Nádasfürdő
A Nagy Harom és a Kis Harom között, a Csomád hegység északi lejtőjén, Újtusnádtól 3 km-re található Nádasfürdő.

Leírása 
Több borvízforrás (Nádasi borvíz, Fekete Győri borvize, Pallók vagy Endes borvize, Szemvíz forrás) táplálja a mintegy 4 hektáros területen húzódó Nádas tőzeglápot, ahol kialakult a fürdő. A természetvédelmi területté nyilvánított tőzegláp változatos növényvilágnak a lelőhelye. Itt található két ritka, jégkorszakbeli maradványnövény: a szibériai hamuvirág és a taréjos pajzsika.

Története
Tusnád környékén, az Olt mentén nagy hozamú, gazdag ásványvízforrások törnek fel, melyek körül több láp is keletkezett. Ilyen borvizes tőzegláp a Nádas lápja, ahol kialakult a tusnádi és alcsíki emberek kedvelt népi fürdője, a régen Tusnádfürdőként ismert, későbbi nevén Nádasfürdő. „ A Nádas, amely nevét a rajta, a patak közelében élő nádszigetektől kaphatta, egy erősen forrásos tőzeges, suvadásos, lápos terület, amely mívelésre, szántásra alkalmatlan, s ezért ősidők óta kaszálónak használják. Tele nagyobb kiterjedésű borvizes, vasas, ingoványos tószemekkel, és sok benne a dúsan feltörő szénsavas forrás, amelyekbe itt-ott kisebb mennyiségű édesvíz fakad.” (Ábrahám Ambrus)

A gyógyulni vágyók régen szekerekkel érkeztek a csak földúton megközelíthető fürdőre. Egyesek nagy kádakat hoztak magukkal, forrósított köveket tettek a vízbe, hogy kellemesebb legyen a fürdőzés. A szomszédos településekre el is szállították nagy csebrekben és kádakban az ásványvizet, a víz tetejére szalmakoszorúkat tettek, hogy ne locsogjon ki.

Az 1800-as évek közepén Tusnád Alvégi részén, Beszédmező területén kialakult az új fürdőtelep, a mai Tusnádfürdő. A rohamosan fejlődő, felkapott új fürdő elvonta Nádasfürdő látogatóit, ennek következtében fokozatosan tönkrementek a medencék, környéke lepusztult.
A 20. század elején kísérletet tettek a bő hozamú Nádasi-borvíz palackozására, de az akkor létező vékony falu üvegek nem bírták el a gáz nyomását, ezért abbahagyták a töltést. Ábrahám Ambrus tusnádi születésű, Budapesten élt akadémikus így ír a forrásról: „ A források között legbővizűbb az, amelyet a nép Nádasi-borvíznek nevez. A Nádasi borvíz dús szénsavtartalmú, vasas és felette ízletes. Nagyon látogatott, kiváló ital, csak az a hibája, hogy szállításra nem alkalmas.”

A hajdani kedvelt fürdőt 2002-ben egy fürdőépítő kaláka következtében felújították. A kaláka résztvevői rendbehozták a telep két medencéjét, befedték a Nádasi- és a Pallók borvizét, filagóriát, ökovécét építettek, táborozóhelyet alakítottak ki. A terület védelmének érdekében az épített létesítményeket egy 300 méteres deszkapallóval kötötték össze.

Napjainkban újra romos állapotban van a fürdő, gondozatlan a környéke, a deszkaépítmények elkorhadtak, csak a két medence használható.

Jellegzetessége 
Nádasfürdő ásványvízforrásai nátrium-magnézium-hidrogén-karbonát-klorid típusúak.

Gyógyhatása 
A fürdő vize főleg reumatikus panaszok gyógyítására alkalmas.

Források 
Székelyföld írásban és képekben. Szerk. Dávid József. Budapest, 1941.
Csíkmegye ásványos forrásai és fürdői. IN: Vitos Mózes: Csíkmegyei füzetek I. Csíkszereda, 2002. 269-343.
Nádasfürdő. Csíki Természetjáró és Természetvédő Egyesület. Szerk. Jánosi Csaba és Péter Éva. Csíkszereda, 2003.
Jánosi Csaba – Berszán József – Péter Éva: Székelyföld fürdői. Csíkszereda, 2013.

Székelyföld
Ivóvíz
Alternatív gyógyászat
A Nagy Harom és a Kis Harom között , a Csomád hegység északi lejtőjén , Újtusnádtólkm-re található Nádasfürdő . Leírása Több borvízforrás ( Nádasi borvíz , Fekete Győri borvize , Pallók vagy Endes borvize , Szemvíz forrás ) táplálja a mintegyhektáros területen húzódó Nádas tőzeglápot , ahol kialakult a fürdő . A természetvédelmi területté nyilvánított tőzegláp változatos növényvilágnak a lelőhelye . Itt található két ritka , jégkorszakbeli maradványnövény : a szibériai hamuvirág és a taréjos pajzsika . Története Tusnád környékén , az Olt mentén nagy hozamú , gazdag ásványvízforrások törnek fel , melyek körül több láp is keletkezett . Ilyen borvizes tőzegláp a Nádas lápja , ahol kialakult a tusnádi és alcsíki emberek kedvelt népi fürdője , a régen Tusnádfürdőként ismert , későbbi nevén Nádasfürdő . „ A Nádas , amely nevét a rajta , a patak közelében élő nádszigetektől kaphatta , egy erősen forrásos tőzeges , suvadásos , lápos terület , amely mívelésre , szántásra alkalmatlan , s ezért ősidők óta kaszálónak használják . Tele nagyobb kiterjedésű borvizes , vasas , ingoványos tószemekkel , és sok benne a dúsan feltörő szénsavas forrás , amelyekbe itt-ott kisebb mennyiségű édesvíz fakad.” ( Ábrahám Ambrus ) A gyógyulni vágyók régen szekerekkel érkeztek a csak földúton megközelíthető fürdőre . Egyesek nagy kádakat hoztak magukkal , forrósított köveket tettek a vízbe , hogy kellemesebb legyen a fürdőzés . A szomszédos településekre el is szállították nagy csebrekben és kádakban az ásványvizet , a víz tetejére szalmakoszorúkat tettek , hogy ne locsogjon ki . Azas évek közepén Tusnád Alvégi részén , Beszédmező területén kialakult az új fürdőtelep , a mai Tusnádfürdő . A rohamosan fejlődő , felkapott új fürdő elvonta Nádasfürdő látogatóit , ennek következtében fokozatosan tönkrementek a medencék , környéke lepusztult . A század elején kísérletet tettek a bő hozamú Nádasi-borvíz palackozására , de az akkor létező vékony falu üvegek nem bírták el a gáz nyomását , ezért abbahagyták a töltést . Ábrahám Ambrus tusnádi születésű , Budapesten élt akadémikus így ír a forrásról : „ A források között legbővizűbb az , amelyet a nép Nádasi-borvíznek nevez . A Nádasi borvíz dús szénsavtartalmú , vasas és felette ízletes . Nagyon látogatott , kiváló ital , csak az a hibája , hogy szállításra nem alkalmas.” A hajdani kedvelt fürdőtben egy fürdőépítő kaláka következtében felújították . A kaláka résztvevői rendbehozták a telep két medencéjét , befedték a Nádasi- és a Pallók borvizét , filagóriát , ökovécét építettek , táborozóhelyet alakítottak ki . A terület védelmének érdekében az épített létesítményeket egyméteres deszkapallóval kötötték össze . Napjainkban újra romos állapotban van a fürdő , gondozatlan a környéke , a deszkaépítmények elkorhadtak , csak a két medence használható . Jellegzetessége Nádasfürdő ásványvízforrásai nátrium-magnézium-hidrogén-karbonát-klorid típusúak . Gyógyhatása A fürdő vize főleg reumatikus panaszok gyógyítására alkalmas . Források Székelyföld írásban és képekben . Szerk . Dávid József . Budapest , Csíkmegye ásványos forrásai és fürdői . IN : Vitos Mózes : Csíkmegyei füzetek I. Csíkszereda , Nádasfürdő . Csíki Természetjáró és Természetvédő Egyesület . Szerk . Jánosi Csaba és Péter Éva . Csíkszereda , Jánosi Csaba – Berszán József – Péter Éva : Székelyföld fürdői . Csíkszereda , Székelyföld Ivóvíz Alternatív gyógyászat