Kertész-Bakos Ferenc
Kertész-Bakos Ferenc (Budapest, 1961 –) magyar politikus.

Szakmai és társadalmi tevékenysége 
Kezdetben költészettel foglalkozott, de a rebellisnek minősített verseit nem  fogadták a kiadók. Néhány versét ugyan az Új Ember közölte, de saját kötetet nem adhatott ki. Sokszori próbálkozás után 1985-ben szerkesztőnek kérték a Kifordult hegyek című antológiához, mikoris engedték, hogy francia műfordításai közül Jean Rousselot versei mellett egy saját versét is beszerkeszthesse a kötetbe. Ugyanebben az évben szintén szerkesztője és egyik szerzője volt a Véga Líra című kötetnek, ami -bevezetője alapján- alkalmat biztosított a megjelenéshez olyan fiatal költőknek, akik képzelete a századvégen túlra terjedt. Önálló kötetet végül szamizdat adott ki Requiem az álmokért címmel 1986-ban, de ezt követően a versírással felhagyott, inkább filmklubokat szervezett pesti barátainak és filmesztétika előadásokat tartott a spanyol szürrealizmus, az angol új hullám és az amerikai western filmelemzéseivel. Az 1980-as évek végén megalapította a rövid ideig működő Artfórum Egyesületet, amiből hamarosan kinőtt az úgynevezett artkino hálózat. Hivatalos életrajza szerint közgazdász diplomát és PhD fokozatot szerzett a Madison Intézetben (USA), papírjait azonban újságírói kérésre nem mutatta be, s nem is honosította őket, ezért oknyomozó cikkek szerint valódi felsőfokú végzettséggel valójában nem rendelkezik. Posztgraduális jogi mesterképzését (LLM) életrajza szerint Lengyelországban (Warsaw Management University) végezte, azonban újságírói vélemény alapján publikált újságcikk szerint ilyen képzés ezen az egyetemen nem működik, valójában az egyetem hivatalos honlapján a képzés mégis szerepel. (lásd még: Botrányai fejezet)

Közben 2003-ban pályázati szakértői oklevelet szerez Miskolcon, Magyarország uniós csatlakozásakor az EU Pályázati Szakértők Szövetségének önkormányzati ügyekért felelős elnökhelyettese, majd a szervezet elnöke. Ebben az időszakban projektmenedzsmentet tanít.

2010-től gazdaságetikai kérdések felé fordul, munkáiban élesen kritizálja a társadalmi eszképizmus és erkölcsrelativizmus által jellemzett posztmodern társadalmat. 2012-ben megjelenik Politikai okkultizmus című könyve, melyben a kapitalizmus logikájából törvényszerűen következő ellenkulturális mozgalmak magyarországi megjelenéseit elemzi. A New Age és az újpogányság szemléletének térhódítását a nemzetközi szabadkőművesség ideológiai győzelmének tekinti, amellyel szemben csak a kereszténységhez való visszatérésben lát általános érvényű megoldást. Elmélete szerint vallás nélkül hiányos a társadalom, szükség van valamire, amely a hagyományos vallásokhoz hasonlóan átfogóan foglalkozik az emberi léttel. A felvilágosodás forradalmait követően a keresztény gondolkodás helyébe a közgazdasági elmélet és gyakorlat került a középpontba, és nem csak a gazdasági élet, hanem a társadalom egésze is úgy alakult át, hogy a gazdasági növekedés szolgálatába álljon. Az „isten” ebben az esetben a gazdasági növekedés, a vallást gyakorló embereket pedig „fogyasztói társadalomnak” nevezik. A kapitalizmus új vallása a növekedésben keresi a megváltást. A „megváltás” a kapitalizmus tanai szerint a szegénységből és az azzal járó bajokból való szabadulást jelenti.

2019-ben a Veszprém megyei Rigács község polgármesterének választották.

Társadalomkritikája 
Kertész-Bakos szerint a modern kor az irányvesztettség kora, mely világnézeti, vallási és erkölcsi téren a legnagyobb kihívást jelenti a társadalomnak. A folyamat eredménye a közös irányadó értékrend elvesztése, a teljes irányvesztés, amikor az ember teljesen önmagára van utalva. És ha nincs egy abszolút mérce, ami irányt, biztos talajt adna számára, akkor nem csoda, hogy a gondolkodásmódja szélsőségesen szubjektív: igaz az, amit igaznak tart. A kapitalizmus vallásában élő ember erkölcse az adott helyzettől, illetve környezetének erkölcsi színvonalától függ, tehát a morális igazságot a többségi gyakorlat határozza meg. A vallásossága szinkretista és individualista: vagyis mindenből összeválogatja a neki tetszőt, így megszülető igazságegyvelegével pedig a saját vallásosság igényét igyekszik kielégíteni. Ahogyan elgépiesült a kapitalizmus emberének mindennapi élete, úgy váltotta fel az irányvesztettség következtében a "modernitás"-nak a tudományba, észbe vetett vakhitét az élményközpontú, individualista „posztmodernitás”, előállítva a nyugatinak nevezett kultúra ellenkulturális mozgalmait.

Tudományszervezési programja 
A John Henry Newman Felsőoktatási Képzési Központ elnöke, a Wekerle Sándor Üzleti Főiskola kutatótanára, majd fejlesztési főigazgatója. Tudományszervezési tevékenységet folytat, megalapítja az úgynevezett Jövőegyetem projektet. Érvelése szerint napjaink élvonalbeli egyetemei jobban hasonlítanak a középkori keresztény universitasra, mint sokan gondolnák. A középkori egyetem több hallgatói generáció gyűjtőhelye volt, oktatott, kutatott, nevelt, a szerzetesi iskola pedig még gazdasági tevékenységet is folytatott. Az agrárium, az élelmiszeripar, valamint a kézműipar legmagasabb hozzáadott-értéket képviselő egységei a studium generale-k tőszomszédságában működő műhelyekben, gazdaságokban voltak fellelhetők a keresztény Európában. A 21. századi vállalkozó egyetem fizikai és virtuális tere a kontinentális felvilágosodás romboló hatását orvosolva ismét integrálja az oktatás, a kutatás, a termelés, a művészet funkcióit, és mindezek eredményeit minden felnőtt generáció számára hozzáférhetővé teszi. A jövőegyetem épít a keresztény egyetemi tradíció számos elemére azáltal, hogy sokkal nagyobb jelentőséget tulajdonít a kutatási eredmények képzési helyen történő gyakorlati hasznosulásának. A jövőegyetem urbanisztikai szempontból is gyökeresen átértelmezi az egyetemről alkotott korábbi fogalmainkat (ebben is nagyban hasonlítva a középkori szerzetesi iskolák multifunkciós jellegéhez). A jövőegyetem ugyanis hasznosítja az interneten keresztüli kurzusokat nyújtó un. virtuális egyetem szolgáltatásai miatt egyre alacsonyabb kihasználtságú kampuszok feleslegessé váló köztereit. Megfogalmazása szerint a 21. századi felsőoktatás feladata nem pusztán az, hogy a jelenkor gazdasági szerkezete számára biztosítsa a szakember-utánpótlást, hanem ennél jóval több: a hagyományos értékekre fókuszáló szocializáció, a tradicionális normarendszer áthagyományozása, az igazság forrását megismerni szándékozó tudás iránti igény kialakítása, valamint az ehhez való képességek kibontakoztatása. A felsőoktatás újraalapozásának szükségessége nem csak a túlterhelt egyetemi szféra mai gazdasági krízisére, hanem a kontinentális felvilágosodás eleve romboló hatásaira vezethető vissza. A jólétinek nevezett, ráadásul posztkommunista felhangokkal terhelt magyar társadalom intellektuális köreiben domináló erkölcsrelativizmus, valamint az akadémiai világot és a tanszékeket jellemző dekadens szellemi elitek a keresztény-konzervatív gondolkodókat hosszú ideig kiszorították az egyetemekről. A racionalizmus örököseként fellépő kutatók, művészek és egyetemi oktatók viszont a hagyományos munkaerkölcs és a társadalmi tradíciók megvetésére sarkallták a tömegesedő egyetemeken koncentrálódó ifjúság legtehetségesebb, legaktívabb tagjait. A meredeken növekedő államháztartási forrástömeget lekötő felsőoktatás egyre romló képzési színvonalat volt csak képes nyújtani a hierarchikus rendet teljes egészében elvető, gyenge tanulói morállal rendelkező hallgatóság számára. A jólétinek nevezett állam erkölcsi és gazdasági csődje nyilvánvaló. A társadalmi eszképizmus, azaz a korábban általánosan elfogadott normák és közerkölcsök világából való kivonulás igénye a komplex humán-reprodukciós mechanizmus teljes ellehetetlenülésének veszélyével fenyeget.

Botrányai 
Kertész-Bakos Ferencet több sajtóhírben is azzal vádolták, hogy a New York-i bejegyzésű Pro Deo State University (PDSU) dékánjaként a saját, illetve több magyar közéleti személyiség kétes doktori címének kiadásában is szerepet játszott, amelyet az érintett többször is cáfolt: a PDSU magisztrátusa 2004-ben valóban adományozott egy magyar személynek tiszteletbeli doktori címet, Kertész-Bakos Ferenc azonban csak 8 évvel később, 2012-ben került az egyetem magyarországi alapítványához kurátorként, nevezetesen a Magyarországon bejegyzett Pro Deo State University Közép-Európai Tudományos Alapítványhoz, melynek befolyása sem az amerikai egyetem működésével kapcsolatban, sem az egyetemi tiszteletbeli címek odaítélésében nincs.

Az Alapítvány 2012 és 2014 között különböző médiaképzésekkel jelentkezett a magyar oktatási piacon, így például nemzetközi dokumentarista mesterkurzust hirdetett operatőröknek és filmrendezőknek, ahol a kurzus tiszteletbeli rektora, a zsűri elnöke Sára Sándor, a Nemzet filmművésze, tiszteletbeli dékánja, a kurzus vezetője Kisfaludy András filmrendező, tanárai Mihályfy László és Tari János filmrendezők voltak.

A Kertész-Bakos Ferenc által alapított John Henry Newman Oktatási Központ Sümegen közösségi főiskolát akart indítani a Magyar Nemzeti Bank alapítványainak támogatásával, a leendő intézmény azonban politikai hecckampány áldozatává vált különösen az után, hogy az erősen konzervatív Athanasius Schneider püspök, Marguerite A. Peeters antiglobalista társadalomtudós-teológus, szentszéki tanácsadó, és Gabriele Kuby gender-ellenes szociológus  előadásokat kezdett az intézményben. Az üzemeltető céget feljelentették azzal, hogy a pénzek jelentős részét jogtalanul használták fel és a könyvvizsgáló szerint Kertész-Bakos szerepét tisztázni kell büntetőjogi szempontból. Az alapítók szerint a lejáratókampány célja az intézmény keresztény szellemiségének ellehetetlenítése volt. Kertész-Bakos Ferencet a sikkasztás vádja mellett hamis doktori fokozat használatáért is feljelentették. A rendőrség a sikkasztás gyanujában bűncselekmény hiányában zárta le a nyomozást, míg a hamis doktori fokozat használatának vádjával vizsgált közokirat-hamisítás alól a bíróság felmentette.

Publikációi 
Könyvek:
 Politikai okkultizmus: hamisított történelem az Arvisuráktól a pálosokig. Budapest, magánkiadás, 2012
 Globalizáció és társadalom (társszerzők: Matus János, Fülep Dániel) Budapest, Jövőegyetem könyvek, 2015
 Gazdaság – Etika – Globalizáció (társszerzők: Bod Péter Ákos, Matus János, Hollós János, Benvin Sebastian Madassery, Zsebők Csba, Lakó, Sándor, Barsi Balázs, Gabriele Kuby, Fülep Dániel) Budapest, Jövőegyetem könyvek, 2016 
 Monetáris politikai innovációk (társszerzők: Suha György, Matus János, Lakó Sándor) Budapest, Jövőegyetem könyvek, 2016
 Az önellátó vidék (társszerző: Niklós András) Budapest, World Promotion, 2019
 Pályázati projektek tervezése (társszerzők: Téglás Sándor, Bíró Tamás) Budapest, World Promotion, 2019
Gazdasági publikációk: 
 Matematikai-közgazdasági modellek alkalmazásának lehetőségei a geofizikai kutatások energetikai tervezésénél és elemzésénél
 A szövetkezeti modell, mint modernizációs erőforrás
 A pályázatfigyelés és a probléma
 A pályázatírás logikai keretmegközelítés módszere
 A felsőoktatás átalakulása
 Agrár és vidékfejlesztési program rövid és hosszútávon
 EU pályázati tapasztalatok
 Cél a céltámogatás
 Többféle forrás a környezetvédelemre

Vallás és társadalom gyüjtőcímű előadásai:
 A globális etika kritikája
 A kapitalizmus „teológiája”
 Kereszténység és nemzettudat
 A hit kötelezettsége
 Keresztények a társadalomban
 Szexuális forradalom szerepe a nyugati kultúra lebontásában
 A magyarság történelmi gyökereinek nyomában
 A lovagság társadalmi szerepe a 21. században
 A Magyar Pálos Rend 800 éves története
 Kereszténységről a közéletben
 A Magyar Pálos Rend erdélyi visszatelepülése
 Jézus magyar volt? Történelmi sületlenségek tárháza
 Okkult legendák a Pálos Rend körül
 Nemzet és vallás 
 Mátyás király legendái és a Pálos Rend titkai
 A gnoszitkus tanítások és a magyar néphagyomány hamis párosítása
 Keresztény és nem keresztény szimbólumok
 Állam és nemzet
 Tévtanítások a magyarságról
 Az újpogányság

Jegyzetek

Források 
 Ki kicsoda a magyar gazdasági életben (Szerk.: Dr. Kupa Mihály, Dr. Nyers Rezső, Dr. Török Ádám) 
 Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/10800/10804/10804.pdf 
 Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/14200/14266/14266.pdf
 Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/15000/15054/15054.pdf
 John Henry Newman Intézet https://web.archive.org/web/20150725112156/http://jovoegyetem.hu/?page_id=819
 Wekerle Sándor Üzleti Főiskola https://web.archive.org/web/20150622120417/http://wsuf.hu/intezeteink/john-henry-newman-intezet
 Magyar Tudományos Művek Tára, Kertész-Bakos Ferenc adatlapja https://mtmt.hu
 ENERGIAGAZDÁLKODÁS 1986/VII: pp. 8–15. 
 GAZDASÁGI TÜKÖRKÉP MAGAZIN 2004/10:(10.) pp. 56–57.
 HASZON MAGAZIN 2004/9:(9) p. 54.
 FIGYELŐ: GAZDASÁGPOLITIKAI HETILAP 2004/6:(6) pp. 20–21.
 SZENT KERESZT MAGAZIN 2012/1: pp. 26–27.
 Báthory-Brassai Nemzetközi Tudományos Konferencia, 2012-től minden évben, Óbudai Egyetem,

További információk 
 Szlimák Hajnalka riportja a Leleplezőben
 Kertész-Bakos Ferenc előadása a Pálosokról
 A Hunhír tudósítása a Magyarok Országos Gyűléséről
 A Politikai okkultizmus c. könyv recenziója az Új Ember-ben
 Globális etika kritikája- tantárgybemutató a Civil Összefogás Fórum oldalán
 Váci Egyházmegyei Katolikus Tv Kertész-Bakos Ferenc előadásairól

Magyar közgazdászok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
1961-ben született személyek
Élő személyek
Magyarországi polgármesterek
Magyarországi politikusok
Kertész-Bakos Ferenc ( Budapest,– ) magyar politikus . Szakmai és társadalmi tevékenysége Kezdetben költészettel foglalkozott , de a rebellisnek minősített verseit nem fogadták a kiadók . Néhány versét ugyan az Új Ember közölte , de saját kötetet nem adhatott ki . Sokszori próbálkozás utánben szerkesztőnek kérték a Kifordult hegyek című antológiához , mikoris engedték , hogy francia műfordításai közül Jean Rousselot versei mellett egy saját versét is beszerkeszthesse a kötetbe . Ugyanebben az évben szintén szerkesztője és egyik szerzője volt a Véga Líra című kötetnek , ami -bevezetője alapján- alkalmat biztosított a megjelenéshez olyan fiatal költőknek , akik képzelete a századvégen túlra terjedt . Önálló kötetet végül szamizdat adott ki Requiem az álmokért címmelban , de ezt követően a versírással felhagyott , inkább filmklubokat szervezett pesti barátainak és filmesztétika előadásokat tartott a spanyol szürrealizmus , az angol új hullám és az amerikai western filmelemzéseivel . Azas évek végén megalapította a rövid ideig működő Artfórum Egyesületet , amiből hamarosan kinőtt az úgynevezett artkino hálózat . Hivatalos életrajza szerint közgazdász diplomát és PhD fokozatot szerzett a Madison Intézetben ( USA ) , papírjait azonban újságírói kérésre nem mutatta be , s nem is honosította őket , ezért oknyomozó cikkek szerint valódi felsőfokú végzettséggel valójában nem rendelkezik . Posztgraduális jogi mesterképzését ( LLM ) életrajza szerint Lengyelországban ( Warsaw Management University ) végezte , azonban újságírói vélemény alapján publikált újságcikk szerint ilyen képzés ezen az egyetemen nem működik , valójában az egyetem hivatalos honlapján a képzés mégis szerepel. ( lásd még : Botrányai fejezet ) Közbenban pályázati szakértői oklevelet szerez Miskolcon , Magyarország uniós csatlakozásakor az EU Pályázati Szakértők Szövetségének önkormányzati ügyekért felelős elnökhelyettese , majd a szervezet elnöke . Ebben az időszakban projektmenedzsmentet tanít . 2010-től gazdaságetikai kérdések felé fordul , munkáiban élesen kritizálja a társadalmi eszképizmus és erkölcsrelativizmus által jellemzett posztmodern társadalmat.ben megjelenik Politikai okkultizmus című könyve , melyben a kapitalizmus logikájából törvényszerűen következő ellenkulturális mozgalmak magyarországi megjelenéseit elemzi . A New Age és az újpogányság szemléletének térhódítását a nemzetközi szabadkőművesség ideológiai győzelmének tekinti , amellyel szemben csak a kereszténységhez való visszatérésben lát általános érvényű megoldást . Elmélete szerint vallás nélkül hiányos a társadalom , szükség van valamire , amely a hagyományos vallásokhoz hasonlóan átfogóan foglalkozik az emberi léttel . A felvilágosodás forradalmait követően a keresztény gondolkodás helyébe a közgazdasági elmélet és gyakorlat került a középpontba , és nem csak a gazdasági élet , hanem a társadalom egésze is úgy alakult át , hogy a gazdasági növekedés szolgálatába álljon . Az „ isten” ebben az esetben a gazdasági növekedés , a vallást gyakorló embereket pedig „ fogyasztói társadalomnak” nevezik . A kapitalizmus új vallása a növekedésben keresi a megváltást . A „ megváltás” a kapitalizmus tanai szerint a szegénységből és az azzal járó bajokból való szabadulást jelenti . 2019-ben a Veszprém megyei Rigács község polgármesterének választották . Társadalomkritikája Kertész-Bakos szerint a modern kor az irányvesztettség kora , mely világnézeti , vallási és erkölcsi téren a legnagyobb kihívást jelenti a társadalomnak . A folyamat eredménye a közös irányadó értékrend elvesztése , a teljes irányvesztés , amikor az ember teljesen önmagára van utalva . És ha nincs egy abszolút mérce , ami irányt , biztos talajt adna számára , akkor nem csoda , hogy a gondolkodásmódja szélsőségesen szubjektív : igaz az , amit igaznak tart . A kapitalizmus vallásában élő ember erkölcse az adott helyzettől , illetve környezetének erkölcsi színvonalától függ , tehát a morális igazságot a többségi gyakorlat határozza meg . A vallásossága szinkretista és individualista : vagyis mindenből összeválogatja a neki tetszőt , így megszülető igazságegyvelegével pedig a saját vallásosság igényét igyekszik kielégíteni . Ahogyan elgépiesült a kapitalizmus emberének mindennapi élete , úgy váltotta fel az irányvesztettség következtében a " modernitás"-nak a tudományba , észbe vetett vakhitét az élményközpontú , individualista „ posztmodernitás” , előállítva a nyugatinak nevezett kultúra ellenkulturális mozgalmait . Tudományszervezési programja A John Henry Newman Felsőoktatási Képzési Központ elnöke , a Wekerle Sándor Üzleti Főiskola kutatótanára , majd fejlesztési főigazgatója . Tudományszervezési tevékenységet folytat , megalapítja az úgynevezett Jövőegyetem projektet . Érvelése szerint napjaink élvonalbeli egyetemei jobban hasonlítanak a középkori keresztény universitasra , mint sokan gondolnák . A középkori egyetem több hallgatói generáció gyűjtőhelye volt , oktatott , kutatott , nevelt , a szerzetesi iskola pedig még gazdasági tevékenységet is folytatott . Az agrárium , az élelmiszeripar , valamint a kézműipar legmagasabb hozzáadott-értéket képviselő egységei a studium generale-k tőszomszédságában működő műhelyekben , gazdaságokban voltak fellelhetők a keresztény Európában . A századi vállalkozó egyetem fizikai és virtuális tere a kontinentális felvilágosodás romboló hatását orvosolva ismét integrálja az oktatás , a kutatás , a termelés , a művészet funkcióit , és mindezek eredményeit minden felnőtt generáció számára hozzáférhetővé teszi . A jövőegyetem épít a keresztény egyetemi tradíció számos elemére azáltal , hogy sokkal nagyobb jelentőséget tulajdonít a kutatási eredmények képzési helyen történő gyakorlati hasznosulásának . A jövőegyetem urbanisztikai szempontból is gyökeresen átértelmezi az egyetemről alkotott korábbi fogalmainkat ( ebben is nagyban hasonlítva a középkori szerzetesi iskolák multifunkciós jellegéhez ) . A jövőegyetem ugyanis hasznosítja az interneten keresztüli kurzusokat nyújtó un. virtuális egyetem szolgáltatásai miatt egyre alacsonyabb kihasználtságú kampuszok feleslegessé váló köztereit . Megfogalmazása szerint a századi felsőoktatás feladata nem pusztán az , hogy a jelenkor gazdasági szerkezete számára biztosítsa a szakember-utánpótlást , hanem ennél jóval több : a hagyományos értékekre fókuszáló szocializáció , a tradicionális normarendszer áthagyományozása , az igazság forrását megismerni szándékozó tudás iránti igény kialakítása , valamint az ehhez való képességek kibontakoztatása . A felsőoktatás újraalapozásának szükségessége nem csak a túlterhelt egyetemi szféra mai gazdasági krízisére , hanem a kontinentális felvilágosodás eleve romboló hatásaira vezethető vissza . A jólétinek nevezett , ráadásul posztkommunista felhangokkal terhelt magyar társadalom intellektuális köreiben domináló erkölcsrelativizmus , valamint az akadémiai világot és a tanszékeket jellemző dekadens szellemi elitek a keresztény-konzervatív gondolkodókat hosszú ideig kiszorították az egyetemekről . A racionalizmus örököseként fellépő kutatók , művészek és egyetemi oktatók viszont a hagyományos munkaerkölcs és a társadalmi tradíciók megvetésére sarkallták a tömegesedő egyetemeken koncentrálódó ifjúság legtehetségesebb , legaktívabb tagjait . A meredeken növekedő államháztartási forrástömeget lekötő felsőoktatás egyre romló képzési színvonalat volt csak képes nyújtani a hierarchikus rendet teljes egészében elvető , gyenge tanulói morállal rendelkező hallgatóság számára . A jólétinek nevezett állam erkölcsi és gazdasági csődje nyilvánvaló . A társadalmi eszképizmus , azaz a korábban általánosan elfogadott normák és közerkölcsök világából való kivonulás igénye a komplex humán-reprodukciós mechanizmus teljes ellehetetlenülésének veszélyével fenyeget . Botrányai Kertész-Bakos Ferencet több sajtóhírben is azzal vádolták , hogy a New York-i bejegyzésű Pro Deo State University ( PDSU ) dékánjaként a saját , illetve több magyar közéleti személyiség kétes doktori címének kiadásában is szerepet játszott , amelyet az érintett többször is cáfolt : a PDSU magisztrátusaben valóban adományozott egy magyar személynek tiszteletbeli doktori címet , Kertész-Bakos Ferenc azonban csakévvel később, ben került az egyetem magyarországi alapítványához kurátorként , nevezetesen a Magyarországon bejegyzett Pro Deo State University Közép-Európai Tudományos Alapítványhoz , melynek befolyása sem az amerikai egyetem működésével kapcsolatban , sem az egyetemi tiszteletbeli címek odaítélésében nincs . Az Alapítványésközött különböző médiaképzésekkel jelentkezett a magyar oktatási piacon , így például nemzetközi dokumentarista mesterkurzust hirdetett operatőröknek és filmrendezőknek , ahol a kurzus tiszteletbeli rektora , a zsűri elnöke Sára Sándor , a Nemzet filmművésze , tiszteletbeli dékánja , a kurzus vezetője Kisfaludy András filmrendező , tanárai Mihályfy László és Tari János filmrendezők voltak . A Kertész-Bakos Ferenc által alapított John Henry Newman Oktatási Központ Sümegen közösségi főiskolát akart indítani a Magyar Nemzeti Bank alapítványainak támogatásával , a leendő intézmény azonban politikai hecckampány áldozatává vált különösen az után , hogy az erősen konzervatív Athanasius Schneider püspök , Marguerite A . Peeters antiglobalista társadalomtudós-teológus , szentszéki tanácsadó , és Gabriele Kuby gender-ellenes szociológus előadásokat kezdett az intézményben . Az üzemeltető céget feljelentették azzal , hogy a pénzek jelentős részét jogtalanul használták fel és a könyvvizsgáló szerint Kertész-Bakos szerepét tisztázni kell büntetőjogi szempontból . Az alapítók szerint a lejáratókampány célja az intézmény keresztény szellemiségének ellehetetlenítése volt . Kertész-Bakos Ferencet a sikkasztás vádja mellett hamis doktori fokozat használatáért is feljelentették . A rendőrség a sikkasztás gyanujában bűncselekmény hiányában zárta le a nyomozást , míg a hamis doktori fokozat használatának vádjával vizsgált közokirat-hamisítás alól a bíróság felmentette . Publikációi Könyvek : Politikai okkultizmus : hamisított történelem az Arvisuráktól a pálosokig . Budapest , magánkiadás , Globalizáció és társadalom ( társszerzők : Matus János , Fülep Dániel ) Budapest , Jövőegyetem könyvek , Gazdaság – Etika – Globalizáció ( társszerzők : Bod Péter Ákos , Matus János , Hollós János , Benvin Sebastian Madassery , Zsebők Csba , Lakó , Sándor, Barsi Balázs , Gabriele Kuby , Fülep Dániel ) Budapest , Jövőegyetem könyvek , Monetáris politikai innovációk ( társszerzők : Suha György , Matus János , Lakó Sándor) Budapest , Jövőegyetem könyvek , Az önellátó vidék ( társszerző : Niklós András ) Budapest , World Promotion , Pályázati projektek tervezése ( társszerzők : Téglás Sándor , Bíró Tamás ) Budapest , World Promotion , Gazdasági publikációk : Matematikai-közgazdasági modellek alkalmazásának lehetőségei a geofizikai kutatások energetikai tervezésénél és elemzésénél A szövetkezeti modell , mint modernizációs erőforrás A pályázatfigyelés és a probléma A pályázatírás logikai keretmegközelítés módszere A felsőoktatás átalakulása Agrár és vidékfejlesztési program rövid és hosszútávon EU pályázati tapasztalatok Cél a céltámogatás Többféle forrás a környezetvédelemre Vallás és társadalom gyüjtőcímű előadásai : A globális etika kritikája A kapitalizmus „ teológiája” Kereszténység és nemzettudat A hit kötelezettsége Keresztények a társadalomban Szexuális forradalom szerepe a nyugati kultúra lebontásában A magyarság történelmi gyökereinek nyomában A lovagság társadalmi szerepe a században A Magyar Pálos Rendéves története Kereszténységről a közéletben A Magyar Pálos Rend erdélyi visszatelepülése Jézus magyar volt ? Történelmi sületlenségek tárháza Okkult legendák a Pálos Rend körül Nemzet és vallás Mátyás király legendái és a Pálos Rend titkai A gnoszitkus tanítások és a magyar néphagyomány hamis párosítása Keresztény és nem keresztény szimbólumok Állam és nemzet Tévtanítások a magyarságról Az újpogányság Jegyzetek Források Ki kicsoda a magyar gazdasági életben ( Szerk . : Dr . Kupa Mihály , Dr . Nyers Rezső , Dr . Török Ádám ) Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/10800/10804/10804.pdf Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/14200/14266/14266.pdf Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/15000/15054/15054.pdf John Henry Newman Intézet https://web.archive.org/web/20150725112156/http://jovoegyetem.hu/?page_id=819 Wekerle Sándor Üzleti Főiskola https://web.archive.org/web/20150622120417/http://wsuf.hu/intezeteink/john-henry-newman-intezet Magyar Tudományos Művek Tára , Kertész-Bakos Ferenc adatlapja https://mtmt.hu ENERGIAGAZDÁLKODÁSVII : pp. 8–15. GAZDASÁGI TÜKÖRKÉP MAGAZIN10:( 10. ) pp. 56–57. HASZON MAGAZIN9 : ( 9 ) p. 54. FIGYELŐ : GAZDASÁGPOLITIKAI HETILAP6 : ( 6 ) pp. 20–21. SZENT KERESZT MAGAZIN1 : pp. 26–27. Báthory-Brassai Nemzetközi Tudományos Konferencia, től minden évben , Óbudai Egyetem , További információk Szlimák Hajnalka riportja a Leleplezőben Kertész-Bakos Ferenc előadása a Pálosokról A Hunhír tudósítása a Magyarok Országos Gyűléséről A Politikai okkultizmus c. könyv recenziója az Új Ember-ben Globális etika kritikája- tantárgybemutató a Civil Összefogás Fórum oldalán Váci Egyházmegyei Katolikus Tv Kertész-Bakos Ferenc előadásairól Magyar közgazdászok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók 1961-ben született személyek Élő személyek Magyarországi polgármesterek Magyarországi politikusok