Ájatana
Az ájatana (páli; szanszkrit) buddhista fogalom, amelynek magyar fordításai érzéktartomány,észlelési tartomány, érzékszerv alapja.
A buddhizmusban hat belső (páli: addzshattikáni ájatanáni - "szervek", "kapuk", "ajtók", "erők", "gyökerek") és hat külső (báhiráni ájatanáni - "érzékelés tárgyai") érzékelési alapot különböztetnek meg. Tehát hat pár (szerv-tárgy) észlelési alapot különböztetnek meg:

 a szem és a látható dolgok
 a fül és a hangok
 az orr és a szagok, illatok
 a nyelv és az ízek
 a test és az érintés
 a tudat és a mentális tárgyak.

A buddhizmus és más indiai episztemológiák hat "érzékszervet" különböztetnek meg, a Nyugaton elterjedt öttel szemben. A buddhizmusban a "tudat" egy belső érzékszerv, amely kapcsolatba lép  a mentális tárgyakkal: érzékszervi kapcsolódások, érzések, észlelés és akarat.

A sadájatana mind a hat érzékszervet és azok érzékelését jelenti a függő keletkezés tizenkét oksági láncszemével (nidána) kapcsolatban.

A páli kánonban
A négy nemes igazságban szerint a szenvedés (páli, szanszkrit: dukkha) a sóvárgás (páli: tanha; szanszkrit: trisna).  A függő keletkezés oksági láncolatában Buddha az érzékelést nevezi a sóvárgás okának, amely a kapcsolatból (szparsa) ered (lásd a 2. ábrán).  Tehát a sóvárgástól és a szenvedéstől való megszabaduláshoz alaposan meg kell ismerni az érzéktartományokat.

Érzékelési mezők 

A páli kánonban több száz szövegben szerepelnek az érzékelési mezők. A beszédekben különböző szövegkörnyezetben szerepelnek:

 a hatok (Pali: csakka):az érzékelési alapokat két hatos csoportra vannak osztva: hat érzékszerv (vagy belső alapok) és tárgyak (vagy külső alapok). A hat párból különböző mentális tényezők keletkeznek. Így például, amikor jelen vagy egy fül és egy hang, akkor az ezzel kapcsolatos tudatosság (páli: vidnyána) lép fel. A három elem együtt állása (dhátu) eredményezi az ún. "kapcsolatot" (szparsa), amely után kialakul a kellemes, kellemetlen vagy semleges érzés vagy érzékelés (vedaná).  A "sóvárgás" (tanha) ezekből az érzésekből keletkezik (lásd 1. ábra).  Ehhez hasonló a "A hatok hat csoportja " beszéd (Chachakka Sutta, MN 148), ahol a "hatok hat csoportját" (szem-alap, fül-alap, orr-alap, nyelv-alap, test-alap és elme-alap) vizsgálják és végül üresnek találják.
 "a minden" (páli: szabba):Az "A minden" (SN 35.23) című beszédben Buddha azt állítja, hogy a "minden" a hatok hat csoportját jelenti.
 a tizenkét nidána (páli, szanszkrit: nidána):Ahogy az az alábbi kapcsolódó buddhista koncepciókban és a 2. ábrán, az érzékelési alapok fontos kapcsot jelentenek az újjászületések végtelen körforgásában, azaz a tizenkét nidánában, amelyet a létkerék (szanszkrit.: bhavacsakra) ábrázol.

"Lángoló vágy, gyűlölet és csalódás" 

Az "A viperák" beszédben (Aszivisza-szutta, SN 35.197) Buddha egy "üres faluhoz" hasonlítja a belső érzékelési alapokat és a "falut fosztogató banditákhoz" a külső érzékelési alapokat. Ezzel a metaforával Buddha bemutatja, hogyan támadják az "üres" érzékszerveket a "kellemes és kellemetlen" érzékelési tárgyak.

Ugyanebben a gyűjteményben máshol (SN 35.191), "A tiszteletreméltó Kotthitának szóló beszéd"-ben Buddha egyik legfőbb tanítványa Száriputta világossá teszi, hogy az érzékszervvel és tárgyával kapcsolatos valóságos szenvedés nem a belső természetükből, jellegükből fakad, hanem a "béklyókból" (itt az jelenti, hogy "vágy és vágyakozás"), amely az érzékszerv és a tárgya kapcsolatából fakad.

Buddha megvilágosodása után tartott "Tűzbeszédében" (Adittaparijája-szutta, SN 35.28) elmagyarázza az érzéktartományokat és az azzal kapcsolatos mentális folyamatokat:
"– Szerzetesek, már minden ég! És mi az a minden? Ég a szem, égnek a színek, ég a látvány tudati felfogása, ég a látás folyamata, ég a látási folyamatból származva keletkező érzet, akár kellemes, akár szenvedésteli, akár közömbös. És mitől ég? Én azt állítom, hogy a szenvedély tüzétől, a harag tüzétől és a tompaság tüzétől ég; a születéstől, öregségtől, haláltól, bánattól, siránkozástól, szenvedéstől, borútól és bajtól ég."

A szenvedés tüzének kioltása 

Buddha azt tanította a hagyományok szerint, hogy ahhoz, hogy valaki megmeneküljön az érzék alapok veszélyei elől, meg kell tanulni megérteni azokat szennyeződésektől mentesen. A "Béklyók levedlése" (SN 35.54) példabeszédben Buddha szerint akkor szabadulhat meg valaki a béklyóktól, ha az érzék alapokat, a tárgyakat, a tudatosság-alapot és az észleléseket állandótlannak" (páli: aniccsa) látja. Ehhez hasonlóan, a "Bilincsektől való megszabadulás" (SN 35.55) beszédben Buddha azt mondja, hogy úgy lehet megszabadulni a béklyóktól, hogy a korábban említett öt hatos csoportra "nem-énként" (anatta) tekint.

Kapcsolódó szócikkek
 Szív szútra - mahájána szöveg, amely bemutatja az ájatanákat
 Indrija - érzékszervek
 Pradzsnyá (bölcsesség)
 Sadájatana - a "hat észlelési alap" tárgyalása
 Szatipatthana-szutta - tartalmaz egy meditációt, amely az érzékszervekkel kapcsolatos
 Szkandha - hasonló buddhista fogalom
 A tizenkét nidána - a függő keletkezés oksági láncolata

Jegyzetek

Források
 Aung, S.Z. és C.A.F. Rhys Davids (ford.) (1910). Compendium of Philosophy (Translation of the Abhidhamm'attha-sangaha). Chipstead: Pali Text Society.  Cited in Rhys Davids & Stede (1921–5).
 Bodhi, Bhikkhu (szerk.) (2000a). A Comprehensive Manual of Abhidhamma: The Abhidhammattha Sangaha of Ācariya Anuruddha. Seattle, WA: BPS Pariyatti Editions. .
 Bodhi, Bhikkhu (ford.) (2000b). The Connected Discourses of the Buddha: A Translation of the Samyutta Nikaya. (Part IV is "The Book of the Six Sense Bases (Salayatanavagga)".) Boston: Wisdom Publications. .
 Bodhi, Bhikkhu (2005a). In the Buddha's Words: An Anthology of Discourses from the Pali Canon. Boston: Wisdom Publications. .
 Buddhagósza, Bhadantācariya (1999). The Path of Purification: Visuddhimagga. (Chapter XV is "The Bases and Elements (Ayatana-dhatu-niddesa)".) Seattle, WA: BPS Pariyatti Editions. .
 Hamilton, Sue (2001). Indian Philosophy: A Very Short Introduction. Oxford: Oxford University Press. .
Red Pine. The Heart Sutra: The Womb of the Buddhas (2004) Shoemaker & Hoard. 
 Soma Thera (2003). The Way of Mindfulness: English translation of the Satipaṭṭhāna Sutta Commentary. Kandy, Sri Lanka: Buddhist Publication Society. .
 Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (2004). Asivisa Sutta: Vipers (SN 35.197). - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn35/sn35.197.than.html.
Upatissa, Arahant, N.R.M. Ehara (trans.), Soma Thera (ford.) and Kheminda Thera (trans.) (1995). The Path of Freedom (Vimuttimagga). Kandy, Sri Lanka: Buddhist Publication Society. .
 Vipassana Research Institute (VRI) (ford.) (1996). Mahāsatipaṭṭhāna Sutta: The Great Discourse on Establishing Mindfulness (Pali-English edition). Seattle, WA: Vipassana Research Publications of America. .

Külső hivatkozások
 www.a-buddha-ujja.hu - Páli szutták magyar nyelven
 "Salayatana Vagga a Szamjutta-nikája gyűjteményből, angolul - www.accesstoinsight.org

Buddhista filozófia
Az ájatana ( páli ; szanszkrit ) buddhista fogalom , amelynek magyar fordításai érzéktartomány,észlelési tartomány , érzékszerv alapja . A buddhizmusban hat belső ( páli : addzshattikáni ájatanáni - " szervek " , " kapuk " , " ajtók " , " erők " , " gyökerek " ) és hat külső ( báhiráni ájatanáni - " érzékelés tárgyai " ) érzékelési alapot különböztetnek meg . Tehát hat pár ( szerv-tárgy ) észlelési alapot különböztetnek meg : a szem és a látható dolgok a fül és a hangok az orr és a szagok , illatok a nyelv és az ízek a test és az érintés a tudat és a mentális tárgyak . A buddhizmus és más indiai episztemológiák hat " érzékszervet " különböztetnek meg , a Nyugaton elterjedt öttel szemben . A buddhizmusban a " tudat " egy belső érzékszerv , amely kapcsolatba lép a mentális tárgyakkal : érzékszervi kapcsolódások , érzések , észlelés és akarat . A sadájatana mind a hat érzékszervet és azok érzékelését jelenti a függő keletkezés tizenkét oksági láncszemével ( nidána ) kapcsolatban . A páli kánonban A négy nemes igazságban szerint a szenvedés ( páli , szanszkrit : dukkha ) a sóvárgás ( páli : tanha ; szanszkrit : trisna ) . A függő keletkezés oksági láncolatában Buddha az érzékelést nevezi a sóvárgás okának , amely a kapcsolatból ( szparsa ) ered ( lásd a ábrán ) . Tehát a sóvárgástól és a szenvedéstől való megszabaduláshoz alaposan meg kell ismerni az érzéktartományokat . Érzékelési mezők A páli kánonban több száz szövegben szerepelnek az érzékelési mezők . A beszédekben különböző szövegkörnyezetben szerepelnek : a hatok ( Pali : csakka ) : az érzékelési alapokat két hatos csoportra vannak osztva : hat érzékszerv ( vagy belső alapok ) és tárgyak ( vagy külső alapok ) . A hat párból különböző mentális tényezők keletkeznek . Így például , amikor jelen vagy egy fül és egy hang , akkor az ezzel kapcsolatos tudatosság ( páli : vidnyána ) lép fel . A három elem együtt állása ( dhátu ) eredményezi az ún. " kapcsolatot " ( szparsa ) , amely után kialakul a kellemes , kellemetlen vagy semleges érzés vagy érzékelés ( vedaná ) . A " sóvárgás " ( tanha ) ezekből az érzésekből keletkezik ( lásd ábra ) . Ehhez hasonló a " A hatok hat csoportja " beszéd ( Chachakka Sutta , MN ahol a " hatok hat csoportját " ( szem-alap , fül-alap , orr-alap , nyelv-alap , test-alap és elme-alap ) vizsgálják és végül üresnek találják . " a minden " ( páli : szabba ) : Az " A minden " ( SN23 ) című beszédben Buddha azt állítja , hogy a " minden " a hatok hat csoportját jelenti . a tizenkét nidána ( páli , szanszkrit : nidána ) : Ahogy az az alábbi kapcsolódó buddhista koncepciókban és a ábrán , az érzékelési alapok fontos kapcsot jelentenek az újjászületések végtelen körforgásában , azaz a tizenkét nidánában , amelyet a létkerék ( szanszkrit . : bhavacsakra ) ábrázol . " Lángoló vágy , gyűlölet és csalódás " Az " A viperák " beszédben ( Aszivisza-szutta , SN197) Buddha egy " üres faluhoz " hasonlítja a belső érzékelési alapokat és a " falut fosztogató banditákhoz " a külső érzékelési alapokat . Ezzel a metaforával Buddha bemutatja , hogyan támadják az " üres " érzékszerveket a " kellemes és kellemetlen " érzékelési tárgyak . Ugyanebben a gyűjteményben máshol ( SN191 ) , " A tiszteletreméltó Kotthitának szóló beszéd"-ben Buddha egyik legfőbb tanítványa Száriputta világossá teszi , hogy az érzékszervvel és tárgyával kapcsolatos valóságos szenvedés nem a belső természetükből , jellegükből fakad , hanem a " béklyókból " ( itt az jelenti , hogy " vágy és vágyakozás " ) , amely az érzékszerv és a tárgya kapcsolatából fakad . Buddha megvilágosodása után tartott " Tűzbeszédében " ( Adittaparijája-szutta , SN28 ) elmagyarázza az érzéktartományokat és az azzal kapcsolatos mentális folyamatokat : " – Szerzetesek , már minden ég ! És mi az a minden ? Ég a szem , égnek a színek , ég a látvány tudati felfogása , ég a látás folyamata , ég a látási folyamatból származva keletkező érzet , akár kellemes , akár szenvedésteli , akár közömbös . És mitől ég ? Én azt állítom , hogy a szenvedély tüzétől , a harag tüzétől és a tompaság tüzétől ég ; a születéstől , öregségtől , haláltól , bánattól , siránkozástól , szenvedéstől , borútól és bajtól ég . " A szenvedés tüzének kioltása Buddha azt tanította a hagyományok szerint , hogy ahhoz , hogy valaki megmeneküljön az érzék alapok veszélyei elől , meg kell tanulni megérteni azokat szennyeződésektől mentesen . A " Béklyók levedlése " ( SN54 ) példabeszédben Buddha szerint akkor szabadulhat meg valaki a béklyóktól , ha az érzék alapokat , a tárgyakat , a tudatosság-alapot és az észleléseket állandótlannak " ( páli : aniccsa ) látja . Ehhez hasonlóan , a " Bilincsektől való megszabadulás " ( SN55 ) beszédben Buddha azt mondja , hogy úgy lehet megszabadulni a béklyóktól , hogy a korábban említett öt hatos csoportra " nem-énként " ( anatta ) tekint . Kapcsolódó szócikkek Szív szútra - mahájána szöveg , amely bemutatja az ájatanákat Indrija - érzékszervek Pradzsnyá ( bölcsesség ) Sadájatana - a " hat észlelési alap " tárgyalása Szatipatthana-szutta - tartalmaz egy meditációt , amely az érzékszervekkel kapcsolatos Szkandha - hasonló buddhista fogalom A tizenkét nidána - a függő keletkezés oksági láncolata Jegyzetek Források Aung , S.Z. és C.A.F . Rhys Davids ( ford . ) Compendium of Philosophy ( Translation of the Abhidhamm'attha-sangaha ) . Chipstead : Pali Text Society . Cited in Rhys Davids & Stede5) . Bodhi, Bhikkhu ( szerk . ) ) . A Comprehensive Manual of Abhidhamma : The Abhidhammattha Sangaha of Ācariya Anuruddha . Seattle , WA: BPS Pariyatti Editions . \ . Bodhi, Bhikkhu ( ford. ) ) . The Connected Discourses of the Buddha : A Translation of the Samyutta Nikaya . ( Part IV is " The Book of the Six Sense Bases ( Salayatanavagga ) " . ) Boston : Wisdom Publications . \ . Bodhi, Bhikkhu ) . In the Buddha's Words : An Anthology of Discourses from the Pali Canon . Boston : Wisdom Publications . \ . Buddhagósza, Bhadantācariya The Path of Purification : Visuddhimagga . ( Chapter XV is " The Bases and Elements ( Ayatana-dhatu-niddesa ) " . ) Seattle , WA: BPS Pariyatti Editions. \ . Hamilton , Sue Indian Philosophy : A Very Short Introduction . Oxford : Oxford University Press. \ . Red Pine . The Heart Sutra : The Womb of the BuddhasShoemaker & Hoard . Soma Thera The Way of Mindfulness : English translation of the Satipaṭṭhāna Sutta Commentary . Kandy , Sri Lanka: Buddhist Publication Society. \ . Thánisszaró Bhikkhu ( ford . ) Asivisa Sutta : Vipers ( SN197) . - http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn35/sn35.197.than.html . Upatissa , Arahant , N.R.M. Ehara ( trans . ) , Soma Thera ( ford . ) and Kheminda Thera ( trans . ) The Path of Freedom ( Vimuttimagga ) . Kandy , Sri Lanka: Buddhist Publication Society. \ . Vipassana Research Institute ( VRI ) ( ford . ) Mahāsatipaṭṭhāna Sutta : The Great Discourse on Establishing Mindfulness ( Pali-English edition ) . Seattle , WA : Vipassana Research Publications of America. \ . Külső hivatkozások www.a-buddha-ujja.hu - Páli szutták magyar nyelven " Salayatana Vagga a Szamjutta-nikája gyűjteményből , angolul - www.accesstoinsight.org Buddhista filozófia