Mratovo
Mratovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Prominához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 15, közúton 20 km-re, községközpontjától 3 km-re délnyugatra, Dalmácia északi-középső részén, a Krka szurdokvölgyétől keletre fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint falu területe már az újkőkorban is lakott volt. Az ókorban római település állt itt, ezt bizonyítja a templom újjáépítési munkái során itt talált latin feliratos római kőlap.  A templomot 1412-ben említik először, de vélhetően ennél sokkal régebbi. Maga a település neve is a templom védőszentjének nevéből keletkezett. A Márton név ekkoriban elég ritka volt ezen a vidéken, Szent Márton kultusza valószínűleg északról, magyar hatásra érkezett.
A török 1522-ben szállta meg ezt a területet, melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült. A község területe a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Miután 1797-ben a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 410, 1910-ben 461 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében. 1991-ben lakosságának 90 százaléka horvát, 8 százaléka szerb volt. A délszláv háború idején 1991-ben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. Katolikus templomát felgyújtották, horvát lakossága elmenekült. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakossága nagyrészt elmenekült. A falunak 2011-ben 56 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Szent Márton templomot már 1412-ben említik. Az eredeti templomból fennmaradt a sekrestye és a gazdagon díszített harangtorony a két haranggal. 1841-ben új, ötszög alaprajzú templomot építettek mellé. A délszláv háború idején a szerbek felgyújtották. Újjáépítése 2002-2003-ban történt. A templom körül régi temető található.

Jegyzetek

További információk
 Promina község hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Blog a prominai települések életéről 

Šibenik-Knin megye települései
Mratovo falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Prominához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re délnyugatra , Dalmácia északi-középső részén , a Krka szurdokvölgyétől keletre fekszik . Története A régészeti leletek tanúsága szerint falu területe már az újkőkorban is lakott volt . Az ókorban római település állt itt , ezt bizonyítja a templom újjáépítési munkái során itt talált latin feliratos római kőlap . A templomotben említik először , de vélhetően ennél sokkal régebbi . Maga a település neve is a templom védőszentjének nevéből keletkezett . A Márton név ekkoriban elég ritka volt ezen a vidéken , Szent Márton kultusza valószínűleg északról , magyar hatásra érkezett . A törökben szállta meg ezt a területet , melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült . A község területe a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Miutánben a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében.ben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb volt . A délszláv háború idejénben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . Katolikus templomát felgyújtották , horvát lakossága elmenekült . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakossága nagyrészt elmenekült . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Szent Márton templomot márben említik . Az eredeti templomból fennmaradt a sekrestye és a gazdagon díszített harangtorony a két haranggal.ben új , ötszög alaprajzú templomot építettek mellé . A délszláv háború idején a szerbek felgyújtották . Újjáépítéseban történt . A templom körül régi temető található . Jegyzetek További információk Promina község hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Blog a prominai települések életéről Šibenik-Knin megye települései