Csi-lin
A  csodálatos patás állat a kínai mitológiában, amelyet gyakran egyszarvúként vagy unikornisként is értelmeznek és neveznek.

Eredete
Elnevezését két szó összeolvadásával magyarázzák, amely szerint a  麒 a hím egyszarvút, míg a lin 麟 nőstény egyszarvút jelentené. Írott forrásban legkorábban az i. e. 5. században keletkezett ban bukkan fel.

Alakja és szimbolikája
A t ugyan a források többféleképpen írják le, de ezek a leírások csupán részleteikben különböznek egymástól. Mindegyik leírás azt az ősi elvet követi, miszerint a  testrészei különböző állatok részeihez hasonlatosak. A  teste olyan, mint a szarvasé, nyaka, mint a farkasé, a farka, mint a bikáé, egy szarva van, amely „puha sapkában” (ti. ránőtt húsban) végződik, a patája olyan, mint a lóé, szőre tarka (egyes változatok szerint vörösesbarna). Vannak olyan források is, amelyek fehér és zöld színű t is megkülönböztetnek. Amikor lépked, nem tapossa el a földön a füvet és a rovarokat, nem táplálkozik élő fűvel, csakis csodálatos növényeket eszik. Egyes elképzelések szerint még repülni is tud, a vízen pedig épp úgy jár, mint a szárazföldön. A legrégebbi szövegekben gyakran a szarvasok vezéreként jelenik meg. Ő az emlős állatok feje (a madaraké a ). Jellegzetessége a szarva, amellyel kapcsolatban a szövegek kiemelik, hogy nem hegyes, így ártani sem tud vele. Az ókori filozófiai szerzők a  仁 humanitás, emberszeretet, altruizmus megtestesüléseként értelmezték. A  egyszarvú jellegéhez többféle magyarázat is kapcsolódik: egyesek szerint az ország egységének jelképe, míg mások szerint az uralkodó egyeduralmáé.

A 8-9. században élt író, filozófus  a következőképpen ír Az unikornisról című esszéjében:

A taoista legendákban a Nyugati anyakirálynő,  kíséretébe tartozó halhatatlanok hátasállata a fehér . Az ókorban és a középkorban számos történetet jegyeztek fel a  megjelenéséről vagy elfogásáról, amely minden esetben az ideális, bölcs kormányzás előjelének számított. A  elfogásával fejezi be Konfuciusz a Tavasz és ősz című krónikáját, melynek szavai azóta közmondásak számítanak. Általánosan elterjedt nézet volt, hogy a  megjelenése a természet lecsendesülését és felvirágzását eredményezi, s egy nagy hatású bölcs ember megszületésének előjele. A hagyomány szerint Konfuciusz születését is a  megjelenése jelezte előre, amelynek a szájából egy jáde-írás került elő, melyen a -ház kormányzásával kapcsolatos jövendölések voltak olvashatók. Azonban Konfuciusz halálát is egy  felbukkanása jelezte, akárcsak egyes királyságok, országok összeomlását.

A kínai népi hiedelemben a  megjelenését fiúgyermek születésével hozzák kapcsolatba: „az égből alászálló  fiúgyermeket hoz” Ezt a jókívánságot ábrázoló kép gyakori témája a hagyományos papírkivágásoknak és népi fanyomatoknak.

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 
  „Kínai mitológia”. In Mitológiai enciklopédia II. kötet, 385-456. o. Fordította: Kalmár Éva. Budapest: Gondolat Kiadó, 1988.  II. kötet

Kapcsolódó szócikkek 
 Kínai mitológia

Kínai mitológia
A csodálatos patás állat a kínai mitológiában , amelyet gyakran egyszarvúként vagy unikornisként is értelmeznek és neveznek . Eredete Elnevezését két szó összeolvadásával magyarázzák , amely szerint a 麒 a hím egyszarvút , míg a lin 麟 nőstény egyszarvút jelentené . Írott forrásban legkorábban az i . e. században keletkezett ban bukkan fel . Alakja és szimbolikája A t ugyan a források többféleképpen írják le , de ezek a leírások csupán részleteikben különböznek egymástól . Mindegyik leírás azt az ősi elvet követi , miszerint a testrészei különböző állatok részeihez hasonlatosak . A teste olyan , mint a szarvasé , nyaka , mint a farkasé , a farka , mint a bikáé , egy szarva van , amely „ puha sapkában” ( ti . ránőtt húsban ) végződik , a patája olyan , mint a lóé , szőre tarka ( egyes változatok szerint vörösesbarna ) . Vannak olyan források is , amelyek fehér és zöld színű t is megkülönböztetnek . Amikor lépked , nem tapossa el a földön a füvet és a rovarokat , nem táplálkozik élő fűvel , csakis csodálatos növényeket eszik . Egyes elképzelések szerint még repülni is tud , a vízen pedig épp úgy jár , mint a szárazföldön . A legrégebbi szövegekben gyakran a szarvasok vezéreként jelenik meg . Ő az emlős állatok feje ( a madaraké a ) . Jellegzetessége a szarva , amellyel kapcsolatban a szövegek kiemelik , hogy nem hegyes , így ártani sem tud vele . Az ókori filozófiai szerzők a 仁 humanitás , emberszeretet , altruizmus megtestesüléseként értelmezték . A egyszarvú jellegéhez többféle magyarázat is kapcsolódik : egyesek szerint az ország egységének jelképe , míg mások szerint az uralkodó egyeduralmáé . A században élt író , filozófus a következőképpen ír Az unikornisról című esszéjében : A taoista legendákban a Nyugati anyakirálynő , kíséretébe tartozó halhatatlanok hátasállata a fehér \ . Az ókorban és a középkorban számos történetet jegyeztek fel a megjelenéséről vagy elfogásáról , amely minden esetben az ideális , bölcs kormányzás előjelének számított . A elfogásával fejezi be Konfuciusz a Tavasz és ősz című krónikáját , melynek szavai azóta közmondásak számítanak . Általánosan elterjedt nézet volt , hogy a megjelenése a természet lecsendesülését és felvirágzását eredményezi , s egy nagy hatású bölcs ember megszületésének előjele . A hagyomány szerint Konfuciusz születését is a megjelenése jelezte előre , amelynek a szájából egy jáde-írás került elő , melyen a -ház kormányzásával kapcsolatos jövendölések voltak olvashatók . Azonban Konfuciusz halálát is egy felbukkanása jelezte , akárcsak egyes királyságok , országok összeomlását . A kínai népi hiedelemben a megjelenését fiúgyermek születésével hozzák kapcsolatba : „ az égből alászálló fiúgyermeket hoz” Ezt a jókívánságot ábrázoló kép gyakori témája a hagyományos papírkivágásoknak és népi fanyomatoknak . Megjegyzések Jegyzetek Források „ Kínai mitológia” . In Mitológiai enciklopédia II. kötet , o . Fordította : Kalmár Éva . Budapest : Gondolat Kiadó , II. kötet Kapcsolódó szócikkek Kínai mitológia Kínai mitológia