Vezér Ferenc
Vezér György Ferenc (Szaniszló, Magyar Királyság, 1914. március 23. – Budapest, Magyar Népköztársaság, 1951. augusztus 3.) a Grősz-per IX. rendű vádlottjaként halálra ítélt és kivégzett pálos rendi szerzetes pap.

Élete 

Vezér György néven született 1914. március 23-án, a Szatmár vármegyei Szaniszló faluban. 1926-ban Esztergomban, a szalézi nevelőintézetben tanult, majd a bencés gimnáziumban érettségizett. 1935-ben kérte felvételét a pálosok közösségébe, ahol a Ferenc nevet vette fel. Pécsett végezte bölcseleti és teológiai tanulmányait. Virág Ferenc pécsi megyés püspök szentelte pappá 1940. január 28-án. Lelkipásztorként működött a budapesti Sziklatemplomban és Pécsett is – mindkét helyen házgondnoki feladatokat is ellátott. Legfontosabb állomáshelye azonban Pálosszentkút volt, ahol kisebb-nagyobb megszakításokkal, több időszakon keresztül egy ideig házfőnökként és a helyi lelkészség vezetőjeként is szolgált.

1944 decemberében fiatal nőket védelmezett. Birokra kelt egy fegyverrel hadonászó orosszal, aki a nőket el akarta vinni. A fegyver elsült, és az orosz katona belehalt. 1945-ben a rendőrség őrizetbe vette kommunistaellenes kijelentései miatt, de felmentették. 1946 januárjától a magyarországi pálos rendtartomány vezetésében is részt vett, mint II. tartományi tanácsos. A kommunista hatalom több alkalommal próbálta perbe fogni, megtörni.

1951. március 20-án letartóztatták. Koholt vádakon alapuló ügyét a Grősz József kalocsai érsek elleni koncepciós perhez csatolták. A kihallgatások során megkínozták, majd a Grősz-per IX. rendű vádlottjaként az Olti Vilmos által vezetett bíróság, 1951. június 28-án kb. 30 szovjet katona meggyilkolásával ill. arra való felbujtással bűntettben bűnösnek találta és halálra ítélte. 1951. augusztus 3-án végezték ki Budapesten a Gyűjtőfogházban. Az ítéletet 7 óra 12 perckor hajtották végre, az orvosok a halál beálltát 7 óra 30 perckor nyilvánították ki. Holttestét jeltelen sírba, álnéven temették el. 1992. február 17-én a Legfelsőbb Bíróság a vádak alól P. Vezér Ferencet felmentette. Földi maradványait hosszas kutatómunka után találták meg a Rákoskeresztúri Új köztemető 289-es parcellájában.

Újratemetése 

A gyászszertartás a budapesti Sziklatemplomban kezdődött 2012. április 30-án 11 órakor. Eztán  motoros kísérettel vitték a vértanúhalált szenvedett atya koporsóját Pálosszentkútra, Ferenc atya hajdani utolsó szolgálati helyére. Itt Bábel Balázs kalocsa-kecskeméti érsek pontifikált gyászmisét. A temetési szertartást Bátor Botond a Magyar Pálos rend tartományfőnöke végezte. Schönberger Jenő szatmári megyés püspök áldotta meg a Petőfiszállás Pálosszentkút közötti utat, amit Vezér Ferenc atyáról neveztek el. A szertartáson részt vett Kövér László, az országgyűlés elnöke, és Lezsák Sándor országgyűlési képviselő.

Források 

Magyar Kurír – Újratemették a mártírhalált halt Vezér Ferenc pálos rendi atyát
Márianosztra, Magyarok Nagyasszonya Bazilika honlapja 
Magyar Katolikus Lexikon – Grősz per
Bank Barbara – Soós Viktor Attila: A „nép nevében” halál – avagy Páter Vezér Ferenc és a Pálosszentkúti ügy. In: Decus solitudinis. Pálos évszázadok. Szerk.: Őze Sándor – Sarbak Gábor, Bp., 2007 (Művelődéstörténeti Műhely, Rendtörténeti Konferenciák 4/1.) 264-272. p.

Kapcsolódó szócikkek 

 A kommunizmus fekete könyve
 Grősz József
 Pálos rend

1914-ben született személyek
1951-ben elhunyt személyek
Kivégzett magyar egyházi személyek
Magyar pálos szerzetesek
Magyarországi koncepciós perek elítéltjei
Vezér György Ferenc ( Szaniszló , Magyar Királyság , március – Budapest , Magyar Népköztársaság , augusztus ) a Grősz-per IX . rendű vádlottjaként halálra ítélt és kivégzett pálos rendi szerzetes pap. Élete Vezér György néven született márciusán , a Szatmár vármegyei Szaniszló faluban.ban Esztergomban , a szalézi nevelőintézetben tanult , majd a bencés gimnáziumban érettségizett.ben kérte felvételét a pálosok közösségébe , ahol a Ferenc nevet vette fel . Pécsett végezte bölcseleti és teológiai tanulmányait . Virág Ferenc pécsi megyés püspök szentelte pappá januárán . Lelkipásztorként működött a budapesti Sziklatemplomban és Pécsett is – mindkét helyen házgondnoki feladatokat is ellátott . Legfontosabb állomáshelye azonban Pálosszentkút volt , ahol kisebb-nagyobb megszakításokkal , több időszakon keresztül egy ideig házfőnökként és a helyi lelkészség vezetőjeként is szolgált . 1944 decemberében fiatal nőket védelmezett . Birokra kelt egy fegyverrel hadonászó orosszal , aki a nőket el akarta vinni . A fegyver elsült , és az orosz katona belehalt.ben a rendőrség őrizetbe vette kommunistaellenes kijelentései miatt , de felmentették.januárjától a magyarországi pálos rendtartomány vezetésében is részt vett , mint II. tartományi tanácsos . A kommunista hatalom több alkalommal próbálta perbe fogni , megtörni . 1951. márciusán letartóztatták . Koholt vádakon alapuló ügyét a Grősz József kalocsai érsek elleni koncepciós perhez csatolták . A kihallgatások során megkínozták , majd a Grősz-per IX . rendű vádlottjaként az Olti Vilmos által vezetett bíróság , júniusán kb.szovjet katona meggyilkolásával ill . arra való felbujtással bűntettben bűnösnek találta és halálra ítélte. augusztusán végezték ki Budapesten a Gyűjtőfogházban . Az ítéletetóraperckor hajtották végre , az orvosok a halál beálltátóraperckor nyilvánították ki . Holttestét jeltelen sírba , álnéven temették el . februárén a Legfelsőbb Bíróság a vádak alól P. Vezér Ferencet felmentette . Földi maradványait hosszas kutatómunka után találták meg a Rákoskeresztúri Új köztemetőes parcellájában . Újratemetése A gyászszertartás a budapesti Sziklatemplomban kezdődött áprilisánórakor . Eztán motoros kísérettel vitték a vértanúhalált szenvedett atya koporsóját Pálosszentkútra , Ferenc atya hajdani utolsó szolgálati helyére . Itt Bábel Balázs kalocsa-kecskeméti érsek pontifikált gyászmisét . A temetési szertartást Bátor Botond a Magyar Pálos rend tartományfőnöke végezte . Schönberger Jenő szatmári megyés püspök áldotta meg a Petőfiszállás Pálosszentkút közötti utat , amit Vezér Ferenc atyáról neveztek el . A szertartáson részt vett Kövér László , az országgyűlés elnöke , és Lezsák Sándor országgyűlési képviselő . Források Magyar Kurír – Újratemették a mártírhalált halt Vezér Ferenc pálos rendi atyát Márianosztra , Magyarok Nagyasszonya Bazilika honlapja Magyar Katolikus Lexikon – Grősz per Bank Barbara – Soós Viktor Attila : A „ nép nevében” halál – avagy Páter Vezér Ferenc és a Pálosszentkúti ügy . In : Decus solitudinis . Pálos évszázadok . Szerk . : Őze Sándor – Sarbak Gábor, Bp. ,( Művelődéstörténeti Műhely , Rendtörténeti Konferenciák1. ) p. Kapcsolódó szócikkek A kommunizmus fekete könyve Grősz József Pálos rend 1914-ben született személyek 1951-ben elhunyt személyek Kivégzett magyar egyházi személyek Magyar pálos szerzetesek Magyarországi koncepciós perek elítéltjei