Magyarország területi beosztásai
Magyarország területét 3 országrészre, 7 tervezési-statisztikai régióra, 1 fővárosra és 19 vármegyére (benne 25 megyei jogú városra), 3155 településre és 23 kerületre osztják. A 3155 településből 348 város (ebből 1 főváros, 25 megyei jogú város), 126 nagyközség, 2681 pedig község. Önkormányzattal mind a 3155 település rendelkezik, Budapest (mely egyenrangú a vármegyékkel) pedig kétszintű önkormányzati rendszerrel rendelkezik. 
A megyei jogú városok (számuk 25, a megyeszékhelyek Budapestet kivéve, valamint 7 nem megyeszékhely város) nem alkotnak a vármegyéktől elkülönülő közigazgatási területi egységet, de egyes, csak a megyék által birtokolt joggal rendelkeznek, önkormányzatuk pedig különbözik az egyéb városokétól, valamint Budapestétől.

Áttekintés

Országrészek

Magyarország tervezési-statisztikai régiói 
A régiók központjai a vastag betűkkel jelölt városok.

Magyarország eurorégiói 

A következő eurorégiókhoz tartoznak magyarországi területek:

Duna-Körös-Maros-Tisza (DKMT): Bács-Kiskun, Békés, Csongrád-Csanád, Jász-Nagykun-Szolnok

Ister-Granum Eurorégió: Esztergom vonzáskörzetébe eső települések (Komárom-Esztergom, Nógrád, Pest vármegyék és a Nyitrai kerület területéről)

Duna-Dráva-Száva: Baranya

Kárpátok Eurorégió: Borsod-Abaúj-Zemplén, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Hajdú-Bihar, Jász-Nagykun-Szolnok, Heves vármegyék

Nyugat-Pannónia Eurorégió: Győr-Moson-Sopron, Vas, Zala

Magyarország vármegyéi

Magyarország járásai

Magyarország települései 

Magyarország területe 3155 településre oszlik, ebből 348 város, 126 nagyközség, 2681 pedig község. Magyarországon a városi jogállás elnyerésére pályázni kell, a címet pedig a köztársasági elnök ítéli oda a településnek. Legutóbb 2021-ben volt várossá nyilvánítás, ekkor 2 addigi nagyközséget nyilvánított várossá Áder János köztársasági elnök. A várossá nyilvánítást szabályozó kormányrendeletet 2015-ben módosították, ekkor az eljárásnak olyan szigorú feltételeket szabtak, mint például legalább 10.000 fős lélekszám. Ez utóbbi követelménynek Solymár vagy Tárnok is megfelel, ennek ellenére még nem kapott városi címet. 2021-ben Kiskunlacháza és Nyírbogát nagyközségeket várossá nyilvánították.

Jegyzetek

Források 

 1996. évi XXI. törvény a területfejlesztésről és a területrendezésről
 321/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet a területszervezési eljárásról
 Magyarorszag.hu - Közigazgatás - Önkormányzati igazgatási szervek

Magyarország közigazgatása
Csonkok 2015 májusából
Magyarország területétországrészre, tervezési-statisztikai régióra, fővárosra ésvármegyére ( bennemegyei jogú városra) ,településre éskerületre osztják . Atelepülésbőlváros ( ebbőlfőváros, megyei jogú város ) ,nagyközség, pedig község . Önkormányzattal mind atelepülés rendelkezik , Budapest ( mely egyenrangú a vármegyékkel ) pedig kétszintű önkormányzati rendszerrel rendelkezik . A megyei jogú városok ( számuk a megyeszékhelyek Budapestet kivéve , valamintnem megyeszékhely város ) nem alkotnak a vármegyéktől elkülönülő közigazgatási területi egységet , de egyes , csak a megyék által birtokolt joggal rendelkeznek , önkormányzatuk pedig különbözik az egyéb városokétól , valamint Budapestétől . Áttekintés Országrészek Magyarország tervezési-statisztikai régiói A régiók központjai a vastag betűkkel jelölt városok . Magyarország eurorégiói A következő eurorégiókhoz tartoznak magyarországi területek : Duna-Körös-Maros-Tisza ( DKMT ) : Bács-Kiskun , Békés , Csongrád-Csanád , Jász-Nagykun-Szolnok Ister-Granum Eurorégió : Esztergom vonzáskörzetébe eső települések ( Komárom-Esztergom , Nógrád , Pest vármegyék és a Nyitrai kerület területéről ) Duna-Dráva-Száva: Baranya Kárpátok Eurorégió : Borsod-Abaúj-Zemplén , Szabolcs-Szatmár-Bereg , Hajdú-Bihar , Jász-Nagykun-Szolnok , Heves vármegyék Nyugat-Pannónia Eurorégió : Győr-Moson-Sopron , Vas , Zala Magyarország vármegyéi Magyarország járásai Magyarország települései Magyarország területetelepülésre oszlik , ebbőlváros, nagyközség, pedig község . Magyarországon a városi jogállás elnyerésére pályázni kell , a címet pedig a köztársasági elnök ítéli oda a településnek . Legutóbbben volt várossá nyilvánítás , ekkoraddigi nagyközséget nyilvánított várossá Áder János köztársasági elnök . A várossá nyilvánítást szabályozó kormányrendeletetben módosították , ekkor az eljárásnak olyan szigorú feltételeket szabtak , mint például legalább000 fős lélekszám . Ez utóbbi követelménynek Solymár vagy Tárnok is megfelel , ennek ellenére még nem kapott városi címet.ben Kiskunlacháza és Nyírbogát nagyközségeket várossá nyilvánították . Jegyzetek Források évi XXI. törvény a területfejlesztésről és a területrendezésről 2012. ( XI. ) Korm . rendelet a területszervezési eljárásról Magyarorszag.hu - Közigazgatás - Önkormányzati igazgatási szervek Magyarország közigazgatása Csonkokmájusából