Berlini szerződés
Berlini szerződés  név alatt ismeretes az érdekelt európai hatalmak között 1878-ban Berlinben megtartott kongresszuson  létrejött 1878. július 13-án kelt egyezmény. A kongresszus célja és az egyezmények tárgya az utóbbi évek keleti eseményei és az 1877–1878-as orosz–török háború által, melyet az előzetes San Stefanó-i békekötés zárt le, a keleten felmerült kérdéseket európai szinten, az 1856. március 30-án kötött párizsi szerződés határozataival összehangzásban szabályozni. A kongresszuson részt vett és a szerződést aláíró hatalmak: Ausztria–Magyarország; Németország; a Francia Köztársaság; Nagy-Britannia; Olaszország; Oroszország és Törökország. Ausztria-Magyarország meghatalmazottaiként a kongresszuson Andrássy Gyula gróf, akkori külügyminiszter, Károlyi Alajos gróf, németországi nagykövet és Heinrich von Haymerle báró, olaszországi nagykövet szerepeltek. Az érdekelt többi hatalmasságok is három-három meghatalmazott által voltak képviselve, a két meghatalmazott által képviselt Olaszországnak kivételével. Történelmi nevezetességű államférfiak közül meghatalmazottakként szerepeltek a kongresszuson: Otto von Bismarck, Benjamin Disraeli és Alekszandr Gorcsakov herceg. Ausztria-Magyarország részéről Ferenc József császár és király a szerződést 1878. július 26-án kelt jóváhagyási záradékkal hagyta helyben, és azt a magyar törvényhozás mint 1879. évi VIII. törvénycikkel az ország törvényei közé iktatta.

A szerződés tárgyai

Az egyes pontok tartalma 
 I. A berlini szerződés Bulgáriát önhatósági és adózó fejedelemséggé alakította a szultán hűbérurasága - szuverenitása - alatt, keresztény kormánnyal és belföldi néphaddal. Megállapította a fejedelemséghez tartozó területeket s a fejedelemségnek határait. A szükséges határigazításnak megállapítását egy európai bizottságra bízván, amelyben a szerződést aláírt hatalmak képviselve lesznek. A bolgár fejedelem a nép által szabadon választandó; a választás érvényéhez szükséges a szultán megerősítése és a szerződéshez járult hatalmak beleegyezése. Az európai nagyhatalmak uralkodó családjainak egyik tagja sem választható meg bolgár fejedelemnek. A berlini szerződés megállapította egyúttal Bulgária közjogának alapelveit, az alapelvek élére állítva a teljes vallásszabadságnak elvét; a szultánnak fizetendő hűbéradót a fejedelemség területének közép jövedelme alapján, szinte a szerződő hatalmak állapítják meg. Az ideiglenes kormányt a szervezeti szabályzat elkészültéig a berlini szerződés egy orosz császári biztosra bízta, azonban a többi érdekelt hatalmak konzuljainak ellenőrzése mellett és azzal a megszorítással, hogy az ideiglenes kormány tartama a szerződés jóváhagyásától számított 9 hónapon túl meg nem hosszabbítható.
 II. Kelet-Rumélia - a Balkán hegységtől délre alakított tartomány, amelynek határait hasonlókép a szerződés megállapította - a szultánnak közvetlen politikai és katonai fennhatósága alatt áll, közigazgatási autonómiát élvez s keresztény főkormányzóval kell bírnia, kit a szultán, a hatalmak helybenhagyásával nevez ki. A tartomány szervezésének, a főkormányzó hatalom és hatáskörének a tartomány közigazgatási, birói és pénzügyi kormányzatának közelebbi szabályozását a berlini szerződés egy e célra alakítandó európai bizottságra bízta.
 III. Kréta szigetét s az európai Törökország többi részeit, melyek számára a szerződésben külön szervezetről gondoskodva nincs, a szerződés annyiban vette oltalmába, amennyiben kikötötte, hogy Kréta érdekében már előbb (1868) létesített szervezeti szabályzatot a fényes kapu lelkiismeretesen gyakorlatba vegye s hason szervezetet az európai Törökország egyéb részeiben is léptessen életbe.
 IV. A szerződés IV. pontján alapszik Bosznia és Hercegovina tartományoknak Ausztria–Magyarország által történt-megszállása és kormányzása. („Bosznia okkupációja”)
 Az V. pont elismeri Montenegró függetlenségét megállapítja határait, Antivárinak (ma: Bar) és partvidékének hozzácsatolásával. Azonban: 
 a) Montenegró hadi hajót és hadi lobogót nem tarthat;
 b) Antivári kikötője s minden vizei minden nemzetek hadi hajói számára elzárva maradnak; 
 c) Montenegró elfogadja a Dalmáciában érvényes tengerészeti törvényeket; 
 d) az új montenegrói területen Ausztria-Magyarország egy utat és egy vasutat építhet s fenntarthat; 
 e) viszont Ausztria-Magyarország gyakorolja a montenegrói tengerpart hosszában a tengeri és egészségügyi rendőrséget és oltalmában részesíti a montenegrói kereskedelmi lobogót. 
 A VI. pont Szerbiának, a VII. Romániának függetlenségét elismeri, meghatározza a két fejedelemségnek határait, a függetlenségnek feltételeit, amelyek között úgy mint Montenegrónál is első helyen a vallásszabadság biztosítása foglal helyet s rendezi azokat a viszonyokat, amelyeknek rendezését a fejedelemségek függetlenségének elismerése szükségessé tette.
 VIII. A Duna hajózási szabadsága érdekében, a melyet már előbbi szerződések európai érdeknek elismertek, a berlini szerződés rendeli, hogy
 a) hogy minden várat és erődítést, mely a folyam menten a vaskaputól egész torkolatáig fennáll, leromboljanak és újakat nem emeljenek;
 b) a Vaskapun alól, a folyamrendőrségi és vámszolgálatra rendelt vízi járóművek kivételével, hadi hajók nem járhatnak; 
 c) a Vaskapunál és zuhatagoknál levő hajózási akadályok elhárítására szükséges munkálatok végrehajtására Ausztria-Magyarország nyert megbízást a munka költségének fedezésére szolgáló ideiglenes díjszedés jogának javára történt fenntartása mellett. 
 IX. Oroszország több területet kapott Ázsiában Törökországtól (Ardahan, Kars és Batumi területeket), amelyek között az európai kereskedelem szempontjából legnevezetesebb a batumi tengeri kikötő, viszont Törökország visszakapott a San Stefanó-i békeszerződés által átengedett bizonyos más területeket (jelesül Alagerd völgyét és Bajazid városát).
 X. Törökország kötelezte magát, hogy haladék nélkül megvalósítja a reformokat, amelyeket az örmények által lakott tartományok helyi viszonyai megkívánnak s szavatosságot vállal a tartományok lakosságának biztonságáról a cserkeszek és kurdok ellen. 
 XI. A vallásszabadság elve a legteljesebb mérvben magában a Oszmán Birodalomban is érvényesül. Vallása miatt senki sem zárható ki polgári és politikai jogok élvezetéből, közhivatalok, tisztségek és méltóságok viseléséből, vagy a különféle üzletek és iparok folytatásából. Bíróság elé tanúságtételre mindenki valláskülönbség nélkül bocsátandó. 
 XII. Végül a berlini szerződés hatályában fenntartotta az 1856. március 30-i párizsi és az 1871. március 13-i londoni szerződéseket, amennyiben egyes határozataikat maga a berlini szerződés el nem törölte vagy nem módosította.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 San Stefanó-i béke
 Bolgár–török határ
 Berlini kongresszus

További információk 
 A keleti ügyekre vonatkozó okmányok. St. Stefanoi előleges béke / A congressus jegyzőkönyvei és berlini szerződés; Állami Ny., Bécs, 1878
Palotás Emil: Az Osztrák-Magyar Monarchia balkáni politikája a berlini kongresszus után, 1878–1881; Akadémiai, Bp., 1982

 

Nemzetközi szerződések
Orosz–oszmán háborúk
1878
Berlini szerződés név alatt ismeretes az érdekelt európai hatalmak közöttban Berlinben megtartott kongresszuson létrejött júliusán kelt egyezmény . A kongresszus célja és az egyezmények tárgya az utóbbi évek keleti eseményei és az1878-as orosz–török háború által , melyet az előzetes San Stefanó-i békekötés zárt le , a keleten felmerült kérdéseket európai szinten , az márciusán kötött párizsi szerződés határozataival összehangzásban szabályozni . A kongresszuson részt vett és a szerződést aláíró hatalmak : Ausztria–Magyarország ; Németország ; a Francia Köztársaság ; Nagy-Britannia ; Olaszország ; Oroszország és Törökország . Ausztria-Magyarország meghatalmazottaiként a kongresszuson Andrássy Gyula gróf , akkori külügyminiszter , Károlyi Alajos gróf , németországi nagykövet és Heinrich von Haymerle báró , olaszországi nagykövet szerepeltek . Az érdekelt többi hatalmasságok is három-három meghatalmazott által voltak képviselve , a két meghatalmazott által képviselt Olaszországnak kivételével . Történelmi nevezetességű államférfiak közül meghatalmazottakként szerepeltek a kongresszuson : Otto von Bismarck , Benjamin Disraeli és Alekszandr Gorcsakov herceg . Ausztria-Magyarország részéről Ferenc József császár és király a szerződést júliusán kelt jóváhagyási záradékkal hagyta helyben , és azt a magyar törvényhozás mint évi VIII. törvénycikkel az ország törvényei közé iktatta . A szerződés tárgyai Az egyes pontok tartalma I. A berlini szerződés Bulgáriát önhatósági és adózó fejedelemséggé alakította a szultán hűbérurasága - szuverenitása - alatt , keresztény kormánnyal és belföldi néphaddal . Megállapította a fejedelemséghez tartozó területeket s a fejedelemségnek határait . A szükséges határigazításnak megállapítását egy európai bizottságra bízván , amelyben a szerződést aláírt hatalmak képviselve lesznek . A bolgár fejedelem a nép által szabadon választandó ; a választás érvényéhez szükséges a szultán megerősítése és a szerződéshez járult hatalmak beleegyezése . Az európai nagyhatalmak uralkodó családjainak egyik tagja sem választható meg bolgár fejedelemnek . A berlini szerződés megállapította egyúttal Bulgária közjogának alapelveit , az alapelvek élére állítva a teljes vallásszabadságnak elvét ; a szultánnak fizetendő hűbéradót a fejedelemség területének közép jövedelme alapján , szinte a szerződő hatalmak állapítják meg . Az ideiglenes kormányt a szervezeti szabályzat elkészültéig a berlini szerződés egy orosz császári biztosra bízta , azonban a többi érdekelt hatalmak konzuljainak ellenőrzése mellett és azzal a megszorítással , hogy az ideiglenes kormány tartama a szerződés jóváhagyásától számítotthónapon túl meg nem hosszabbítható . II. Kelet-Rumélia - a Balkán hegységtől délre alakított tartomány , amelynek határait hasonlókép a szerződés megállapította - a szultánnak közvetlen politikai és katonai fennhatósága alatt áll , közigazgatási autonómiát élvez s keresztény főkormányzóval kell bírnia , kit a szultán , a hatalmak helybenhagyásával nevez ki . A tartomány szervezésének , a főkormányzó hatalom és hatáskörének a tartomány közigazgatási , birói és pénzügyi kormányzatának közelebbi szabályozását a berlini szerződés egy e célra alakítandó európai bizottságra bízta . III. Kréta szigetét s az európai Törökország többi részeit , melyek számára a szerződésben külön szervezetről gondoskodva nincs , a szerződés annyiban vette oltalmába , amennyiben kikötötte , hogy Kréta érdekében már előbblétesített szervezeti szabályzatot a fényes kapu lelkiismeretesen gyakorlatba vegye s hason szervezetet az európai Törökország egyéb részeiben is léptessen életbe . IV . A szerződés IV . pontján alapszik Bosznia és Hercegovina tartományoknak Ausztria–Magyarország által történt-megszállása és kormányzása . ( „ Bosznia okkupációja” ) Az V . pont elismeri Montenegró függetlenségét megállapítja határait , Antivárinak ( ma: Bar ) és partvidékének hozzácsatolásával . Azonban : a ) Montenegró hadi hajót és hadi lobogót nem tarthat ; b ) Antivári kikötője s minden vizei minden nemzetek hadi hajói számára elzárva maradnak ; c ) Montenegró elfogadja a Dalmáciában érvényes tengerészeti törvényeket ; d ) az új montenegrói területen Ausztria-Magyarország egy utat és egy vasutat építhet s fenntarthat ; e ) viszont Ausztria-Magyarország gyakorolja a montenegrói tengerpart hosszában a tengeri és egészségügyi rendőrséget és oltalmában részesíti a montenegrói kereskedelmi lobogót . A VI. pont Szerbiának , a VII. Romániának függetlenségét elismeri , meghatározza a két fejedelemségnek határait , a függetlenségnek feltételeit , amelyek között úgy mint Montenegrónál is első helyen a vallásszabadság biztosítása foglal helyet s rendezi azokat a viszonyokat , amelyeknek rendezését a fejedelemségek függetlenségének elismerése szükségessé tette . VIII. A Duna hajózási szabadsága érdekében , a melyet már előbbi szerződések európai érdeknek elismertek , a berlini szerződés rendeli , hogy a ) hogy minden várat és erődítést , mely a folyam menten a vaskaputól egész torkolatáig fennáll , leromboljanak és újakat nem emeljenek ; b ) a Vaskapun alól , a folyamrendőrségi és vámszolgálatra rendelt vízi járóművek kivételével , hadi hajók nem járhatnak ; c ) a Vaskapunál és zuhatagoknál levő hajózási akadályok elhárítására szükséges munkálatok végrehajtására Ausztria-Magyarország nyert megbízást a munka költségének fedezésére szolgáló ideiglenes díjszedés jogának javára történt fenntartása mellett . IX. Oroszország több területet kapott Ázsiában Törökországtól ( Ardahan , Kars és Batumi területeket ) , amelyek között az európai kereskedelem szempontjából legnevezetesebb a batumi tengeri kikötő , viszont Törökország visszakapott a San Stefanó-i békeszerződés által átengedett bizonyos más területeket ( jelesül Alagerd völgyét és Bajazid városát ) . X . Törökország kötelezte magát , hogy haladék nélkül megvalósítja a reformokat , amelyeket az örmények által lakott tartományok helyi viszonyai megkívánnak s szavatosságot vállal a tartományok lakosságának biztonságáról a cserkeszek és kurdok ellen. XI. A vallásszabadság elve a legteljesebb mérvben magában a Oszmán Birodalomban is érvényesül . Vallása miatt senki sem zárható ki polgári és politikai jogok élvezetéből , közhivatalok , tisztségek és méltóságok viseléséből , vagy a különféle üzletek és iparok folytatásából . Bíróság elé tanúságtételre mindenki valláskülönbség nélkül bocsátandó. XII. Végül a berlini szerződés hatályában fenntartotta az márciusi párizsi és az márciusi londoni szerződéseket , amennyiben egyes határozataikat maga a berlini szerződés el nem törölte vagy nem módosította . Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek San Stefanó-i béke Bolgár–török határ Berlini kongresszus További információk A keleti ügyekre vonatkozó okmányok . St . Stefanoi előleges béke / A congressus jegyzőkönyvei és berlini szerződés ; Állami Ny. , Bécs , Palotás Emil : Az Osztrák-Magyar Monarchia balkáni politikája a berlini kongresszus után,1881 ; Akadémiai , Bp. , Nemzetközi szerződések Orosz–oszmán háborúk 1878