Ribemont-i szerződés
A ribemont-i szerződés 880-ban az utolsó szerződés a Frank Birodalom örökösei között, mely a birodalmi felosztások sorában létrejött. Ezt III. (ifjabb) Lajos keleti frank király, III. Lajos nyugati frank (francia) király és Karlmann austrasiai majordomusa (később Karlmann nyugati frank király) írták alá.

Története 
II. (Kopasz) Károly halála után III. (ifjabb) Lajos barátságáról biztosította Károly utódját, II. (Hebegő) Lajost a fourons-i szerződéssel 878 novemberében. A két unokaöcs ígéretet tett egymásnak arra, hogy kölcsönösen elismerik és elfogadják az öröklésre saját fiaikat, nem támasztanak igényt egymás területeire. E szerződés próbájára akkor került sor, amikor II. (Hebegő) Lajos 879 áprilisában meghalt. Egy nyugati frank küldöttség, melyet Gauzlin, Párizs püspöke – majd a viking razziák alatt a város védelmezője – vezetett, felkérte ifjabb Lajost, vegye át az irányítást a Nyugati Frank Királyságban, s mert nagyravágyó felesége, Luitgard is támogatta ezt az elképzelést, ifjabb Lajos elindult megszállni a másik királyság területét. Amint elérte Verdunt, visszavonult, mert unokaöccsei: III. Lajos, Franciaország királya és Karlmann austrasiai majordomus szorongatott helyzetükben átengedték lotaringiai örökségüket neki.

Közben Boso, a karoling származású nemes kikiáltotta magát királynak Provence-ban (Alsó-Burgundia), a vikingek támadásai elleni hatékonyabb védelem ürügyén. Ezért a karoling királyok úgy döntöttek, hogy félreteszik addigi egymás közötti nézeteltéréseiket, hogy foglalkozhassanak a mindannyiukat veszélyeztető fenyegetésekkel. Találkoztak Ribemont-ban – melynek a mai neve Aisne – és megállapodtak, hogy cserébe III. (ifjabb) Lajos keleti frank király semlegességéért a francia királyok szerződésben is újra megerősítik Lajost lotharingiai birtokaiban, melyeket már neki adtak a Meersseni szerződéssel. Így már szabadon tudtak fellépni Boso ellen.

Az a határ, melyet itt megállapítottak és meghúztak a Francia Királyság és a Német-római Birodalom között, többé-kevésbé ugyanaz maradt a késő középkor végéig. A feudális rendszer a Frank Birodalom területén alakult ki. Megszilárdulásához a frank területeken létrejött államok szolgáltak bázisul, amely a középkorban Franciaország, Németország és Appennini-félszigeten fennálló államalakulatok kialakulásához is vezetett.

A Frank Birodalom felosztása időrendben:

 Verduni szerződés (843)
 Prümi szerződés (855)
 Meersseni szerződés (870)
 Ribemont-i szerződés (880)

Fordítás

Források
Az angol nyelvi források a fordított oldalon találhatóak, az egyéb nyelvű források a Más nyelveken részen kereshetőek.

Békeszerződések
Frank Birodalom
Német-római Birodalom
A ribemont-i szerződésban az utolsó szerződés a Frank Birodalom örökösei között , mely a birodalmi felosztások sorában létrejött . Ezt III. ( ifjabb ) Lajos keleti frank király , III. Lajos nyugati frank ( francia ) király és Karlmann austrasiai majordomusa ( később Karlmann nyugati frank király ) írták alá . Története II. ( Kopasz ) Károly halála után III. ( ifjabb ) Lajos barátságáról biztosította Károly utódját , II. ( Hebegő ) Lajost a fourons-i szerződésselnovemberében . A két unokaöcs ígéretet tett egymásnak arra , hogy kölcsönösen elismerik és elfogadják az öröklésre saját fiaikat , nem támasztanak igényt egymás területeire . E szerződés próbájára akkor került sor , amikor II. ( Hebegő ) Lajosáprilisában meghalt . Egy nyugati frank küldöttség , melyet Gauzlin , Párizs püspöke – majd a viking razziák alatt a város védelmezője – vezetett , felkérte ifjabb Lajost , vegye át az irányítást a Nyugati Frank Királyságban , s mert nagyravágyó felesége , Luitgard is támogatta ezt az elképzelést , ifjabb Lajos elindult megszállni a másik királyság területét . Amint elérte Verdunt , visszavonult , mert unokaöccsei : III. Lajos , Franciaország királya és Karlmann austrasiai majordomus szorongatott helyzetükben átengedték lotaringiai örökségüket neki . Közben Boso , a karoling származású nemes kikiáltotta magát királynak Provence-ban ( Alsó-Burgundia ) , a vikingek támadásai elleni hatékonyabb védelem ürügyén . Ezért a karoling királyok úgy döntöttek , hogy félreteszik addigi egymás közötti nézeteltéréseiket , hogy foglalkozhassanak a mindannyiukat veszélyeztető fenyegetésekkel . Találkoztak Ribemont-ban – melynek a mai neve Aisne – és megállapodtak , hogy cserébe III. ( ifjabb ) Lajos keleti frank király semlegességéért a francia királyok szerződésben is újra megerősítik Lajost lotharingiai birtokaiban , melyeket már neki adtak a Meersseni szerződéssel . Így már szabadon tudtak fellépni Boso ellen . Az a határ , melyet itt megállapítottak és meghúztak a Francia Királyság és a Német-római Birodalom között , többé-kevésbé ugyanaz maradt a késő középkor végéig . A feudális rendszer a Frank Birodalom területén alakult ki . Megszilárdulásához a frank területeken létrejött államok szolgáltak bázisul , amely a középkorban Franciaország , Németország és Appennini-félszigeten fennálló államalakulatok kialakulásához is vezetett . A Frank Birodalom felosztása időrendben : Verduni szerződés Prümi szerződés Meersseni szerződés Ribemont-i szerződés Fordítás Források Az angol nyelvi források a fordított oldalon találhatóak , az egyéb nyelvű források a Más nyelveken részen kereshetőek . Békeszerződések Frank Birodalom Német-római Birodalom