Hszi-vang-mu
(magyarul: Nyugati anyakirálynő, vagy Nyugati Királyi Anya) a nyugati égtáj úrasszonya az ókori kínai mitológiában, később egyfajta istennő. Egyes legendák szerint ő birtokolja a halhatatlanság varázsszerét. A legősibb mítoszokban  az alvilág nyugaton található birodalmának uralkodónője lehetett. A középkori taoizmusban és a folklórban  a halhatatlanok Kunlun hegyi paradicsomának gazdasszonya, ahol a halhatatlanság őszibarackjai teremnek. A középkori képeken t gyönyörű fiatal nőként ábrázolták, udvari öltözékben, hajában hajtűvel, gyakorta páva kíséretében, vagy páván ülve.

Korai története
A legrégibb leírásokban, például a Hegyek és vizek könyvében (i. e. 4-2. sz.)  emberhez hasonlatos lényként szerepe, akinek párducfarka és tigrisfoga van, szeret fütyülni, kócos hajában hajtűt visel, és ő felügyeli az égi büntetéseket és az „öt fenyítést”.  egy barlangban lakik, és három kék madár hordja neki az élelmet. A Hegyek és vizek könyvéhez íródott egyik kommentár szerző,  szerint t egy olyan istenségnek tekintették, aki járványokkal, betegségekkel és természeti csapásokkal árasztotta el a világot. Egy 3. századi mű, a  (《博物志》; „Minden dolgok leírása”) szerint  rendelkezik az emberek életével, kivéve a bölcsekét, a szentekét és a taoistákét. Az alakjával kapcsolatos legkorábbi mítoszok szerint, kezdetben minden bizonnyal a halál és a ragályos betegségek istene lehetett. Más mítoszok azonban úgy tudják, hogy  a Kunlun hegyen él a palotájában, ahol a függőkertjei ( 懸圃) is találhatók. Más legendaváltozatok szerint a Fehér Jádehegyen ( 白玉山) lakik, és a lakhelyéhez vezető úton folyik a  (若水) folyó.

Az i. sz. 193-nál nem későbbi  kripta ( tartomány) bejáratánál látható sírkövön t még antropomorf alakban ábrázolják, a hajában hatalmas hajtűvel. A hegy központi, legmagasabb csúcsán trónol, alatta valamivel pedig egy tigris látható, amely a nyugati égtáj szelleme. Mellette nyulak találhatók, amelyek mozsarakban a halhatatlanság elixírjét őrölik. Ennek a szernek a megszerzése áll a központjában a , a mesteríjász közismert történetének is. Az időszámítás kezdete körül azonban  fokozatosan emberi alakot öltött, általában már gyönyörű nőként ábrázolták. A Han-dinasztia hivatalos történeti művében, a ban (i. sz. 1. sz.) az olvasható, hogy t istenségként tisztelték, aki az égi büntetéseket felügyeli. Egy i. sz. 3. században történt hatalmas aszály idején áldozatokat mutattak be nak, amelyeket a szenvedők megsegítéséért való könyörgések kísértek.

Kapcsolata a kínai uralkodókkal

császár
A Bambusz-évkönyvek tanúsága szerint a legendás  császár uralkodásának 9. esztendejébe maga  látogatott el az uralkodóhoz.

Nagy 
A jelentős konfuciánus filozófus,  (kb. i. e. 312–230) szerint a legendás uralkodó Nagy   országában folytatta a tanulmányait.

Mu király

A -dinasztia ötödik uralkodójának Mu királynak ( 穆王; i. e. 10. sz.), a legendás utazását írja le a vitatott keletkezésű (valamikor i. e. 4. sz. és i. sz. 4. sz. között)  (《穆天子傳》„Munak, az ég fiának története”) című mű, amelyben a király selymet visz a gyönyörű asszonyi alakban megjelenő nak, bort iszik vele a Jáde-tó ( 瑤池) partján és hallgatja dalait.

császár
 (班固; i. sz. 32-92) áltörténeti elbeszélésében, amelynek a címe:  (《漢武故事》; „Régi történetek a Han-házbeli  császárról”) a központi történet , bíbor hintóban tett látogatása a Han-házbeli  császárhoz (i. e. 141-87). A történet szerint  hintóját tündérleányok kormányozták, és két kék madár volt a személyes szolgálója.  látogatásának a célja, hogy elvigye a császárnak ajándékba az örökélet őszibarackjait ( 蟠桃). Lehetséges, hogy ennek a történetnek az előzménye volt a Bambusz-évkönyvekben fennmaradt utalás, amely szerint  meglátogatta  császárt.

Alakja a középkorban
Amikor az időszámítás első évszázadaiban a filozófiai taoizmus egyre inkább vallási színezetet öltött,  alakja is kiegészült taoista jellegzetességekkel. A taoisták úgy tartották, hogy  az éterből született, vagyis a női princípiumot képviselő  lényegű lény. Ekkor már férje is van  (東王公), vagyis a Kelet ura személyében. Egy legenda szerint  évente egyszer találkozik vele egy hatalmas madár hátán.

Mivel a hagyomány kínai öt elem rendszerében a nyugati égtáj a fém elemnek ( 金) felel meg, ezért  második neve:  (金母), vagyis „fém anya” vagy „arany anya”. A taoista hagyományban nak (西靈王母; „Nyugati szellem királyi anya”) vagy nak (瑤池金母; „Jáde-tavi arany anya”) is nevezik.

A középkori taoista hagyományban és nép folklórban  a halhatatlanok ( 仙) Kunlun-hegyi paradicsomának gazdasszonya, ahol kertjében a halhatatlanság őszibarackjai teremnek. A halhatatlanok rendszeresen ünnepi lakomára gyűlnek össze nála. A férje felügyeli a halhatatlanok jegyzékét, akiket tetteik szerint időről-időre megjutalmaznak vagy megbüntetnek.

A középkori képeken t udvari öltözéket viselő, gyönyörű fiatal nőként ábrázolják. Hajában hajtűt visel, gyakorta pedig páva hátán ül, vagy páva kíséretében jelenik meg. Előszeretettel ábrázolták alakját a népi nyomatokon is, amelyeken akár férjével együtt jelenik meg. Az ilyen nyomatokat például temetések alkalmával égették el, hogy segítse a halottat a túlvilági útján.  képmását azonban előszeretettel ajándékozták a nők 50. születésnapjára is. Peking környékén, ha a földművesek a várható időjárást akarták előre tudni, akkor jóslatért hoz fordultak. Olykor nak (王母娘娘), vagyis „Uralkodói anyánknak” is nevezték. Ismert olyan legenda is, amely szerint nak 9 fia és 24 lánya volt.  alakja gyakorta felbukkan a középkori regényekben, így például a népszerű Nyugati utazásban is, ahol a majomkirály az ő kertjében dézsmálja meg a halhatatlanság őszibarackjait.  azonban nem ismeretlen a koreai és a mongol irodalomban sem, sőt igen népszerű a hagyományos távol-keleti költészetben.

Megjegyzések

Jegyzetek

Irodalom 
  Kínai mitológia. In Mitológiai enciklopédia II. kötet, 385-456. o. Fordította: Kalmár Éva. Budapest: Gondolat Kiadó, 1988.  II. kötet
  Knauer, Elfriede R. The Queen Mother of the West: A Study of the Influence of Western Prototypes on the Iconography of the Taoist Deity.. In Victor Mair (ed.),
Contact and Exchange in the Ancient World, 62–115. Honolulu: University of Hawai’i Press. 
  Vasziljev, L. Sz.: Kultuszok, vallások és hagyományok Kínában. Budapest: Gondolat Kiadó, 1977.

Kapcsolódó szócikkek 
 Kínai mitológia

További információ
 Dashu, Max. Xi Wangmu: the shamanic great goddess of China
 Encyclopedia Britannica: "Xiwangmu"
 Wu Hung. "Xiwangmu, the Queen Mother of the West" 

Kínai mitológia
Istennők
( magyarul : Nyugati anyakirálynő , vagy Nyugati Királyi Anya ) a nyugati égtáj úrasszonya az ókori kínai mitológiában , később egyfajta istennő . Egyes legendák szerint ő birtokolja a halhatatlanság varázsszerét . A legősibb mítoszokban az alvilág nyugaton található birodalmának uralkodónője lehetett . A középkori taoizmusban és a folklórban a halhatatlanok Kunlun hegyi paradicsomának gazdasszonya , ahol a halhatatlanság őszibarackjai teremnek . A középkori képeken t gyönyörű fiatal nőként ábrázolták , udvari öltözékben , hajában hajtűvel , gyakorta páva kíséretében , vagy páván ülve . Korai története A legrégibb leírásokban , például a Hegyek és vizek könyvében ( i . e. sz . ) emberhez hasonlatos lényként szerepe , akinek párducfarka és tigrisfoga van , szeret fütyülni , kócos hajában hajtűt visel , és ő felügyeli az égi büntetéseket és az „ öt fenyítést”. egy barlangban lakik , és három kék madár hordja neki az élelmet . A Hegyek és vizek könyvéhez íródott egyik kommentár szerző , szerint t egy olyan istenségnek tekintették , aki járványokkal , betegségekkel és természeti csapásokkal árasztotta el a világot . Egy századi mű , a ( 《 博物志 》 ; „ Minden dolgok leírása” ) szerint rendelkezik az emberek életével , kivéve a bölcsekét , a szentekét és a taoistákét . Az alakjával kapcsolatos legkorábbi mítoszok szerint , kezdetben minden bizonnyal a halál és a ragályos betegségek istene lehetett . Más mítoszok azonban úgy tudják , hogy a Kunlun hegyen él a palotájában , ahol a függőkertjei ( 懸圃 ) is találhatók . Más legendaváltozatok szerint a Fehér Jádehegyen ( 白玉山 ) lakik , és a lakhelyéhez vezető úton folyik a ( 若水 ) folyó . Az i. sz.nál nem későbbi kripta ( tartomány ) bejáratánál látható sírkövön t még antropomorf alakban ábrázolják , a hajában hatalmas hajtűvel . A hegy központi , legmagasabb csúcsán trónol , alatta valamivel pedig egy tigris látható , amely a nyugati égtáj szelleme . Mellette nyulak találhatók , amelyek mozsarakban a halhatatlanság elixírjét őrölik . Ennek a szernek a megszerzése áll a központjában a , a mesteríjász közismert történetének is . Az időszámítás kezdete körül azonban fokozatosan emberi alakot öltött , általában már gyönyörű nőként ábrázolták . A Han-dinasztia hivatalos történeti művében , a ban ( i. sz. sz . ) az olvasható , hogy t istenségként tisztelték , aki az égi büntetéseket felügyeli . Egy i. sz. században történt hatalmas aszály idején áldozatokat mutattak be nak , amelyeket a szenvedők megsegítéséért való könyörgések kísértek . Kapcsolata a kínai uralkodókkal császár A Bambusz-évkönyvek tanúsága szerint a legendás császár uralkodásának esztendejébe maga látogatott el az uralkodóhoz . Nagy A jelentős konfuciánus filozófus , ( kb. i. e.230 ) szerint a legendás uralkodó Nagy országában folytatta a tanulmányait . Mu király A -dinasztia ötödik uralkodójának Mu királynak ( 穆王 ; i . e. sz . ) , a legendás utazását írja le a vitatott keletkezésű ( valamikor i . e. sz. és i. sz. sz. között ) ( 《 穆天子傳 》 „ Munak , az ég fiának története” ) című mű , amelyben a király selymet visz a gyönyörű asszonyi alakban megjelenő nak , bort iszik vele a Jáde-tó ( 瑤池 ) partján és hallgatja dalait. császár ( 班固 ; i. sz.áltörténeti elbeszélésében , amelynek a címe : ( 《 漢武故事 》 ; „ Régi történetek a Han-házbeli császárról” ) a központi történet , bíbor hintóban tett látogatása a Han-házbeli császárhoz ( i . e . A történet szerint hintóját tündérleányok kormányozták , és két kék madár volt a személyes szolgálója. látogatásának a célja , hogy elvigye a császárnak ajándékba az örökélet őszibarackjait ( 蟠桃) . Lehetséges , hogy ennek a történetnek az előzménye volt a Bambusz-évkönyvekben fennmaradt utalás , amely szerint meglátogatta császárt . Alakja a középkorban Amikor az időszámítás első évszázadaiban a filozófiai taoizmus egyre inkább vallási színezetet öltött , alakja is kiegészült taoista jellegzetességekkel . A taoisták úgy tartották , hogy az éterből született , vagyis a női princípiumot képviselő lényegű lény . Ekkor már férje is van ( 東王公 ) , vagyis a Kelet ura személyében . Egy legenda szerint évente egyszer találkozik vele egy hatalmas madár hátán . Mivel a hagyomány kínai öt elem rendszerében a nyugati égtáj a fém elemnek ( 金 ) felel meg , ezért második neve : ( 金母 ) , vagyis „ fém anya” vagy „ arany anya” . A taoista hagyományban nak ( 西靈王母 ; „ Nyugati szellem királyi anya” ) vagy nak ( 瑤池金母 ; „ Jáde-tavi arany anya” ) is nevezik . A középkori taoista hagyományban és nép folklórban a halhatatlanok ( 仙 ) Kunlun-hegyi paradicsomának gazdasszonya , ahol kertjében a halhatatlanság őszibarackjai teremnek . A halhatatlanok rendszeresen ünnepi lakomára gyűlnek össze nála . A férje felügyeli a halhatatlanok jegyzékét , akiket tetteik szerint időről-időre megjutalmaznak vagy megbüntetnek . A középkori képeken t udvari öltözéket viselő , gyönyörű fiatal nőként ábrázolják . Hajában hajtűt visel , gyakorta pedig páva hátán ül , vagy páva kíséretében jelenik meg . Előszeretettel ábrázolták alakját a népi nyomatokon is , amelyeken akár férjével együtt jelenik meg . Az ilyen nyomatokat például temetések alkalmával égették el , hogy segítse a halottat a túlvilági útján. képmását azonban előszeretettel ajándékozták a nők születésnapjára is . Peking környékén , ha a földművesek a várható időjárást akarták előre tudni , akkor jóslatért hoz fordultak . Olykor nak ( 王母娘娘 ) , vagyis „ Uralkodói anyánknak” is nevezték . Ismert olyan legenda is , amely szerint nakfia éslánya volt. alakja gyakorta felbukkan a középkori regényekben , így például a népszerű Nyugati utazásban is , ahol a majomkirály az ő kertjében dézsmálja meg a halhatatlanság őszibarackjait. azonban nem ismeretlen a koreai és a mongol irodalomban sem , sőt igen népszerű a hagyományos távol-keleti költészetben . Megjegyzések Jegyzetek Irodalom Kínai mitológia . In Mitológiai enciklopédia II. kötet , o . Fordította : Kalmár Éva . Budapest : Gondolat Kiadó , II. kötet Knauer , Elfriede R. The Queen Mother of the West : A Study of the Influence of Western Prototypes on the Iconography of the Taoist Deity . . In Victor Mair ( ed . ) , Contact and Exchange in the Ancient World, 115. Honolulu : University of Hawai’i Press . Vasziljev , L. Sz . : Kultuszok , vallások és hagyományok Kínában . Budapest : Gondolat Kiadó , Kapcsolódó szócikkek Kínai mitológia További információ Dashu , Max. Xi Wangmu : the shamanic great goddess of China Encyclopedia Britannica : " Xiwangmu " Wu Hung. " Xiwangmu , the Queen Mother of the West " Kínai mitológia Istennők