Koncepciós perek Magyarországon 1945 és 1949 között
A háborút követően a szovjet megszálló erők irányításával a Rákosi Mátyás vezette kommunisták megkezdték politikai ellenfeleik kiszorítását a hatalomból. Az 1945-48 közötti többpártrendszerű koalíciós időszakban a belügyet és vele a rendőrséget a szovjetek nyomására a kommunisták kapták meg 1945-ben, e pozíciójukat is kihasználva koncepciós pert kezdeményeztek. Ezek célja a nagy népszerűségnek örvendő Független Kisgazdapárt felőrlése, később a Szociáldemokrata Párt egyes vezetőinek eltávolítása. A korszak végén indult meg az egyházi vezetők és keresztény politikusok elleni leszámolás is.

Elkülönítés a háborús bűnösök elleni perektől 
1945 után folytak háborús bűnösök elleni perek. Ezek a népbírósági perek azonban nem koncepciós perek voltak, az elítéltek döntő többsége valóban bűnöket követett el. Bár a népbíróságokban a szovjetek nyomására kezdettől meghatározó befolyást szerző kommunisták hatása, a sokszor személyes bosszú és politikai célok befolyásolták e perek irányítóit is, valamint bizonyítási hiányosságok, eljárási hibák, túlzottan szigorú ítéletek jellemezték őket. A magyar népbíróságok, bár kezdetben eredeti céljukat követték, idővel más, szovjetek megszállta országok hasonló bíróságaihoz hasonlóan, a kommunista párt eszközeivé váltak a politikai ellenfeleikkel szembeni leszámolásban.

Történelmi háttér 
A háborút követően Magyarországon a szovjet megszálló erők fokozatosan hozzásegítették a Rákosi Mátyás vezette Magyar Kommunista Pártot a hatalom megszerzéséhez. Az 1945-ös, első demokratikus választást a Független Kisgazdapárt nyerte fölényesen (57%) a három baloldali párt előtt (17% szociáldemokraták, 16,9% kommunisták, 7% parasztpárt). Ennek ellenére szovjet nyomásra koalíciós kormány alakult, és elérték, hogy a kommunista párt kapja a belügyi tárcát, megszerezve a rendfenntartó fegyveres testületek feletti rendelkezést. A kommunisták megkezdték politikai ellenfeleik kiszorítását a hatalomból. Módszereik közé tartozott a politikai harc mellett a megfélemlítés, a lejáratás, esetenként az emberrablás és a gyilkosság, valamint a koncepciós perek.

A koncepciós perek 1945-48 között 
Az 1945-48 közötti koalíciós idők koncepciós pereit a belügyet irányító kommunisták kezdeményezték. E perek fő célja a többpártrendszer megszüntetése volt: a jobboldali konzervatív politikusok kiiktatása, a nagy népszerűségnek örvendő Független Kisgazdapárt felőrlése, a "szalámitaktika" kiteljesítése volt. Elsősorban a Kisgazdapárt, később a Szociáldemokrata Párt egyes vezetői ellen irányultak. A korszak végén indult meg az egyházi vezetők és keresztény politikusok elleni leszámolás is. Bár ez főleg az 1949-től vált jellemzővé, előfordult a kommunista párton belüli rivalizálás miatti leszámolás is (Demény-ügy).

A pereket az 1946. VII. tc. a demokratikus államrend és a köztársaság büntetőjogi védelméről szóló, a köznyelvben „Hóhértörvény”-ként ismert törvény tette lehetővé. 1946–1950 között csaknem 6 ezer főt marasztaltak el.

Ide tartozik: 
 számos népbírósági per 
 Magyar Közösség pere 
 Földművelésügyi Minisztériumban „leleplezett” mozgalom pere
 MAORT-per 
 szegedi Magyar Ellenállási Mozgalom pere (1947 / szegedi jobboldallal való leszámolás)
 Pócspetri per (1948 / katolikus egyház megfélemlítése).
Koncepciós perek listája (1945-48)

Források 
Solt Pál (főszerk.): Iratok az igazságszolgáltatás történetéhez. 1–5. kötet. Közgazdasági és Jogi Kiadó, Budapest

Külső hivatkozások 
Magyar koncepciós perek 1945–1956
Koncepciós perek 1945–1949

Kapcsolódó szócikkek 
 Koncepciós perek Magyarországon 1949 és 1956 között

A kommunizmus üldözöttei Magyarországon
Magyar koncepciós perek
Magyar történelmi témájú listák
Magyarország 1945–1956-os eseményei
A háborút követően a szovjet megszálló erők irányításával a Rákosi Mátyás vezette kommunisták megkezdték politikai ellenfeleik kiszorítását a hatalomból . Azközötti többpártrendszerű koalíciós időszakban a belügyet és vele a rendőrséget a szovjetek nyomására a kommunisták kapták megben , e pozíciójukat is kihasználva koncepciós pert kezdeményeztek . Ezek célja a nagy népszerűségnek örvendő Független Kisgazdapárt felőrlése , később a Szociáldemokrata Párt egyes vezetőinek eltávolítása . A korszak végén indult meg az egyházi vezetők és keresztény politikusok elleni leszámolás is . Elkülönítés a háborús bűnösök elleni perektől 1945 után folytak háborús bűnösök elleni perek . Ezek a népbírósági perek azonban nem koncepciós perek voltak , az elítéltek döntő többsége valóban bűnöket követett el . Bár a népbíróságokban a szovjetek nyomására kezdettől meghatározó befolyást szerző kommunisták hatása , a sokszor személyes bosszú és politikai célok befolyásolták e perek irányítóit is , valamint bizonyítási hiányosságok , eljárási hibák , túlzottan szigorú ítéletek jellemezték őket . A magyar népbíróságok , bár kezdetben eredeti céljukat követték , idővel más , szovjetek megszállta országok hasonló bíróságaihoz hasonlóan , a kommunista párt eszközeivé váltak a politikai ellenfeleikkel szembeni leszámolásban . Történelmi háttér A háborút követően Magyarországon a szovjet megszálló erők fokozatosan hozzásegítették a Rákosi Mátyás vezette Magyar Kommunista Pártot a hatalom megszerzéséhez . Azös , első demokratikus választást a Független Kisgazdapárt nyerte fölényesen ) a három baloldali párt előtt szociáldemokraták,9 % kommunisták , parasztpárt ) . Ennek ellenére szovjet nyomásra koalíciós kormány alakult , és elérték , hogy a kommunista párt kapja a belügyi tárcát , megszerezve a rendfenntartó fegyveres testületek feletti rendelkezést . A kommunisták megkezdték politikai ellenfeleik kiszorítását a hatalomból . Módszereik közé tartozott a politikai harc mellett a megfélemlítés , a lejáratás , esetenként az emberrablás és a gyilkosság , valamint a koncepciós perek . A koncepciós perekközött Azközötti koalíciós idők koncepciós pereit a belügyet irányító kommunisták kezdeményezték . E perek fő célja a többpártrendszer megszüntetése volt : a jobboldali konzervatív politikusok kiiktatása , a nagy népszerűségnek örvendő Független Kisgazdapárt felőrlése , a " szalámitaktika " kiteljesítése volt . Elsősorban a Kisgazdapárt , később a Szociáldemokrata Párt egyes vezetői ellen irányultak . A korszak végén indult meg az egyházi vezetők és keresztény politikusok elleni leszámolás is . Bár ez főleg aztől vált jellemzővé , előfordult a kommunista párton belüli rivalizálás miatti leszámolás is ( Demény-ügy ) . A pereket az VII. tc. a demokratikus államrend és a köztársaság büntetőjogi védelméről szóló , a köznyelvben „ Hóhértörvény”-ként ismert törvény tette lehetővé.1950 között csaknemezer főt marasztaltak el . Ide tartozik : számos népbírósági per Magyar Közösség pere Földművelésügyi Minisztériumban „ leleplezett” mozgalom pere MAORT-per szegedi Magyar Ellenállási Mozgalom pere / szegedi jobboldallal való leszámolás ) Pócspetri per / katolikus egyház megfélemlítése ) . Koncepciós perek listája Források Solt Pál ( főszerk . ) : Iratok az igazságszolgáltatás történetéhez.5. kötet . Közgazdasági és Jogi Kiadó, Budapest Külső hivatkozások Magyar koncepciós perek1956 Koncepciós perek1949 Kapcsolódó szócikkek Koncepciós perek Magyarországonésközött A kommunizmus üldözöttei Magyarországon Magyar koncepciós perek Magyar történelmi témájú listák Magyarország1956-os eseményei