Tientaj
A tientaj (kínai és japán: 天台宗, pinjin: tiāntái zōng) fontos buddhista iskola Kínában, Japánban, Koreában és Vietnámban, amelyben a Lótusz szútra a legmagasabb buddhista tanítás. Japánban ezt az iskolát tendainak nevezik, Koreában Cshönthe, Vietnámban pedig Thiên Thai tông.

Nevét onnan kapta, hogy az iskola alapítója,  szerzetes, a kínai buddhizmus 4. pátriárkája, a Tientaj-hegyen tanult és ott készítette el buddhista tanításainak összetett rendszerét. A tientajt úgy is nevezik, hogy a "Lótusz iskola", mivel tanításai középpontjában a Lótusz szútra áll.

A Tang-dinasztia korában a tientaj iskola az egyik vezető buddhista iskolává nőtte ki magát Kínában. A kínai császár és a gazdag támogatók révén számos nagy templom épült, amelyekben több ezer szerzetes élt és a világi követők száma több millió volt.

Története

A kínai buddhizmus korai iskoláitól eltérően a tientaj iskola teljes egészében kínai eredetű. Az azt megelőző iskolákat Indiából ültették át úgy, hogy az eredeti tanításokon csupán elhanyagolható változtatások történtek. Azonban a tientaj iskolában egy  nevű szerzetes buddhista szútrák hierarchiáját dolgozta ki, melyek csúcsán a Lótusz szútra állt. A szútrák köré meditációs és gyakorlati rendszerek kerültek.

 után a tientaj összefonódott újabb iskolákkal, mint például Fa-hsziang és a Hua-jen, míg nem Csancsan újból felélesztette a tientaj iskolát és a rivális iskolákkal szemben megvédte a tanait. Az egyik leghevesebb vitája a fahsziang iskolával az egyetemes buddhasággal kapcsolatban volt, akik azt a nézőpontot vallották, hogy a különböző lények a megvilágosodás különböző szintjeit érik el, viszont a tientaj a Lótusz szútrára hivatkozva azt vallotta, hogy minden lény ugyanazt a buddhasági szintet éri el.

Idővel a tientaj iskola kibővítette tanait és a buddhizmus újabb ágai jöttek így létre, amelyeknek azonban nem voltak formális struktúráik. Hangsúlyozták a szövegek tanulmányozását, a meditációs gyakorlatokat és a tudat megfigyelésén keresztül a buddhaság gyors elérését tanították.

Az iskola javarészt , Csancsan, és Csili tanításaira alapozta tanait, akik a "tanítások osztályozásának" voltak a hívei, mivel a Kínába érkező buddhista szövegek olykor ellentmondásosnak tűntek. Ezeket szándékoztak harmonizálni egymással, amelyet a Lótusz szútra értelmezésén keresztül értek el.

Pátriárkák
Nágárdzsunát a középút filozófiája miatt a tientaj iskola első pátriárkájának tekintik.

Huiven (慧文), középkori dhjána mestert tekintik hagyományosan a második pátriárkának, aki tanulmányozta és tökéletesen elsajátította Nágárdzsuna tanításait.

Huiven a tanításokat később Huiszi (kínai: 慧思, 515-577) mesternek adta át, akit ezáltal a harmadik pátriárkának tartanak. Huiszi állítólag meditáció közben elérte a Lótusz szamádhi tudatszintet, amely azt jelenti, hogy megvilágosodott és elérte a buddhaság szintjét.

Huiszi tanait  (kínai: 智顗, 538-597) követte, aki szintén a Lótusz szamádhi gyakorlatokat végezte és hamar elérte a megvilágosodást. Több szövegmagyarázatot és kézikönyvet készített, amelyek összefoglalják a buddhista gyakorlatok módszereit és a meditációkat. A fent említett átadási vonal nem tükrözi a korabeli buddhisták népszerűségét. A pátriárka elnevezés és a besorolás későbbi korokból származik.

A legtöbb tudós t tekintia a tientaj iskola legfőbb alapítójának, mivel leginkább ő szedte rendszerbe a tanokat és ő tette népszerűvé a módszereiket. Később az iskola hatodik pátriárkája, Csancsan készített szövegmagyarázatokat  műveihez.

 elemezte és rendezte az ágamákat és a mahájána szútrákat rendszerbe (öt időszakra és nyolc típusú tanításra). Például több olyan alap tanítás és koncepció létezett a történelmi Buddha idejében is, amelyet az emberek többsége nem volt képes megérteni. Az ágamákon keresztül viszont lehetséges volt közvetíteni a végtelen bölcsességről szóló tanításokat. Az ezt követő tanítások a fejlettebb tanítványok számára készültek, hogy pontosabb képük legyen Buddha tanításairól.  legfőbb tanításait a Lótusz szútra tartalmazza, amely szerinte a buddhista tanok legmagasabb szintézise.

Kapcsolódó szócikkek
 Tientaj Koreában
 Tientaj Japánban
 Cou Csicsang
 Kuocsing templom
 Hua-jen
 Kínai buddhizmus

Jegyzetek

Források
 Donner, Neal – Sudden and Gradual Intimately Conjoined: Chih-i's Tíen-t'ai View. In: Peter N. Gregory (szerk.), (1991), Sudden and Gradual. Approaches to Enlightenment in Chinese Thought, Delhi, Motilal Banarsidass Publishers Private Limited
 Hua, Hsuan – The Shurangama Sutra, 1. kötet, 1977, Dharma Realm Buddhist Association
 Hurvitz, Leon (1962). Chih-i (538–597): An Introduction to the Life and Ideas of a Chinese Buddhist Monk. Mélanges Chinois et Couddhiques XII, Bruxelles: Institut Belge des Hautes Études Chinoises
 Katō Bunno, Tamura Yoshirō, Miyasaka Kōjirō (tr.), (1975 ). The Threefold Lotus Sutra: The Sutra of Innumerable Meanings; The Sutra of the Lotus Flower of the Wonderful Law; The Sutra of Meditation on the Bodhisattva Universal Virtue, Weatherhill & Kōsei Publishing, New York & Tōkyō (Rissho Kosaikai) PDF 
 Magnin, Paul – La vie et l'oeuvre de Huisi (515 – 577) : (les origines de la secte bouddhique chinoise du Tiantai), 1979, Paris: Adrien-Maisonneuve, 
 Snelling, John – The Buddhist handbook. A Complete Guide to Buddhist Teaching and Practice, 1987, London, Century Paperbacks
 Swanson, Paul L. (1989). Foundations of T'ien-T'ai Philosophy, Asian Humanities Press, California. .
 Ziporyn, Brook (2004). Tiantai School in . In Robert E. Buswell, Ed., Encyclopedia of Buddhism, New York, McMillan. 
 Ziporyn, Brook – Being and ambiguity: philosophical experiments with Tiantai Buddhism, 2004, Illinois, OpenCourt,

Bibliográfia
 Chen, Jinhua – Making and Remaking History: A Study of Tiantai Sectarian Historiography, 1999, International Institute for Buddhist Studies, Tokyo,

Külső hivatkozások
 Buddhizmus dióhéjban: Tien-tai 
 Digitális buddhista szótár (bejelentkezéshez jelszó: "guest") 

Buddhizmus Kínában
Tiantai
A tientaj ( kínai és japán : 天台宗 , pinjin : tiāntái zōng ) fontos buddhista iskola Kínában , Japánban , Koreában és Vietnámban , amelyben a Lótusz szútra a legmagasabb buddhista tanítás . Japánban ezt az iskolát tendainak nevezik , Koreában Cshönthe , Vietnámban pedig Thiên Thai tông . Nevét onnan kapta , hogy az iskola alapítója , szerzetes , a kínai buddhizmus pátriárkája , a Tientaj-hegyen tanult és ott készítette el buddhista tanításainak összetett rendszerét . A tientajt úgy is nevezik , hogy a " Lótusz iskola " , mivel tanításai középpontjában a Lótusz szútra áll . A Tang-dinasztia korában a tientaj iskola az egyik vezető buddhista iskolává nőtte ki magát Kínában . A kínai császár és a gazdag támogatók révén számos nagy templom épült , amelyekben több ezer szerzetes élt és a világi követők száma több millió volt . Története A kínai buddhizmus korai iskoláitól eltérően a tientaj iskola teljes egészében kínai eredetű . Az azt megelőző iskolákat Indiából ültették át úgy , hogy az eredeti tanításokon csupán elhanyagolható változtatások történtek . Azonban a tientaj iskolában egy nevű szerzetes buddhista szútrák hierarchiáját dolgozta ki , melyek csúcsán a Lótusz szútra állt . A szútrák köré meditációs és gyakorlati rendszerek kerültek. után a tientaj összefonódott újabb iskolákkal , mint például Fa-hsziang és a Hua-jen , míg nem Csancsan újból felélesztette a tientaj iskolát és a rivális iskolákkal szemben megvédte a tanait . Az egyik leghevesebb vitája a fahsziang iskolával az egyetemes buddhasággal kapcsolatban volt , akik azt a nézőpontot vallották , hogy a különböző lények a megvilágosodás különböző szintjeit érik el , viszont a tientaj a Lótusz szútrára hivatkozva azt vallotta , hogy minden lény ugyanazt a buddhasági szintet éri el . Idővel a tientaj iskola kibővítette tanait és a buddhizmus újabb ágai jöttek így létre , amelyeknek azonban nem voltak formális struktúráik . Hangsúlyozták a szövegek tanulmányozását , a meditációs gyakorlatokat és a tudat megfigyelésén keresztül a buddhaság gyors elérését tanították . Az iskola javarészt , Csancsan , és Csili tanításaira alapozta tanait , akik a " tanítások osztályozásának " voltak a hívei , mivel a Kínába érkező buddhista szövegek olykor ellentmondásosnak tűntek . Ezeket szándékoztak harmonizálni egymással , amelyet a Lótusz szútra értelmezésén keresztül értek el . Pátriárkák Nágárdzsunát a középút filozófiája miatt a tientaj iskola első pátriárkájának tekintik . Huiven ( 慧文 ) , középkori dhjána mestert tekintik hagyományosan a második pátriárkának , aki tanulmányozta és tökéletesen elsajátította Nágárdzsuna tanításait . Huiven a tanításokat később Huiszi ( kínai : 慧思, mesternek adta át , akit ezáltal a harmadik pátriárkának tartanak . Huiszi állítólag meditáció közben elérte a Lótusz szamádhi tudatszintet , amely azt jelenti , hogy megvilágosodott és elérte a buddhaság szintjét . Huiszi tanait ( kínai : 智顗, követte , aki szintén a Lótusz szamádhi gyakorlatokat végezte és hamar elérte a megvilágosodást . Több szövegmagyarázatot és kézikönyvet készített , amelyek összefoglalják a buddhista gyakorlatok módszereit és a meditációkat . A fent említett átadási vonal nem tükrözi a korabeli buddhisták népszerűségét . A pátriárka elnevezés és a besorolás későbbi korokból származik . A legtöbb tudós t tekintia a tientaj iskola legfőbb alapítójának , mivel leginkább ő szedte rendszerbe a tanokat és ő tette népszerűvé a módszereiket . Később az iskola hatodik pátriárkája , Csancsan készített szövegmagyarázatokat műveihez . elemezte és rendezte az ágamákat és a mahájána szútrákat rendszerbe ( öt időszakra és nyolc típusú tanításra ) . Például több olyan alap tanítás és koncepció létezett a történelmi Buddha idejében is , amelyet az emberek többsége nem volt képes megérteni . Az ágamákon keresztül viszont lehetséges volt közvetíteni a végtelen bölcsességről szóló tanításokat . Az ezt követő tanítások a fejlettebb tanítványok számára készültek , hogy pontosabb képük legyen Buddha tanításairól. legfőbb tanításait a Lótusz szútra tartalmazza , amely szerinte a buddhista tanok legmagasabb szintézise . Kapcsolódó szócikkek Tientaj Koreában Tientaj Japánban Cou Csicsang Kuocsing templom Hua-jen Kínai buddhizmus Jegyzetek Források Donner , Neal – Sudden and Gradual Intimately Conjoined : Chih-i's Tíen-t'ai View . In : Peter N. Gregory ( szerk . ) , Sudden and Gradual . Approaches to Enlightenment in Chinese Thought , Delhi , Motilal Banarsidass Publishers Private Limited Hua , Hsuan – The Shurangama Sutra , kötet , Dharma Realm Buddhist Association Hurvitz , Leon Chih-i597 ) : An Introduction to the Life and Ideas of a Chinese Buddhist Monk . Mélanges Chinois et Couddhiques XII, Bruxelles : Institut Belge des Hautes Études Chinoises Katō Bunno , Tamura Yoshirō , Miyasaka Kōjirō ( tr. ) , ) . The Threefold Lotus Sutra : The Sutra of Innumerable Meanings ; The Sutra of the Lotus Flower of the Wonderful Law ; The Sutra of Meditation on the Bodhisattva Universal Virtue , Weatherhill & Kōsei Publishing , New York & Tōkyō ( Rissho Kosaikai ) PDF Magnin , Paul – La vie et l'oeuvre de Huisi– : ( les origines de la secte bouddhique chinoise du Tiantai ) , Paris : Adrien-Maisonneuve , Snelling , John – The Buddhist handbook . A Complete Guide to Buddhist Teaching and Practice , London , Century Paperbacks Swanson , Paul L. Foundations of T'ien-T'ai Philosophy , Asian Humanities Press , California. \ . Ziporyn, Brook Tiantai School in \ . In Robert E. Buswell , Ed . , Encyclopedia of Buddhism , New York , McMillan . Ziporyn, Brook – Being and ambiguity : philosophical experiments with Tiantai Buddhism , Illinois , OpenCourt , Bibliográfia Chen , Jinhua – Making and Remaking History : A Study of Tiantai Sectarian Historiography , International Institute for Buddhist Studies , Tokyo , Külső hivatkozások Buddhizmus dióhéjban : Tien-tai Digitális buddhista szótár ( bejelentkezéshez jelszó : " guest " ) Buddhizmus Kínában Tiantai