Kröszl Vilmos
Kröszl Vilmos (Budapest, 1911. november 19. – Budapest, Kőbánya, 1967. augusztus 2.) sütőmunkás, a második világháborúban a zuglói nyilasház parancsnoka, háborús bűnös. 1967-ben kivégezték.

Élete 
Budapesten egy nyolcgyermekes szegény családban született. Anyja Tülk Borbála, római katolikus, Tülk Teréz lánya, apja Kröszl Mihály bécsi születésű római katolikus fűszerkereskedő (1872. dec. 5. – Bp., 1959. febr. 27.), Kröszl Róza fia. A szülők 1901. július 18-án Budapesten házasodtak össze. Kezdetben péknek tanult, majd segédmunkás lett.  

Egészen a nyilas puccsig nem volt tagja semmilyen nyilas mozgalomnak, ám a hatalomátvétel (1944. október 15.) után kérte felvételét a zuglói pártszervezetnél. Kérelmének eleget tettek, s Kröszl a Thököly út 80. szám alatti nyilasházban kezdett "dolgozni". Itt rendszeresen kínozták az embereket, s számtalan kivégzésre is sor került. Nőket erőszakoltak meg, vasrudakkal, gumibottal, bikacsökkel bántalmazták az elfogottakat, testüket, arcukat cigarettával égették meg. Gyermekeket fojtottak vízbe, emberek szemét szúrták ki kötőtűvel.  

1944. november 14-én a "pártházavató ünnepségen" a részeg nyilasok a Rákos-patakhoz vitték a zsidókat, majd főbe lőtték őket. Decemberben 14 zsidót hoztak ugyanide, melyekből Kröszl kiválasztott kettőt, s utasította őket, fussanak versenyt egymással, majd hozzátette, hogy aki nyer, életben marad. A kiválasztottak őrült futásba kezdtek, ám hiába: Kröszlék mindkettejüket főbe lőtték. A többi 12-re ugyanez a sors várt. Ugyanebben a hónapban több foglyot a 67-es villamos sínére fektettek, majd utasították a villamos vezetőjét, menjen át rajtuk, ám a sofőr ezt megtagadta. Karácsonykor ugyancsak ittas állapotban erőszakoltak meg több nőt, s a "hűségpróba" keretein belül körülbelül 30 zsidót főbe lőttek. Kröszl olyan jól "teljesített", hogy még 1944 végén a zuglói pártszervezet vezetője lett. Innentől kezdve "csupán" utasítást adott a foglyok meggyilkolására, saját kezűleg nem gyilkolt.  

A második világháború után nem menekült el, békésen élt tovább Magyarországon, mígnem 1957-ben Zuglóban egy idősebb nő felismerte, aki azonban nevet nem tudott hozzá kapcsolni, s a rendőrségre ment feljelentést tenni. 1965-ben ismét felismerték, immáron a Duna–parton, s ez az áldozat már tudta megkínzója nevét. Kröszl Vilmost és 18 társát lefogták, s bíróság elé állították. A volt nyilas rezzenéstelen arccal hallgatta a kegyetlenkedéseiről szóló vallomásokat, védője Bárándy György volt. 

Két társával, Németh Lajossal és Sándor Alajossal együtt halálra ítélték, s kivégezték. A per többi vádlottait börtönbüntetésre ítélték.

Jegyzetek

Források

További információk 
 HU BFL – XXV.4.f – 9213 – 1967
 
 
 
 Sólyom József–Szabó László: A zuglói nyilasper; Kossuth, Bp., 1967 
 Máthé Áron: A zuglói nyilasok pere, 1967. Értelmezési lehetőségek; Századvég, Bp., 2014

1911-ben született személyek
1967-ben elhunyt személyek
Antiszemitizmus
Holokauszt
Nyilaskeresztes Párt-tagok
Antikommunisták
Kivégzett magyar háborús bűnösök
Budapesten született személyek
Budapest XIV. kerülete
Kröszl Vilmos ( Budapest , november – Budapest , Kőbánya , augusztus ) sütőmunkás , a második világháborúban a zuglói nyilasház parancsnoka , háborús bűnös.ben kivégezték . Élete Budapesten egy nyolcgyermekes szegény családban született . Anyja Tülk Borbála , római katolikus , Tülk Teréz lánya , apja Kröszl Mihály bécsi születésű római katolikus fűszerkereskedő dec. – Bp. , febr. ) , Kröszl Róza fia . A szülők júliusán Budapesten házasodtak össze . Kezdetben péknek tanult , majd segédmunkás lett . Egészen a nyilas puccsig nem volt tagja semmilyen nyilas mozgalomnak , ám a hatalomátvétel október ) után kérte felvételét a zuglói pártszervezetnél . Kérelmének eleget tettek , s Kröszl a Thököly út szám alatti nyilasházban kezdett " dolgozni " . Itt rendszeresen kínozták az embereket , s számtalan kivégzésre is sor került . Nőket erőszakoltak meg , vasrudakkal , gumibottal , bikacsökkel bántalmazták az elfogottakat , testüket , arcukat cigarettával égették meg . Gyermekeket fojtottak vízbe , emberek szemét szúrták ki kötőtűvel . 1944. novemberén a " pártházavató ünnepségen " a részeg nyilasok a Rákos-patakhoz vitték a zsidókat , majd főbe lőtték őket . Decemberbenzsidót hoztak ugyanide , melyekből Kröszl kiválasztott kettőt , s utasította őket , fussanak versenyt egymással , majd hozzátette , hogy aki nyer , életben marad . A kiválasztottak őrült futásba kezdtek , ám hiába : Kröszlék mindkettejüket főbe lőtték . A többire ugyanez a sors várt . Ugyanebben a hónapban több foglyot aes villamos sínére fektettek , majd utasították a villamos vezetőjét , menjen át rajtuk , ám a sofőr ezt megtagadta . Karácsonykor ugyancsak ittas állapotban erőszakoltak meg több nőt , s a " hűségpróba " keretein belül körülbelülzsidót főbe lőttek . Kröszl olyan jól " teljesített " , hogy mégvégén a zuglói pártszervezet vezetője lett . Innentől kezdve " csupán " utasítást adott a foglyok meggyilkolására , saját kezűleg nem gyilkolt . A második világháború után nem menekült el , békésen élt tovább Magyarországon , mígnemben Zuglóban egy idősebb nő felismerte , aki azonban nevet nem tudott hozzá kapcsolni , s a rendőrségre ment feljelentést tenni.ben ismét felismerték , immáron a Duna–parton , s ez az áldozat már tudta megkínzója nevét . Kröszl Vilmost éstársát lefogták , s bíróság elé állították . A volt nyilas rezzenéstelen arccal hallgatta a kegyetlenkedéseiről szóló vallomásokat , védője Bárándy György volt . Két társával , Németh Lajossal és Sándor Alajossal együtt halálra ítélték , s kivégezték . A per többi vádlottait börtönbüntetésre ítélték . Jegyzetek Források További információk HU BFL – XXV.4.f –– Sólyom József–Szabó László : A zuglói nyilasper ; Kossuth, Bp. , Máthé Áron : A zuglói nyilasok pere , Értelmezési lehetőségek ; Századvég , Bp. , 1911-ben született személyek 1967-ben elhunyt személyek Antiszemitizmus Holokauszt Nyilaskeresztes Párt-tagok Antikommunisták Kivégzett magyar háborús bűnösök Budapesten született személyek Budapest XIV. kerülete