Matusán Béla
Matusán Béla (olykor Matisán vagy Matuzsán, Beregszász, 1887. január 28. – Moszkva, 1938. május 29.) vasmunkás, pártmunkás.

Élete 
1902-ben (más források szerint 1903-ban) belépett a Magyarországi Szociáldemokrata Pártba, majd pedig a vasasszakszervezetbe. 1915-ben Budapestre költözött, ahol a Schlick–Nicholson gyárban kezdett dolgozni. 1917-től részt vett az antimilitarista mozgalomban, 1918 tavaszán pedig a vasasszakszervezet fővárosi csoportjának vezetőségi tagja lett. 1918. november 24-én a KMP egyik alapító tagja volt. A Magyarországi Tanácsköztársaság alatt a IV. kerületi, illetve a Budapesti Központi Forradalmi Munkás- és Katonatanács tagja, áprilisban pedig a Jászságba, illetve Jászárokszállásra küldték mint a helyi munkástanácsok mellé kirendelt közigazgatási biztost. A bukás után 1919 végén a vasasszakszervezet győri kerületének titkáraként dolgozott, mígnem letartóztatták, s kitoloncolták Győr városából. Rövid időre Jugoszláviába emigrált, ahonnan visszatért, s 1920 őszétől kezdve Pécsett dolgozott, ahol a helyi szocialista párt titkára, illetve a kommunista emigrációt irányító 5-ös bizottság egyik tagja lett. A következő évben Ausztriába emigrált, ám decemberben a KMP vezetői megbízásából illegálisan visszatért Magyarországra. 1922-ben letartóztatták, ám a szovjet–magyar fogolycsere-akció keretein belül Szovjet-Oroszországba került. Az orosz fővárosban dolgozott mint vasmunkás, és a moszkvai magyar klub egyik vezetője, illetve titkára volt. 1938. március 16-án koholt vádak (kémkedés, szabotázs) alapján letartóztatták. 1938. május 19-én halálraítélték, s 10 nap múlva az ítéletet a butovói kivégzőhelyen végrehajtották. 1956. február 19-én rehabilitálták.

Irodalom 
 Dokumentumok a magyar forradalmi munkásmozgalom történetéből. 1919–1929., Bp.,1964
 Értünk éltek. A munkásmozgalom kiemelkedő, Szolnok megyei elhunyt harcosainak életrajzkötete, Szolnok, 1968
 Hajdu Gyula: Harcban elnyomók és megszállók ellen. Emlékezések a pécsi munkásmozgalomról. Pécs, 1957
 Szabó Ágnes: A Kommunisták Magyarországi Pártjának újjászervezése. (1919–1925). Bp., 1970
 Gecsényi Lajos: Jászföldön a Tanácsköztársaságért. (Matisán Béla életrajza.) Jász Múzeum, Jászberény, 1973

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 
 
 
 A Szocialista Forradalomért (Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 1975. , 445–446. o.)

1887-ben született személyek
Az MSZDP korábbi tagjai
KMP-tagok
Beregszásziak
A szovjet–magyar fogolycsere-akció kicseréltjei
1938-ban elhunyt személyek
Butovóban kivégzett személyek
Magyarországon bebörtönzött baloldali személyek (1919–1945)
Matusán Béla ( olykor Matisán vagy Matuzsán , Beregszász , január – Moszkva , május ) vasmunkás , pártmunkás . Élete 1902-ben ( más források szerintban ) belépett a Magyarországi Szociáldemokrata Pártba , majd pedig a vasasszakszervezetbe.ben Budapestre költözött , ahol a Schlick–Nicholson gyárban kezdett dolgozni.től részt vett az antimilitarista mozgalomban,tavaszán pedig a vasasszakszervezet fővárosi csoportjának vezetőségi tagja lett. novemberén a KMP egyik alapító tagja volt . A Magyarországi Tanácsköztársaság alatt a IV. kerületi , illetve a Budapesti Központi Forradalmi Munkás- és Katonatanács tagja , áprilisban pedig a Jászságba , illetve Jászárokszállásra küldték mint a helyi munkástanácsok mellé kirendelt közigazgatási biztost . A bukás utánvégén a vasasszakszervezet győri kerületének titkáraként dolgozott , mígnem letartóztatták , s kitoloncolták Győr városából . Rövid időre Jugoszláviába emigrált , ahonnan visszatért , sőszétől kezdve Pécsett dolgozott , ahol a helyi szocialista párt titkára , illetve a kommunista emigrációt irányítóös bizottság egyik tagja lett . A következő évben Ausztriába emigrált , ám decemberben a KMP vezetői megbízásából illegálisan visszatért Magyarországra.ben letartóztatták , ám a szovjet–magyar fogolycsere-akció keretein belül Szovjet-Oroszországba került . Az orosz fővárosban dolgozott mint vasmunkás , és a moszkvai magyar klub egyik vezetője , illetve titkára volt. márciusán koholt vádak ( kémkedés , szabotázs ) alapján letartóztatták. májusén halálraítélték , snap múlva az ítéletet a butovói kivégzőhelyen végrehajtották . februárén rehabilitálták . Irodalom Dokumentumok a magyar forradalmi munkásmozgalom történetéből. 1929. , Bp.,1964 Értünk éltek . A munkásmozgalom kiemelkedő , Szolnok megyei elhunyt harcosainak életrajzkötete , Szolnok , Hajdu Gyula : Harcban elnyomók és megszállók ellen . Emlékezések a pécsi munkásmozgalomról . Pécs , Szabó Ágnes : A Kommunisták Magyarországi Pártjának újjászervezése. 1925) . Bp. , Gecsényi Lajos : Jászföldön a Tanácsköztársaságért . ( Matisán Béla életrajza . ) Jász Múzeum , Jászberény , Megjegyzések Jegyzetek Források A Szocialista Forradalomért ( Kossuth Könyvkiadó , Budapest,,446. o . ) 1887-ben született személyek Az MSZDP korábbi tagjai KMP-tagok Beregszásziak A szovjet–magyar fogolycsere-akció kicseréltjei 1938-ban elhunyt személyek Butovóban kivégzett személyek Magyarországon bebörtönzött baloldali személyek1945 )