Gófitz Ilona és Judit
Gófitz Ilona és Judit (Ószőny, 1701. október 21. – Pozsony, 1723) kettős torzok.

Történetük 
Gófitz Ilona és Judit, a keresztcsontjuknál összenőtt sziámi ikrek 1701. október 21-én születtek a Komárom megyei Ószőnyben. A magyar sziámi ikrekként ismert testvérpár annak köszönhette európai ismertségét, hogy Csúzi Cseh János orvos és református lelkész 1706 és 1709 között európai körútra vitte a lányokat, amiből tetemes vagyonra tett szert. A sziámi ikerpárt a pénzért való mutogatásból Keresztély Ágost szász herceg, magyar kardinális mentette ki és a pozsonyi Orsolya-apácák zárdájában helyezte el őket. Itt is élték le hátralévő életüket, 1723-ban hunytak el.

Az ikerpár történetének utóélete
Az ikerpárról több beszámoló is született, ezek közül az egyik egy egyetemi orvosi disszertáció formájában tárgyalta a különös esetet és Disputatio medica de monstro Hungarico címen jelent meg. A mű a korabeli előírás szerint Michael Ernst Ettmüller lipcsei anatómiai- és sebészprofesszor művét védte meg nyilvánosan egyik tanítványa, Georg Christian Werther a helyi egyetemen 1707-ben, 20 oldalnyi terjedelmű munkájában, melyben   korabeli "modern" orvosi szakirodalomra és ókori és középkori szerzőkre hivatkozva. Ettmüller közölte továbbá a Csúzi által költött latin nyelvű epigrammát is. 
A kötet Széchényi Ferencnek, az Országos Széchényi Könyvtár alapítójának könyvtárába került, ahonnan egy másik pecsét tanúsága szerint Petrik Géza és Társa antikváriumán keresztül mint duplikátum példány kezdte meg vándorlását, az antikváriumból – egy kéziratú bejegyzés szerint – Dr. Maizner János szülészprofesszor vásárolta meg, aki előbb a kolozsvári egyetem orvosi karának dékánja, majd az egyetem rektora volt. Halála után egy erdélyi városban lappanghatott a mű, majd 1990-ben egy ismeretlen ajándékozó adta a Debreceni Református Kollégiumnak. A mű jellegtelen, félvászon kötése arra utal, hogy valószínűleg az antikvárosok köttették be az eladáskor.
A műben ma is megvan a lányokat ábrázoló, szemléltető céllal készült rézmetszet.

A lányok történetét Tóth Béla is megörökítette Magyar ritkaságok című művében.

Források 
A ószőnyi sziámi ikrek voltak a 18. század legismertebb magyarjai, Index.hu, 2017. július 9.
 A Református Kollégium nagykönyvtára  
Tóth Béla: Magyar ritkaságok - Curiosa Hungarica, Budapest, 1899.
 

Pozsonyiak
Szőnyiek
1701-ben született személyek
1723-ban elhunyt személyek
Ikrek
Gófitz Ilona és Judit ( Ószőny , október – Pozsony,kettős torzok . Történetük Gófitz Ilona és Judit , a keresztcsontjuknál összenőtt sziámi ikrek októberén születtek a Komárom megyei Ószőnyben . A magyar sziámi ikrekként ismert testvérpár annak köszönhette európai ismertségét , hogy Csúzi Cseh János orvos és református lelkészésközött európai körútra vitte a lányokat , amiből tetemes vagyonra tett szert . A sziámi ikerpárt a pénzért való mutogatásból Keresztély Ágost szász herceg , magyar kardinális mentette ki és a pozsonyi Orsolya-apácák zárdájában helyezte el őket . Itt is élték le hátralévő életüket, ban hunytak el . Az ikerpár történetének utóélete Az ikerpárról több beszámoló is született , ezek közül az egyik egy egyetemi orvosi disszertáció formájában tárgyalta a különös esetet és Disputatio medica de monstro Hungarico címen jelent meg . A mű a korabeli előírás szerint Michael Ernst Ettmüller lipcsei anatómiai- és sebészprofesszor művét védte meg nyilvánosan egyik tanítványa , Georg Christian Werther a helyi egyetemenben, oldalnyi terjedelmű munkájában , melyben korabeli " modern " orvosi szakirodalomra és ókori és középkori szerzőkre hivatkozva . Ettmüller közölte továbbá a Csúzi által költött latin nyelvű epigrammát is . A kötet Széchényi Ferencnek , az Országos Széchényi Könyvtár alapítójának könyvtárába került , ahonnan egy másik pecsét tanúsága szerint Petrik Géza és Társa antikváriumán keresztül mint duplikátum példány kezdte meg vándorlását , az antikváriumból – egy kéziratú bejegyzés szerint – Dr . Maizner János szülészprofesszor vásárolta meg , aki előbb a kolozsvári egyetem orvosi karának dékánja , majd az egyetem rektora volt . Halála után egy erdélyi városban lappanghatott a mű , majdben egy ismeretlen ajándékozó adta a Debreceni Református Kollégiumnak . A mű jellegtelen , félvászon kötése arra utal , hogy valószínűleg az antikvárosok köttették be az eladáskor . A műben ma is megvan a lányokat ábrázoló , szemléltető céllal készült rézmetszet . A lányok történetét Tóth Béla is megörökítette Magyar ritkaságok című művében . Források A ószőnyi sziámi ikrek voltak a század legismertebb magyarjai , Index.hu , július A Református Kollégium nagykönyvtára Tóth Béla : Magyar ritkaságok - Curiosa Hungarica, Budapest , Pozsonyiak Szőnyiek 1701-ben született személyek 1723-ban elhunyt személyek Ikrek