Leánynegyed
A leánynegyed (latinul quartalitium), az 1848 előtti magyar öröklési jog egyik  intézménye volt.

Szabályai 
adomány is csupán a fiágbeli utódoknak szóló nemesi javakból a leányágnak járó rész. Werbőczy HK. (I. R. 88. C.) fogalommeghatározása szerint az atyai örökös jogokból és jószágokból szülei nemzés jeléül (in signum parentelae propagationis) a leányokat s asszonyokat illető birtokjog. A leánynegyed a jószágon fekvő teher volt s azért csak egyszer adatott ki; illette a leányágat általában, s a leányok azt abban a sorban követelhették, amint az első szerzőhöz ág és íz szerint közelebb állottak. Ha több leány volt a jogosult, mindenik a maga illetőségét külön is követelhette. De a szerzetbe lépett leányt a leánynegyed nem illette meg. A leánynegyedet vagy természetben, vagy pénzben lehetett kiadni. Természetben az azzal terhelt jószág negyedrészének kihasítása által. A 14. század óta azonban ez csak kivételesen történt.meg. Werbőczy előtti időben a leánynegyed természetben kiadása a leány férjére nézve a testvérré fogadásnak egy neme volt, s az ily házasságból származott gyermekek nemesek voltak, habár apjuk nem is volt az. Ez a szokás később megszűnt, feledésbe ment. A leánynegyednek pénzzel való kifizetése esetében a leányoknak a jószág közbecsűjének 1/4-e járt. Készpénz helyett a leányok ménesi lovakat igen (Werbőczy HK. I. R. 101. C.), de más dolgokat elfogadni nem tartoztak.

Megszűnése 
Az 1861-es országbírói értekezlet kimondotta, hogy a leánynegyed mint a fiágiság kifolyása az ősiség eltörléséről szóló 1848. XV. t.-c. szellemében megszűntnek tekintendő. Az 1852-es ősiségi nyíltparancs és az osztrák polgári törvénykönyv hatályba lépte napjától kezdve az leánynegyedet kereső pert (ad excissionem quartilitii) többé meg nem indíthatónak jelentette ki.

Kapcsolódó szócikkek 
 Hajadonjog

Források 
 A Pallas nagy lexikona

Öröklési jog
A leánynegyed ( latinul quartalitium ) , azelőtti magyar öröklési jog egyik intézménye volt . Szabályai adomány is csupán a fiágbeli utódoknak szóló nemesi javakból a leányágnak járó rész . Werbőczy HK. ( I. R. C. ) fogalommeghatározása szerint az atyai örökös jogokból és jószágokból szülei nemzés jeléül ( in signum parentelae propagationis ) a leányokat s asszonyokat illető birtokjog . A leánynegyed a jószágon fekvő teher volt s azért csak egyszer adatott ki ; illette a leányágat általában , s a leányok azt abban a sorban követelhették , amint az első szerzőhöz ág és íz szerint közelebb állottak . Ha több leány volt a jogosult , mindenik a maga illetőségét külön is követelhette . De a szerzetbe lépett leányt a leánynegyed nem illette meg . A leánynegyedet vagy természetben , vagy pénzben lehetett kiadni . Természetben az azzal terhelt jószág negyedrészének kihasítása által . A század óta azonban ez csak kivételesen történt.meg . Werbőczy előtti időben a leánynegyed természetben kiadása a leány férjére nézve a testvérré fogadásnak egy neme volt , s az ily házasságból származott gyermekek nemesek voltak , habár apjuk nem is volt az . Ez a szokás később megszűnt , feledésbe ment . A leánynegyednek pénzzel való kifizetése esetében a leányoknak a jószág közbecsűjének4-e járt . Készpénz helyett a leányok ménesi lovakat igen ( Werbőczy HK. I. R. C. ) , de más dolgokat elfogadni nem tartoztak . Megszűnése Azes országbírói értekezlet kimondotta , hogy a leánynegyed mint a fiágiság kifolyása az ősiség eltörléséről szóló XV. t.-c. szellemében megszűntnek tekintendő . Azes ősiségi nyíltparancs és az osztrák polgári törvénykönyv hatályba lépte napjától kezdve az leánynegyedet kereső pert ( ad excissionem quartilitii ) többé meg nem indíthatónak jelentette ki . Kapcsolódó szócikkek Hajadonjog Források A Pallas nagy lexikona Öröklési jog