Osztrák körte
Az osztrák körte (Pyrus austriaca) a körte (Pyrus) növénynemzetség egyik faja; sózókörte vagy fekete körte néven is említik. Kultúrnövény: terméséből körtebort és -pálinkát készítenek. Ritkasága, kultúrtörténeti jelentősége és a növénynemesítésben játszott szerepe (körtealany) miatt Magyarországon védelem alatt áll.

Megjelenése 
Fás szárú növény, többnyire nincsenek tövisei, vagy legfeljebb nagyon kevés. Levelei változatosak: lehetnek elliptikus, tojásdad-lándzsás vagy deltoid alakúak, válluk kissé lekerekített vagy széles ék alakú, szélük csipkés, csúcsuk kihegyezett. A levelek kezdetben szürkésen, sárgásszürkésen molyhosak, majd először a színén, később a fonákán is lekopaszodnak, ősszel pedig a leszáradást követően megfeketednek.

Almatermése 2,5–5,5 cm hosszú, lehet gömb vagy kissé megnyúlt alakú. Szeptemberben, októberben érik be, az íze fanyar. A gyümölcsök akár az első fagyig a fán maradnak.

Származása és előfordulása 
Egyesek a vastaggallyú körte (Pyrus nivalis) és a vadkörte (Pyrus pyraster) keresztezéséből létrehozott hibrid körtefajnak vélik Pyrus × austriaca néven, mások a vastaggallyú körte alakjaként tekintenek rá Pyrus nivalis f. austriaca néven. Magyarországon ritka: a Nyugat-Dunántúlon az Őrségben és a Vendvidéken még előfordul nagyobb egyedszámban gyümölcsösökben; korábban a Somló hegyen is élt, de onnan 2013-ra vélhetően kipusztult. Ausztriában Burgenland területén, illetve Stájerországban (Stíriában) termesztik.

Jegyzetek

Források 
 
 
 
 

Növényfajok
Körték
Az osztrák körte ( Pyrus austriaca ) a körte ( Pyrus ) növénynemzetség egyik faja ; sózókörte vagy fekete körte néven is említik . Kultúrnövény : terméséből körtebort és -pálinkát készítenek . Ritkasága , kultúrtörténeti jelentősége és a növénynemesítésben játszott szerepe ( körtealany ) miatt Magyarországon védelem alatt áll . Megjelenése Fás szárú növény , többnyire nincsenek tövisei , vagy legfeljebb nagyon kevés . Levelei változatosak : lehetnek elliptikus , tojásdad-lándzsás vagy deltoid alakúak , válluk kissé lekerekített vagy széles ék alakú , szélük csipkés , csúcsuk kihegyezett . A levelek kezdetben szürkésen , sárgásszürkésen molyhosak , majd először a színén , később a fonákán is lekopaszodnak , ősszel pedig a leszáradást követően megfeketednek . Almatermése5–5,5 cm hosszú , lehet gömb vagy kissé megnyúlt alakú . Szeptemberben , októberben érik be , az íze fanyar . A gyümölcsök akár az első fagyig a fán maradnak . Származása és előfordulása Egyesek a vastaggallyú körte ( Pyrus nivalis ) és a vadkörte ( Pyrus pyraster ) keresztezéséből létrehozott hibrid körtefajnak vélik Pyrus × austriaca néven , mások a vastaggallyú körte alakjaként tekintenek rá Pyrus nivalis f. austriaca néven . Magyarországon ritka : a Nyugat-Dunántúlon az Őrségben és a Vendvidéken még előfordul nagyobb egyedszámban gyümölcsösökben ; korábban a Somló hegyen is élt , de onnanra vélhetően kipusztult . Ausztriában Burgenland területén , illetve Stájerországban ( Stíriában ) termesztik . Jegyzetek Források Növényfajok Körték