Hrabanus Maurus
Hrabanus Maurus, más írásmóddal Rabanus Maurus (Mainz, 780 körül – Winkel, 856. február 4.) német bencés szerzetes, apát, mainzi érsek és tudós. A karoling reneszánsz egyik kiemelkedő alakja, I. Lothár római császárnak és feleségének, Tours-i Ermengardénak a tanácsadója. Egyházmegyéjében szentként tisztelik.

Élete
Előkelő családban született, a fuldai kolostorban tanult, majd Tours-ban Alcuin tanítványa lett, aki a Szentírás mellett bevezette a hét szabad művészetbe is. Két év elteltével visszatért Fuldába, ahol szónoklattant és grammatikát kezdett tanítani. 814-ben szentelték pappá, és a fuldai kolostori iskola élére nevezték ki. A kolostor szigorú apátja folyton dorgálta, mert szerinte a tanulásra szánt időt is imára kellett volna fordítania. Hrabanus ezért Palesztinába utazott, hogy felkeresse a szent helyeket. Visszatért tanítani Fuldába, miután az apátot elmozdította Lothár császár.

822-ben őt választották meg apátnak. S ettől kezdve a kolostori iskola nagyot fejlődött, az akkori Nyugat-Európa intellektuális központja lett. Elsősorban papok és misszionáriusok látogatták, akiknek az volt a feladata, hogy tanítsák a népet. A karoling reneszánsz szellemiségében a világi tudományok és a teológiai gondolkodás szoros kapcsolatban álltak. Hrabanus Maurus ebben a szellemben írta 842 és 847 között a középkor első enciklopédiáját De universo vagy De rerum naturis címmel. Sevillai Szent Izidor nagy hatást gyakorolt Hrabanusra. Írt továbbá pedagógiai értekezést (De institutione clericorum), homíliákat, költeményeket és a Szentíráshoz kapcsolódó kommentárokat. Hippói Szent Ágoston követője volt, és elutasított minden újítást, mert szerinte megrontja a szellemet.

842-ben Fulda környékére vonult vissza, de visszahívták Mainz püspöki székébe. A népre is volt gondja, nem csak a klérusra. Amikor 850-ben az egyházmegyét nagy éhínség sújtotta, naponta 300 ember étkezett asztalánál. 856-ban hunyt el. Emléknapja február 4.

Művei
De institutione clericorum
Liber de laudibus Sanctae Crucis
De arte grammatica
Veni Creator Spiritus egyházi himnusz
De rerum naturis/De universo
költemények (képversek)

Művei magyarul 
 Hrabanus Maurus pünkösdi himnusza In: Babits Mihály: Amor Sanctus – A középkor latin himnuszai, Magyar Szemle Társaság, Budapest, 1933, 84–88. o.
 Himnuszok In: Sík Sándor: Himnuszok könyve, Szent István Társulat, Budapest, 1943, 213–217. o.

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 Középkori latin irodalom

Német boldogok
Német teológusok
Középkori teológusok
Bencés szerzetesek
Német írók
780-ban született személyek
856-ban elhunyt személyek
Mainzi érsekek
Hrabanus Maurus , más írásmóddal Rabanus Maurus ( Mainz,körül – Winkel , február ) német bencés szerzetes , apát , mainzi érsek és tudós . A karoling reneszánsz egyik kiemelkedő alakja , I. Lothár római császárnak és feleségének , Tours-i Ermengardénak a tanácsadója . Egyházmegyéjében szentként tisztelik . Élete Előkelő családban született , a fuldai kolostorban tanult , majd Tours-ban Alcuin tanítványa lett , aki a Szentírás mellett bevezette a hét szabad művészetbe is . Két év elteltével visszatért Fuldába , ahol szónoklattant és grammatikát kezdett tanítani.ben szentelték pappá , és a fuldai kolostori iskola élére nevezték ki . A kolostor szigorú apátja folyton dorgálta , mert szerinte a tanulásra szánt időt is imára kellett volna fordítania . Hrabanus ezért Palesztinába utazott , hogy felkeresse a szent helyeket . Visszatért tanítani Fuldába , miután az apátot elmozdította Lothár császár . 822-ben őt választották meg apátnak . S ettől kezdve a kolostori iskola nagyot fejlődött , az akkori Nyugat-Európa intellektuális központja lett . Elsősorban papok és misszionáriusok látogatták , akiknek az volt a feladata , hogy tanítsák a népet . A karoling reneszánsz szellemiségében a világi tudományok és a teológiai gondolkodás szoros kapcsolatban álltak . Hrabanus Maurus ebben a szellemben írtaésközött a középkor első enciklopédiáját De universo vagy De rerum naturis címmel . Sevillai Szent Izidor nagy hatást gyakorolt Hrabanusra . Írt továbbá pedagógiai értekezést ( De institutione clericorum ) , homíliákat , költeményeket és a Szentíráshoz kapcsolódó kommentárokat . Hippói Szent Ágoston követője volt , és elutasított minden újítást , mert szerinte megrontja a szellemet . 842-ben Fulda környékére vonult vissza , de visszahívták Mainz püspöki székébe . A népre is volt gondja , nem csak a klérusra . Amikorben az egyházmegyét nagy éhínség sújtotta , napontaember étkezett asztalánál.ban hunyt el . Emléknapja február Művei De institutione clericorum Liber de laudibus Sanctae Crucis De arte grammatica Veni Creator Spiritus egyházi himnusz De rerum naturis/De universo költemények ( képversek ) Művei magyarul Hrabanus Maurus pünkösdi himnusza In: Babits Mihály : Amor Sanctus – A középkor latin himnuszai , Magyar Szemle Társaság , Budapest,88. o . Himnuszok In : Sík Sándor : Himnuszok könyve , Szent István Társulat , Budapest,217. o . Források További információk Kapcsolódó szócikkek Középkori latin irodalom Német boldogok Német teológusok Középkori teológusok Bencés szerzetesek Német írók 780-ban született személyek 856-ban elhunyt személyek Mainzi érsekek