Podmaniczky-kastély (Aszód)
Az aszódi Podmaniczky-kastély Pest vármegyében, az Aszódi járásban található egykori főúri kastély. 
Egykor a báró podmanini és aszódi Podmaniczky család egyik legfontosabb birtoka volt. Jelenleg állami tulajdonban van, és üresen áll.

Története 

A felvidéki gyökerű osztrolukai Osztroluczky család 1683-ban kapta adományként Aszódot birtokba I. Lipót magyar királytól. A szintén felvidéki köznemes podmanini Podmaniczky I. János feleségül vette a települést birtokló Osztroluczky János egyetlen leányát és örökösét Juditot és hozományba megkapta a birtokot. Ő kezdte meg a kastély építését, mely ezt követően 250 éven keresztül a család birtokainak központja volt. A család ezért később a főnemesi ranggal együtt megkapta az aszódi előtagot is. A kastély építése egyes források szerint 1721–24 között, más források szerint 1738-tól kezdődött meg. Ennek az első kúriának a nagy része a mai kastély középső, földszintes részét alkotja. A legtöbb forrás az ekkortájt Egerben működő itáliai származású építészt, Giovanni Battista Carlonét nevezi meg a kastély tervezőjeként. Egyes forrásokban felmerül az ekkor az aszódi evangélikus templom újjáépítésén, később a Grassalkovich családnak Gödöllőn is dolgozó Mayerhoffer András neve. A kastélyon az első jelentős bővítést I. János két fia, Podmaniczky II. János és Sándor végeztették el, 1767–73 között. Az építész a gróf Grassalkovich I. Antal által ajánlott hatvani mester, Jung József volt, aki valószínűleg elbontotta a régi kúria oldalszárnyait, és a ma is látható emeletes oldalszárnyakat építette a helyükre, amelyeket a megrendelők után János-szárnynak (keleti) és Sándor-szárnynak (nyugati) neveznek. A testvérek és leszármazottaik 1782-ben kaptak bárói rangot II. József királytól. Itt töltötte gyermekéveit báró Podmaniczky Frigyes, aki a Fővárosi Közmunkák Tanácsának alelnökeként elévülhetetlen érdemeket szerzett a főváros fejlesztésében. A kastély 1869-ig volt a család tulajdonában, ekkor vásárolta meg a Bányai Evangélikus Egyházkerület, amely 1891-től 1948-ig Polgári Leánynevelő Intézetet működtetett a falai közt. Az államosítás után általános iskola, majd 1981-től a Pest Megyei Levéltár raktára költözött az épületbe. Állapota a rendszerváltás óta folyamatosan romlik, jelenleg üresen áll.

Felépítése 

A kastély, korábbi, középső, földszintes része barokk, míg a később épült oldalszárnyak késő barokk és copf stílust tükröznek. A Sándor-szárnyon a Podmaniczky család címere mellett a Jeszenák család címere kapott helyet, utalva Sándor feleségére királyfiai Jeszenák Éva Zsuzsannára (1735–1808). A János-szárnyon szintén helyet kapott a feleség kisfaludi Kisfaludy Zsuzsanna (1718–1786) címere. A szárnyak végén manzárdtetős sarokpavilonok állnak. Az épület többi részét nyeregtető fedi. Az 1950-es, 60-as években végzett felújítások során a beszakadt díszterem mennyezetét felújították, az épület ekkor kapott palatetőt. A nyugati szárny freskóit, Eszterházy Károly egri püspök által javasolt Kracker János Lukács és Zách József festette 1776–77-ben. A dísztererm freskója a bűnöket legyőző hit diadalát ábrázolja. Kracker freskóin a Hit, a Szeretet, a Szelídség, a Nagylelkűség, a Jótékonyság, a Mértékletesség, a Bátorság, az Igazság és a Bölcsesség allegóriái szerepelnek. A középső részen kőbábos korlátú terasz található, melyhez kétszárnyú lépcső vezet. A homlokzatot itt a Podmaniczky–Osztroluczky-címer díszíti. A hátsó homlokzathoz, Jung József, egy nyitott, boltozatos, árkádot tervezett. A kastély kertjébe két kapun át lehetett bejutni. Az egyiken két egyszarvú tarja a címert, a másikon copf füzérmotívum található. A kő kerti kapu egykor a füvészkert bejárata volt.

Források 

Pest megye kastélyai
Aszód
A
Az aszódi Podmaniczky-kastély Pest vármegyében , az Aszódi járásban található egykori főúri kastély . Egykor a báró podmanini és aszódi Podmaniczky család egyik legfontosabb birtoka volt . Jelenleg állami tulajdonban van , és üresen áll . Története A felvidéki gyökerű osztrolukai Osztroluczky családban kapta adományként Aszódot birtokba I. Lipót magyar királytól . A szintén felvidéki köznemes podmanini Podmaniczky I. János feleségül vette a települést birtokló Osztroluczky János egyetlen leányát és örökösét Juditot és hozományba megkapta a birtokot . Ő kezdte meg a kastély építését , mely ezt követőenéven keresztül a család birtokainak központja volt . A család ezért később a főnemesi ranggal együtt megkapta az aszódi előtagot is . A kastély építése egyes források szerint24 között , más források szerinttól kezdődött meg . Ennek az első kúriának a nagy része a mai kastély középső , földszintes részét alkotja . A legtöbb forrás az ekkortájt Egerben működő itáliai származású építészt , Giovanni Battista Carlonét nevezi meg a kastély tervezőjeként . Egyes forrásokban felmerül az ekkor az aszódi evangélikus templom újjáépítésén , később a Grassalkovich családnak Gödöllőn is dolgozó Mayerhoffer András neve . A kastélyon az első jelentős bővítést I. János két fia , Podmaniczky II. János és Sándor végeztették el,73 között . Az építész a gróf Grassalkovich I. Antal által ajánlott hatvani mester , Jung József volt , aki valószínűleg elbontotta a régi kúria oldalszárnyait , és a ma is látható emeletes oldalszárnyakat építette a helyükre , amelyeket a megrendelők után János-szárnynak ( keleti ) és Sándor-szárnynak ( nyugati ) neveznek . A testvérek és leszármazottaikben kaptak bárói rangot II. József királytól . Itt töltötte gyermekéveit báró Podmaniczky Frigyes , aki a Fővárosi Közmunkák Tanácsának alelnökeként elévülhetetlen érdemeket szerzett a főváros fejlesztésében . A kastélyig volt a család tulajdonában , ekkor vásárolta meg a Bányai Evangélikus Egyházkerület , amelytőlig Polgári Leánynevelő Intézetet működtetett a falai közt . Az államosítás után általános iskola , majdtől a Pest Megyei Levéltár raktára költözött az épületbe . Állapota a rendszerváltás óta folyamatosan romlik , jelenleg üresen áll . Felépítése A kastély , korábbi , középső , földszintes része barokk , míg a később épült oldalszárnyak késő barokk és copf stílust tükröznek . A Sándor-szárnyon a Podmaniczky család címere mellett a Jeszenák család címere kapott helyet , utalva Sándor feleségére királyfiai Jeszenák Éva Zsuzsannára1808 ) . A János-szárnyon szintén helyet kapott a feleség kisfaludi Kisfaludy Zsuzsanna1786 ) címere . A szárnyak végén manzárdtetős sarokpavilonok állnak . Az épület többi részét nyeregtető fedi . Azes , as években végzett felújítások során a beszakadt díszterem mennyezetét felújították , az épület ekkor kapott palatetőt . A nyugati szárny freskóit , Eszterházy Károly egri püspök által javasolt Kracker János Lukács és Zách József festette77-ben . A dísztererm freskója a bűnöket legyőző hit diadalát ábrázolja . Kracker freskóin a Hit , a Szeretet , a Szelídség , a Nagylelkűség , a Jótékonyság , a Mértékletesség , a Bátorság , az Igazság és a Bölcsesség allegóriái szerepelnek . A középső részen kőbábos korlátú terasz található , melyhez kétszárnyú lépcső vezet . A homlokzatot itt a Podmaniczky–Osztroluczky-címer díszíti . A hátsó homlokzathoz , Jung József , egy nyitott , boltozatos , árkádot tervezett . A kastély kertjébe két kapun át lehetett bejutni . Az egyiken két egyszarvú tarja a címert , a másikon copf füzérmotívum található . A kő kerti kapu egykor a füvészkert bejárata volt . Források Pest megye kastélyai Aszód A