Otto Benndorf
Otto Benndorf (Graz, 1838. szeptember 13. – Bécs, 1907. január 2.) osztrák archeológus, egyetemi tanár.

Életpályája 
Az archeológia tanára volt a zürichi (1869), majd a müncheni és prágai, végül (1877 és 1898 között) a bécsi egyetemen. 1898-ban megalapította az Osztrák Régészeti Intézetet (Österreichische Archäologische Institut). Az egész iskoláját alapította az osztrák archeológusoknak. 1875-ben részt vett az osztrákok 2. szamothrakéi expedíciójában. 1881-ben vezetett államköltségen Kis-Ázsia délnyugati részén (Lykia) tudományos kutatásokat, amelyeket Káriára is kiterjesztve  1883-ban megismételt. Ennek eredményeként hazahozta a gjölbasi (az antik Trysa helyén) síremlék nagyszerű frízét (ma a bécsi udvari múzeumban van) és közzétette Reisen in Lykien und Karien (Wien, 1884) és Das Heroon von Gjölbaschi-Trysa (uo. 1889) című műveit.

Részt vett az Adamklisszi melletti emlékmű feltárásában (1882—90), melyről szóló munkája (Tocileseuval együtt): Das Monument von Adamklissi (Wien, 1895).

1895-ben megindította az osztrákok efezusi (Epheszosz) kutatásait, amelynek nagy sikerű, Bécs gyűjteményeit gazdagító ásatásaiban (1896 és 1908 között) eleinte maga is részt vett. Erre vonatkozó utolsó nagy munkája: Zur Orts- kunde und Stadtgeschichte von Ephesos (Wien, 1906).

Egyéb írásai 
 Schöne-vel együtt leírta a lateráni múzeum antik szoborműveit (Lipcse, 1867); 
 Griechische und sizilische Vasenbilder (Berlin, 1869 — 1883);
 Metopen von Selinunt (uo. 1873); 
 Beitrage zur Kenntnis des athenischen Theaters (Wien, 1875)
 Antike Gesichtshelme und Sepulkralmasken (uo. 1878).

Szerkesztőként 
1889-ben megindította a Wiener Vorlegeblätter für archaeol. Übungen című sorozatot. 1877 és 1897 között a társszerkesztője volt az Archaeol.-epigraph. Mittheihmgen aus Österreich-Ungarncímű, hazánkat is közelebbről érdeklő folyóiratnak és az 1898 óta azt fölváltó Jahreshefte des oesterr. arch. Instituts nevű szakközlönynek.

Emlékezete 
 Sírja a dornbachi temetőben található.
 Szobra, Hella Unger alkotása, Athénben van.

Jegyzetek

Források 
 Magyar nagylexikon 3. kötet 621. old.
 Révai

Osztrák régészek
1858-ban született személyek
1907-ben elhunyt személyek
A Román Akadémia tagjai
Osztrák egyetemi, főiskolai oktatók
Otto Benndorf ( Graz , szeptember – Bécs , január ) osztrák archeológus , egyetemi tanár . Életpályája Az archeológia tanára volt a zürichi majd a müncheni és prágai , végülésközött ) a bécsi egyetemen.ban megalapította az Osztrák Régészeti Intézetet ( Österreichische Archäologische Institut ) . Az egész iskoláját alapította az osztrák archeológusoknak.ben részt vett az osztrákok szamothrakéi expedíciójában.ben vezetett államköltségen Kis-Ázsia délnyugati részén ( Lykia ) tudományos kutatásokat , amelyeket Káriára is kiterjesztve ban megismételt . Ennek eredményeként hazahozta a gjölbasi ( az antik Trysa helyén ) síremlék nagyszerű frízét ( ma a bécsi udvari múzeumban van ) és közzétette Reisen in Lykien und Karien ( Wien,és Das Heroon von Gjölbaschi-Trysa ( uo.című műveit . Részt vett az Adamklisszi melletti emlékmű feltárásában90 ) , melyről szóló munkája ( Tocileseuval együtt ) : Das Monument von Adamklissi ( Wien , 1895-ben megindította az osztrákok efezusi ( Epheszosz ) kutatásait , amelynek nagy sikerű , Bécs gyűjteményeit gazdagító ásatásaibanésközött ) eleinte maga is részt vett . Erre vonatkozó utolsó nagy munkája : Zur Orts- kunde und Stadtgeschichte von Ephesos ( Wien , Egyéb írásai Schöne-vel együtt leírta a lateráni múzeum antik szoborműveit ( Lipcse , Griechische und sizilische Vasenbilder ( Berlin,— Metopen von Selinunt ( uo . Beitrage zur Kenntnis des athenischen Theaters ( Wien , Antike Gesichtshelme und Sepulkralmasken ( uo . Szerkesztőként 1889-ben megindította a Wiener Vorlegeblätter für archaeol . Übungen című sorozatot.ésközött a társszerkesztője volt az Archaeol.-epigraph. Mittheihmgen aus Österreich-Ungarncímű , hazánkat is közelebbről érdeklő folyóiratnak és azóta azt fölváltó Jahreshefte des oesterr. arch . Instituts nevű szakközlönynek . Emlékezete Sírja a dornbachi temetőben található . Szobra , Hella Unger alkotása , Athénben van . Jegyzetek Források Magyar nagylexikon kötet old . Révai Osztrák régészek 1858-ban született személyek 1907-ben elhunyt személyek A Román Akadémia tagjai Osztrák egyetemi , főiskolai oktatók