San Martín Texmelucan de Labastida
San Martín Texmelucan de Labastida egy város Mexikó Puebla államának nyugati részén, lakossága 2010-ben meghaladta a 75 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A város a Vulkáni-kereszthegység egyik medencéjében épült fel a tenger szintje felett körülbelül 2250 méter magasságban, közel Tlaxcala állam határához. Átfolyik rajta az Atoyac és a Cotzalá nevű vízfolyás. Környéke sűrűn lakott, szinte egybeépült több másik várossal is.

Éghajlat
A város éghajlata meleg, de nem forró és nyáron–ősz elején viszonylag csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 30 °C-os hőséget, de a rekord csak a 40 °C-ot érte el. Az átlagos hőmérsékletek a januári 13,5 és a júniusi 19,3 fok között váltakoznak, fagy ősztől tavaszig előfordulhat. Az évi átlagosan 802 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel 70%-a.

Népesség
A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett:

Története
A település neve három fő részből tevődik össze. A San Martín előtagot Tours-i Szent Márton tiszteletére kapta, a Texmelucan szó a navatl nyelvű Tetzmollocanból ered, aminek jelentése magyaltölgyek helye, a Labastida utótagot pedig a Nemzeti Gárda egy alhadnagyának, Albino Labastidának emlékére vette fel, akit 1861-ben az itteni főtéren gyilkoltak meg.

Texmelucan völgye már körülbelül i. e. 1600 óta lakott, ezt a környék több régészeti lelőhelye is bizonyítja. Az idők során többnyire a huejotzingói birodalom része volt, ám néha Tlaxcala is kiterjesztette idáig határait. A huejutzingóiak, a tlaxkaltékok és az aztékok több csatát is vívtak a közelben. A spanyolok megérkezésének idejére a mai város pontos helyén nem létezett település, csak fenyő- és magyaltölgyerdők, valamint mocsarak. Az indián falvak az Iztaccíhuatl oldalában épültek fel.

Bár Hernán Cortés már 1520-ban eljutott ide, a terület újbóli benépesülése csak 1540–1560 között kezdődött, amikor is spanyol parasztok települtek le, akik főként búzatermesztéssel foglalkoztak. San Martínt 1598-ban alapították, később felvette a San Martín Tlauzinteco nevet, és innentől kezdve ismert volt San Martín Tlauzinteco de los Españoles és San Martín de los Conchos néven is. A 17. század közepétől nevezik Texmelucannak. A város 1699-ben partido-székhellyé vált, 1861. augusztus 31-én pedig megkapta a ciudad rangot. Innentől kezdve viseli mai teljes nevét, a San Martín Texmelucan de Labastidát.

A település Szent Mária Magdolna-temploma 1615-ben épült, 1683-ban pedig a Szent Márton-templom készült el. 1746-ban kezdték el a Rózsafüzér-kápolna építését. 1821-ben, a mexikói függetlenségi háború utolsó évében Agustín de Iturbide és háromgaranciás hadserege átvonult San Martín Texmelucanon is. 1847-ben amerikai támadástól tartva megerősítették a várost, Antonio López de Santa Anna tábornok pedig ide érkezve szervezte újjá erőit. 1856-ban Ignacio Comonfort elnök is itt rendezte csapatait, melyek célja Puebla visszafoglalása volt. 1861-ben José Ordóñez és 400 embere támadta meg a várost, és meggyilkolta Albino Labastidát és Ignacio Nievát, a Nemzeti Gárda tagjait. 1862-ben ismét megerősítették a város védelmét, ezúttal a franciák ellen, ám két évvel később azok mégis elfoglalták San Martínt, és csak 1867-ben verte ki őket Porfirio Díaz egyik köztársasági serege.

A 19. század végén jelentős közlekedési fejlesztések történtek a térségben: 1882-ben nyílt meg a San Martínt Pueblával összekötő vasútvonal, 1893-ban a Mexikóváros–Puebla országút, és ugyanebben az évben összekapcsolták az óceánokat összekötő vasutakat. 1898-ban nyílt meg az első textilüzem és az első postahivatal, két évvel később pedig távíróvonal létesült. 1902-ben és 1903-ban bevezették az elektromos hálózatot, a telefont és az ivóvízrendszert. 1917-ben nyílt meg a ma Domingo Arenasról elnevezett községi piac, 1926-ban pedig a Mexikóváros–Puebla út új nyomvonala, amely kettéosztotta a várost. Az 1960-as évek végétől folyamatos az ipar (többek között a vegyipar) fejlődése a városban.

Turizmus, látnivalók, kultúra
A város legfontosabb műemléke az 1615-ben alapított, egykori ferences kolostor. Szintén régi, 17. századi épület a barokk stílusú Szent Márton-templom. Múzeumai nincsenek. A helyi kézművesek legfontosabb termékei az agyagból égetett fazekak, régebben pedig faragott fabútorokat is készítettek. A település egyik fő ünnepe november 11., a védőszent, Szent Márton napja.

Jegyzetek

Puebla települései
San Martín Texmelucan de Labastida egy város Mexikó Puebla államának nyugati részén , lakosságaben meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A város a Vulkáni-kereszthegység egyik medencéjében épült fel a tenger szintje felett körülbelülméter magasságban , közel Tlaxcala állam határához . Átfolyik rajta az Atoyac és a Cotzalá nevű vízfolyás . Környéke sűrűn lakott , szinte egybeépült több másik várossal is . Éghajlat A város éghajlata meleg , de nem forró és nyáron–ősz elején viszonylag csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord csak a°C-ot érte el . Az átlagos hőmérsékletek a januári5 és a júniusi3 fok között váltakoznak , fagy ősztől tavaszig előfordulhat . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel-a . Népesség A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett : Története A település neve három fő részből tevődik össze . A San Martín előtagot Tours-i Szent Márton tiszteletére kapta , a Texmelucan szó a navatl nyelvű Tetzmollocanból ered , aminek jelentése magyaltölgyek helye , a Labastida utótagot pedig a Nemzeti Gárda egy alhadnagyának , Albino Labastidának emlékére vette fel , akitben az itteni főtéren gyilkoltak meg . Texmelucan völgye már körülbelül i. e.óta lakott , ezt a környék több régészeti lelőhelye is bizonyítja . Az idők során többnyire a huejotzingói birodalom része volt , ám néha Tlaxcala is kiterjesztette idáig határait . A huejutzingóiak , a tlaxkaltékok és az aztékok több csatát is vívtak a közelben . A spanyolok megérkezésének idejére a mai város pontos helyén nem létezett település , csak fenyő- és magyaltölgyerdők , valamint mocsarak . Az indián falvak az Iztaccíhuatl oldalában épültek fel . Bár Hernán Cortés márban eljutott ide , a terület újbóli benépesülése csak1560 között kezdődött , amikor is spanyol parasztok települtek le , akik főként búzatermesztéssel foglalkoztak . San Martíntban alapították , később felvette a San Martín Tlauzinteco nevet , és innentől kezdve ismert volt San Martín Tlauzinteco de los Españoles és San Martín de los Conchos néven is . A század közepétől nevezik Texmelucannak . A városben partido-székhellyé vált , augusztusén pedig megkapta a ciudad rangot . Innentől kezdve viseli mai teljes nevét , a San Martín Texmelucan de Labastidát . A település Szent Mária Magdolna-templomaben épült, ban pedig a Szent Márton-templom készült el.ban kezdték el a Rózsafüzér-kápolna építését.ben , a mexikói függetlenségi háború utolsó évében Agustín de Iturbide és háromgaranciás hadserege átvonult San Martín Texmelucanon is.ben amerikai támadástól tartva megerősítették a várost , Antonio López de Santa Anna tábornok pedig ide érkezve szervezte újjá erőit.ban Ignacio Comonfort elnök is itt rendezte csapatait , melyek célja Puebla visszafoglalása volt.ben José Ordóñez ésembere támadta meg a várost , és meggyilkolta Albino Labastidát és Ignacio Nievát , a Nemzeti Gárda tagjait.ben ismét megerősítették a város védelmét , ezúttal a franciák ellen , ám két évvel később azok mégis elfoglalták San Martínt , és csakben verte ki őket Porfirio Díaz egyik köztársasági serege . A század végén jelentős közlekedési fejlesztések történtek a térségben: ben nyílt meg a San Martínt Pueblával összekötő vasútvonal, ban a Mexikóváros–Puebla országút , és ugyanebben az évben összekapcsolták az óceánokat összekötő vasutakat.ban nyílt meg az első textilüzem és az első postahivatal , két évvel később pedig távíróvonal létesült.ben ésban bevezették az elektromos hálózatot , a telefont és az ivóvízrendszert.ben nyílt meg a ma Domingo Arenasról elnevezett községi piac, ban pedig a Mexikóváros–Puebla út új nyomvonala , amely kettéosztotta a várost . Azas évek végétől folyamatos az ipar ( többek között a vegyipar ) fejlődése a városban . Turizmus , látnivalók , kultúra A város legfontosabb műemléke azben alapított , egykori ferences kolostor . Szintén régi , századi épület a barokk stílusú Szent Márton-templom . Múzeumai nincsenek . A helyi kézművesek legfontosabb termékei az agyagból égetett fazekak , régebben pedig faragott fabútorokat is készítettek . A település egyik fő ünnepe november , a védőszent , Szent Márton napja . Jegyzetek Puebla települései