Márvány-sziget
A Márvány-sziget (törökül Marmara Adası, görögül Προκόννησος [Prokonniszosz]) egy török sziget a Márvány-tengeren, a Dardanellák közelében. A Márvány-tenger legnagyobb, Törökország második legnagyobb területű szigete. A Marmara körzet központja. Borászatáról, halászatáról, valamint jelentős márványbányászatáról nevezetes. Impozáns partján túl történelmi emlékei is növelik értékét.

Etimológia
Az ókorban Proikoneszosz-nak (Προικόνησος) illetve Prokonneszosz-nak (Προκόννησος) nevezték. Latinizált formája: Proconnesus. Mai elnevezését legjelentősebb ásványkincséről, a márványról kapta. A konstantinápolyi Hagia Szophia egyes részei is a szigetről kitermelt márványból épültek.

Történelme

Az i. e. 8. században jelentek meg az első ión telepesek a korai görög gyarmatosítás során. Számos legenda és történet kapcsolódik a szigethez, többek között Ianussal és az Argonautákkal kapcsolatban. I. e. 493-ban egy föníciai flotta harcolt Dareiosz perzsa királlyal a sziget mellett, i. e. 410-ben pedig Alkibiádész hódította meg Athén számára.

Diocletianus császár a manicheizmust az ellenséges perzsáktól származó „rút és visszataszító vallást” üldözendőnek nyilvánította, követőinek egy részét kivégeztette, többeket pedig a sziget kőbányaihoz rendelt kényszermunkásnak. Nagy Konstantin császár idején az új fővárosból, Konstantinápolyból sok arisztokrata települt ki és épített magának impozáns palotákat, a legnagyobb magához a császárhoz köthető, akit számos nemes, katona, kereskedő és szolga követett a szigetre. A császár itt alapította meg Európa első kolostorainak egyikét.

A Bizánc elestét követő évszázadokban többnyire kizárólag görög ortodoxok lakták egészen az első világháborúig, amikor sokan kénytelenek voltak elhagyni otthonukat és a szárazföldre menekülni. A világháborút követő görög-török lakosságcsere következtében a maradék görög lakosságnak is távoznia kellett, a terület Törökország fennhatósága alá került. Az emigránsok főleg Euboia szigetére, valamint az Egyesült Államokba és Kanadába távoztak.

A szigetet 1935. január 4-én nagy erejű földrengés rázta meg, melynek következtében öt ember életét vesztette, harmincan megsérültek, valamint sok ház vált lakhatatlanná.

Települések a szigeten 
A Márvány-szigetnek öt falu és egy központi városa van. Az állandó lakosság, a központtól való távolság, a falvak jelenlegi és korábbi neve:

 Marmara (Görög; Marmara / Proconnesus); 2183
 Çinarli (Görög; Galemi); 503, 7 Km
 Gündoğdu (Görög; Prastos); 278, 4 Km
 Topağaç (Görög; Kılazaki); 518, 12 Km
 Asmalı (Görög; Aftoni); 237, 18 Km
 Saraylar (Görög; Palatia); 2687, 24 Km

Fordítás

További információk 

 Travelingturks

Jegyzetek 

Törökország domborzata
Európa szigetei
Ázsia szigetei
A Földközi-tenger szigetei
A Márvány-sziget ( törökül Marmara Adası , görögül Προκόννησος [ Prokonniszosz ] ) egy török sziget a Márvány-tengeren , a Dardanellák közelében . A Márvány-tenger legnagyobb , Törökország második legnagyobb területű szigete . A Marmara körzet központja . Borászatáról , halászatáról , valamint jelentős márványbányászatáról nevezetes . Impozáns partján túl történelmi emlékei is növelik értékét . Etimológia Az ókorban Proikoneszosz-nak ( Προικόνησος ) illetve Prokonneszosz-nak ( Προκόννησος ) nevezték . Latinizált formája : Proconnesus . Mai elnevezését legjelentősebb ásványkincséről , a márványról kapta . A konstantinápolyi Hagia Szophia egyes részei is a szigetről kitermelt márványból épültek . Történelme Az i . e. században jelentek meg az első ión telepesek a korai görög gyarmatosítás során . Számos legenda és történet kapcsolódik a szigethez , többek között Ianussal és az Argonautákkal kapcsolatban . I. e.ban egy föníciai flotta harcolt Dareiosz perzsa királlyal a sziget mellett , i. e.ben pedig Alkibiádész hódította meg Athén számára . Diocletianus császár a manicheizmust az ellenséges perzsáktól származó „ rút és visszataszító vallást” üldözendőnek nyilvánította , követőinek egy részét kivégeztette , többeket pedig a sziget kőbányaihoz rendelt kényszermunkásnak . Nagy Konstantin császár idején az új fővárosból , Konstantinápolyból sok arisztokrata települt ki és épített magának impozáns palotákat , a legnagyobb magához a császárhoz köthető , akit számos nemes , katona , kereskedő és szolga követett a szigetre . A császár itt alapította meg Európa első kolostorainak egyikét . A Bizánc elestét követő évszázadokban többnyire kizárólag görög ortodoxok lakták egészen az első világháborúig , amikor sokan kénytelenek voltak elhagyni otthonukat és a szárazföldre menekülni . A világháborút követő görög-török lakosságcsere következtében a maradék görög lakosságnak is távoznia kellett , a terület Törökország fennhatósága alá került . Az emigránsok főleg Euboia szigetére , valamint az Egyesült Államokba és Kanadába távoztak . A szigetet januárén nagy erejű földrengés rázta meg , melynek következtében öt ember életét vesztette , harmincan megsérültek , valamint sok ház vált lakhatatlanná . Települések a szigeten A Márvány-szigetnek öt falu és egy központi városa van . Az állandó lakosság , a központtól való távolság , a falvak jelenlegi és korábbi neve : Marmara ( Görög ; Marmara / Proconnesus ) ; Çinarli ( Görög ; Galemi) ;Km Gündoğdu ( Görög ; Prastos) ;Km Topağaç ( Görög ; Kılazaki) ;Km Asmalı ( Görög ; Aftoni) ;Km Saraylar ( Görög ; Palatia) ;Km Fordítás További információk Travelingturks Jegyzetek Törökország domborzata Európa szigetei Ázsia szigetei A Földközi-tenger szigetei