Második tikriti csata

Jegyzetek

Külső hivatkozások
 Az Operation Inherent Resolve tudósításai a légitámadásokról
 Az ISIL szíriai frontvonala térképen

A szíriai polgárháború csatái, hadműveletei
Konfliktusok 2015-ben
A szarini csatamárciusában és áprilisában a szíriai polgárháború keretei között Aleppó kormányzóság északnyugati részén , Szarinban lezajlott katonai összecsapásra utal , melyet a kurd YPG és szövetségesei indítottak az ISIL ellen a város bekerítéséért és a környező területek visszafoglalásáért . Előzmények 2014. márciusban az ISIL körbevette Kobanî kantont , támadást indított a déli falvak ellen , és elfoglalta Szarin városát . 2014. júliusán Kobanî városát és az azt körülvevő falvakat kezdték ostromolni az ISIL harcosai . A kanton többi részéből azonban sikeresen kiűzték az iszlamistákat . 2014. szeptemberán az ISIL egy erőteljes támadást indított , hogy megszerezze Kobanît és az azt körülölelő kantont . A támadásban legalábbfegyveres vet részt . A harcok elején elfoglalták Robey és Tall Ghazal falvakat , valamint a közelben fekvő gabonasilót , és behatoltak a kanton keleti és nyugati szélein álló falvakba . A növekvő válságra válaszul az Amerika vezette koalíció szeptemberán légitámadásokat hajtott végre Kobanîban és környékén . Ezt öt napig folytatták , a következő támadásmentes nap október volt . Októberán későn azonban folytatták a támadásokat . 2014. októberben Kobanî kanton túlnyomó többsége az ISIL kezén volt , Kobanî városát pedig ostrom alatt tartották . A régió kurd lakosságának körülbelül-a Törökországba menekült . Október közepére legalábbmilicistát szállítottak a térségbe , hogy segítsék Kobanî elfoglalását . Ekkora már legalább000 kurd menekült a szomszédba . Október végén Törökország megengedte , hogy a Peshmerga és a Szabad Szír Hadsereg erősítésként a területre küldött csapatai áthaladjanak az országon , ezzel is segítve az ISIL előretörésének megállítását . November közepére az YPG és több szövetséges csapat összefogásának sikerült a város egyes részeit visszafoglalni . 2015. januárén az YPG elfoglalta a Kobanîtól délkeletre fekvő , stratégiai fontosságú Mistanour-hegyet , és ennek köszönhetően a kurdok meg tudták fordítani a csata menetét . A következő hten az YPG fokozatosan elfoglalta a város egyes területeit , míg januárre a teljes városból sikerült kiűzni az ISIL seregeit . Három nappal később az iszlamisták elismerték a városban szenvedett vereségüket , de későbbi visszatéréssel fenyegetőztek . Január végén z ISIL kivonta csapatait a területről , „ más , stratégiailag fontosabb” területek védelme érdekében . Kobanî város visszafoglalása után az FSA és az YPG közösen támadásokat indítottak , hogy visszafoglalják Kobanî kanton nagyobb részét . Ennek következtében az ISIL erősítést küldött a régióba . Így akarták megakadályozni , hogy a csapatok elérjék az északra Aleppó kormányzóságban lévő IISIL-területeket , és az ISIL de facto fővárosát , Rakkát . 2015. februárén az YPG az addig elért sikereire alapozva északnyugatról támadást indított Szarin ellen . A majdnem kéthetes állóháború után még februárban sikerült elérnie a kurdoknak a város nyugati peremkerületeit . Februárén azonban az ISIL ellentámadásba lendült , és egészen az M5-ös autópálya túloldaláig , Qara Qozakig visszaszerezte a területeket . Ennek ellenére a kurdok a kanton más részein fokozatosan nyomultak előre , márciusén elfoglalták Qara Qozakot , és ezzel a szeptember óta elvesztett területek túlnyomó részét visszaszerezték . Már csak Jill környékén három falu és Kobanî kanton keleti részében , valamint Rakka kormányzóság területén néhány tucat falu maradt az ISIL kezén . A támadás Kezdeti előretörés és az ISIL ellentámadása Március és között a kurdok elfoglaltak egy Szarinra , az ISIL utolsó , még Kobanî kanton déli részén meglévő erősségére néző hegyet . Az iszlamisták erősítést küldtek a területre , ide összpontosították a csapataikat , nehogy a kurdok és a vele szövetséges erők elérhessék a várost . Ezalatt az Amerika vezette koalíció számos légitámadást hajtott végre a térségben . A márciusi légitámadásokban az ISIL legalábbharcosát ölték meg . Márciusán az YPG , a vele szövetséges Euphrates Volcano a koalíciós légitámadásokkal segítve támadást indított Szarin ellen . Ezzel kezdetét vette egy márciusig tartó rajtaütéses támadássorozat . Márciusén az YPG és az FSA teljesen körbe kerítette a szarini gabonasilót . A koalíciós támadásokban és a szárazföldi összecsapásban az ISIL az FSA pedigemberét vesztette el . Márciusén éjszaka az ISIL a Thishrin-gáton keresztül erősítést küldtek a területre , melyet a koalíciós légi erők azért nem támadtak , mert a gát megrongálódása veszélyeztette volna a gát által védelmezett élőket . Márciusén az ISIL hajókon megtámadta Qara Qozak falut , de a kurdok ellenállása és a légitámadások miatt az ISIL-nek vissza kellett vonulnia a folyó túlpartjára . Az összecsapásokban az ISIL a kurdokemberét ölték meg . Két nappal később Sebtiben és KhanibanISIL-katona halt meg a harcokban . Márciusán az ISIL ellentámadást indított , és áttörte a kurdoknak az M4-es autópályánál emelt védvonalát . A csapat elérte a gabonasilónál és a Kobanî kanton délnyugati határán álló Lafarge Cementgyárnál állomásozó társaikat . Itt már legalábbhete körbezárták az iszlamista erőket . Másnap a kurdok elkezdték lőni az ISIL szarini állásait . Áprilisban továbbra is próbálta az ISIL Szarin külvárosaiból északra és északnyugatra , Qara Qozak felé kiszorítani a kurdokat . Még mindig a kurdok ellenőrizték a terület nagyobbik részét . Az ISIL előrenyomulása azonban elvágta az M4-en az összeköttetést Dar Al-Kharab és Mitras között , és lehetőséget adott az iszlamistáknak , hogy megerősítsék állásaikat a szarini gabonasiló környékén . Áprilisén Mitras és a gabonasiló környékén , valamint keleten Nur Ali és Hamdoun közelében az ISIL áttörte az M4-es autópályán emelt védvonalat . Sarrin bekerítése Április közepén a kurdok a koalíció légitámogatásával ismét támadást indítottak , aminek a hatására ismét sikeresen elérték Szarint . Áprilisán a kurdok nagyobb erőket küldtek a térségbe , hogy visszaszerezzék a szarini gabonasilót és visszaszerezzék Manifa Avi falut . Áprilisén az YPG elfoglalta Ras al Aynt , és így át tudták vágni az Iszlám Állam Szarinba tartó keleti utánpótlási útvonalát , így nyugatról és keltről is elvágták a várost a külvilágtól . Az összecsapásokban az ISIL legalábbemberét vesztette el . Az YPG vezette csapatok elkezdték a Szarinba utánpótlást biztosító utolsó útvonal támadását is . Áprilisén a kurdok visszaszerezték az M4-es autópályáig a korábban elvesztett területeket , elfoglalták a szarini gabonasilót , Septét és a többi környező falut . Így már délről is meg tudták támadni Szarint . A várostól keletre állomásozó csapatokkm-re megközelítették Szarint annak ellenére , hogy a jelentések szerint az ISIL sűrűn aláaknázta az ida vezető utakat . Másnapi jelentések szerint a gabonasilót még mindig mintegyISIL-katona őrizte , de akkor egy majdnem totális támadást szenvedtek el . Behatolás Szarinba és az offenzíva megakadása Áprilisén a kurd harcosok és szövetségeseik három oldalról körbevették a várost , és a keleti , déli és nyugati külvárosokban megkezdték a behatolást , miután áttörték az ISIL védelmi vonalát . Az YPG állításai szerint az ISIL haderőit visszaszorították a város belsőbb részeibe . Az egyik forrás szerint az FSA és az YPG hadserege behatolt a város északi részébe . Áprilisén a Szarinban lévő ISIL-erők további erősítést kaptak délről , és emiatt megakadt az YPG előretörése . Eközben az áprilisén indult ISIL-támadást Mitrastól északra visszaverték . Következmények Áprilisén kora reggel , mivel a terület már biztonságban volt , a Kobanîban állomásozó utolsóPeshmerga-harcos is elhagyta a várost , és visszatért Iraki Kurdisztánba . Májusén helyi források arról számoltak be , hogy Abu Omar al-Shishani , az ISIL parancsnoka személyesen vezette az ISIL szárazföldi hadseregeit Szarinban . Májusre , miután több kitörési kísérlettel is megpróbálkoztak a szarini gabonasilónál , illetve Khirbat al-Burjnál , az YPG által körbevett ISIL-bázisokon lényegesen megcsappant a katonák száma . Május közepére vált világossá , hogy a szarini gabonasiló , illetve Khirbat al-Burj megtámadása az YPG részéről nem volt teljesen biztonságos , mert az ISIL utánpótlásokat tudott küldeni Szarinból erre a két helyszínre . Májusén az ISIL támadást indított Szarintól északra , és áttörte a kurd védvonalakat , elfoglalta Mitras és Jabiriyah falvakat , és megakadályozták a szarini gabonasiló és Khirbat al-Burj ostromát . Az ISIL harcosai Szarin nyugati külvárosaiban sikeresen csökkentették az YPG jelenlétét . Májusre a csaták átterjedtek az ISIL által újonnan elfoglalt területekre is , mert az YPG ellentámadásba lendült át ezeken a helyeken . Júniusén az YPG vezette seregek visszafoglalták a Mitrastól keletre fekvő Jabiriyah falut , míg Szarin és a szarini gabonasiló között továbbra is folytak a harcok . Az ISIL visszaszerezte a város nyugati szélét , míg az YPG haladt tovább a keleti területek megszerzéséért . A jelentések szerint júniusán az YPG és FSA közös seregei újabb támadást indítottak Szarin ellen . A város visszafoglalása június végén , a Kobanî mészárlás után még inkább sürgetőbbé vált . Júliusjén az YPG vezette seregek ismét ostrom alá vették a szarini gabonasilót és Khirbat al-Burjt , júliusén pedig teljesen bekerítették magát Szarint is . Kapcsolódó szócikkek Kobanî ostroma Második tikriti csata Jegyzetek Külső hivatkozások Az Operation Inherent Resolve tudósításai a légitámadásokról Az ISIL szíriai frontvonala térképen A szíriai polgárháború csatái , hadműveletei Konfliktusokben