Rota Romana
A Rota Romana () az Apostoli Szentszék rendes fellebbviteli bírósága.

Története
A Rota Romana az Apostoli Kancelláriából származik, jelen formájában 1908-tól áll fenn, de története sokkal régebbire nyúlik vissza. III. Ince pápa az akkor már létező, s az Apostoli Kancellária mellett fennálló ügyhallgatókra bízta az ítélkezés feladatát. Ezt X. Gergely pápa megerősítette, s állandó bírósággá alakította át. Első szabályzatát XXII. János pápa 1331-ben hozta meg. Nevük valószínűleg a kör alakú asztalból származik, amely körül az ügyhallgatók, későbbi bírák összegyűltek megtárgyalni az ügyeket és ítélkezni.

IV. Szixtusz pápa 1472-ben az ügyhallgatók számát 12 főben szabályozta. Illetékességi körét XIV. Benedek pápa 1474-ben szabályozta. Az ügyhallgatókat a Római pápa választotta, de hagyományosan Spanyolország kettő, Németország, Franciaország, Bologna, Milánó, Velence, Ferrara és Perugia egy-egy főt jelölhetett a bíróság tagjai közé.

XVI. Gergely pápa 1834-ben a Rota Romanát a Pápai állam fellebbviteli bíróságává tette, s a Pápai állam 1870-es megszűnésével tevékenysége gyakorlatilag megszűnt.

X. Piusz pápa 1908. június 29-én élesztette újra, ekkortól beszélhetünk a mai értelemben vett Rota Romanáról. Tevékenységét legutóbb II. János Pál pápa szabályozta 1982-ben.

Feladatköre
Mint az Apostoli Szentszék rendes fellebbviteli bírósága a Rota Romana jelentős függetlenséggel bír. Ügyrendjét, eljárási rendjét maga határozza meg.

A Rota Romana első fokon ítélkezik:
 Az Egyházi Törvénykönyv (CIC) 1405. kánon 3§-ban szereplő ügyekben:
 Püspökök fölött egyházi peres ügyekben, az 1419. kánon 2. §-ának érintetlenül hagyásával;
 Prímás apát, monasztikus kongregációk legfőbb apátja és pápai jogú szerzetes intézmények legfőbb elöljárója fölött;
 Az egyházmegyék és mindazon egyházi akár természetes, akár jogi személyek ügyeiben, akiknek a római pápán kívül nincs más elöljárójuk.
Mindazokban az ügyekben, melyeket a pápa - akár a felek kérésére - a saját ítélőszéke elé vont, s az ügyben ezt a bíróságot kijelölte. Ezekben az ügyekben második és további fokozatokon is maga a Rota ítélkezik, kivéve, ha a pápa mást döntést hoz.

A Rota Romana másodfokon ítélkezik:
Mindazokban az ügyekben, ha a rendes, az 1419. kánonban foglalt elvek alapján hozott ítélet ellen fellebbezéssel éltek. Minden hívőnek joga van hozzá, hogy a megyés püspök ítélete ellen a Pápához fellebbezzen.
A saját első fokon hozott ítéletei elleni fellebbezés esetén, azzal a kitétellel, hogy ilyenkor aki részt vett az első fokú ítéletben a másodfokúban nem vehet részt.

A Rota Romana harmad, vagy további fokon ítélkezik:
Azokban az ügyekben, melyekben már vagy ő maga, vagy bármely más bíróság ítéletet hozott, kivéve ha ítélt dologról van szó.

Vezetői
Joachim-Jean-Xavier d'Isoard (1823–1827)
Michele Lega (1908–1914)
Massimo Massimi (1924–195)
André-Damien-Ferdinand Jullien (1944–1958)
William Theodore Heard (1958–1959)
Francis John Brennan (1959–1968)
Boleslaw Filipiak (1967–1976)
Ernesto Maria Fiore (1985–1993)
Mario Francesco Pompedda (1993–1999)
Raffaello Funghini (1999–2004)
Antoni Stankiewicz (2004–2012)
Pio Vito Pinto (2012–2021)
Alejandro Arellano Cedillo (2021–)

Jegyzetek

Források 
 Magyar katolikus lexikon
 Erdő Péter: Egyházjog, Budapest, 2003.  - Letölthető a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtárból
 Pietro Brunori: A katolikus egyház. Alapok, személyek, intézmények. Budapest, 2002. 

Az Apostoli Szentszék bíróságai
A Rota Romana ( ) az Apostoli Szentszék rendes fellebbviteli bírósága . Története A Rota Romana az Apostoli Kancelláriából származik , jelen formájábantól áll fenn , de története sokkal régebbire nyúlik vissza . III. Ince pápa az akkor már létező , s az Apostoli Kancellária mellett fennálló ügyhallgatókra bízta az ítélkezés feladatát . Ezt X . Gergely pápa megerősítette , s állandó bírósággá alakította át . Első szabályzatát XXII. János pápaben hozta meg . Nevük valószínűleg a kör alakú asztalból származik , amely körül az ügyhallgatók , későbbi bírák összegyűltek megtárgyalni az ügyeket és ítélkezni . IV . Szixtusz pápaben az ügyhallgatók számátfőben szabályozta . Illetékességi körét XIV . Benedek pápaben szabályozta . Az ügyhallgatókat a Római pápa választotta , de hagyományosan Spanyolország kettő , Németország , Franciaország , Bologna , Milánó , Velence , Ferrara és Perugia egy-egy főt jelölhetett a bíróság tagjai közé. XVI. Gergely pápaben a Rota Romanát a Pápai állam fellebbviteli bíróságává tette , s a Pápai állames megszűnésével tevékenysége gyakorlatilag megszűnt. X . Piusz pápa júniusén élesztette újra , ekkortól beszélhetünk a mai értelemben vett Rota Romanáról . Tevékenységét legutóbb II. János Pál pápa szabályoztaben . Feladatköre Mint az Apostoli Szentszék rendes fellebbviteli bírósága a Rota Romana jelentős függetlenséggel bír . Ügyrendjét , eljárási rendjét maga határozza meg . A Rota Romana első fokon ítélkezik : Az Egyházi Törvénykönyv ( CIC ) kánon-ban szereplő ügyekben : Püspökök fölött egyházi peres ügyekben , az kánon §-ának érintetlenül hagyásával ; Prímás apát , monasztikus kongregációk legfőbb apátja és pápai jogú szerzetes intézmények legfőbb elöljárója fölött ; Az egyházmegyék és mindazon egyházi akár természetes , akár jogi személyek ügyeiben , akiknek a római pápán kívül nincs más elöljárójuk . Mindazokban az ügyekben , melyeket a pápa - akár a felek kérésére - a saját ítélőszéke elé vont , s az ügyben ezt a bíróságot kijelölte . Ezekben az ügyekben második és további fokozatokon is maga a Rota ítélkezik , kivéve , ha a pápa mást döntést hoz . A Rota Romana másodfokon ítélkezik : Mindazokban az ügyekben , ha a rendes , az kánonban foglalt elvek alapján hozott ítélet ellen fellebbezéssel éltek . Minden hívőnek joga van hozzá , hogy a megyés püspök ítélete ellen a Pápához fellebbezzen . A saját első fokon hozott ítéletei elleni fellebbezés esetén , azzal a kitétellel , hogy ilyenkor aki részt vett az első fokú ítéletben a másodfokúban nem vehet részt . A Rota Romana harmad , vagy további fokon ítélkezik : Azokban az ügyekben , melyekben már vagy ő maga , vagy bármely más bíróság ítéletet hozott , kivéve ha ítélt dologról van szó . Vezetői Joachim-Jean-Xavier d'Isoard1827 ) Michele Lega1914 ) Massimo Massimi195 ) André-Damien-Ferdinand Jullien1958 ) William Theodore Heard1959 ) Francis John Brennan1968 ) Boleslaw Filipiak1976 ) Ernesto Maria Fiore1993 ) Mario Francesco Pompedda1999 ) Raffaello Funghini2004 ) Antoni Stankiewicz2012 ) Pio Vito Pinto2021 ) Alejandro Arellano Cedillo ) Jegyzetek Források Magyar katolikus lexikon Erdő Péter : Egyházjog , Budapest , - Letölthető a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtárból Pietro Brunori : A katolikus egyház . Alapok , személyek , intézmények . Budapest , Az Apostoli Szentszék bíróságai