Czégényi monostor
A Czégényi monostort még a Szent István uralkodása utáni időben a Szamos és a Tisza közén is megtelepedett Szentemágócs nemzetség egyik őse Kölcse ispán építtette úgy 1181 körül.

Története
Kölcse ispán az 1181 előtt, bizonyára királyi adományban, a Szamos–Tisza-szögén kapott birtokán, 1181-re építtette fel a czégényi monostort, s annak javára tett adományait ez évben a király által is megerősíttette.

A Szentemágócs nemzetség - melyből Kölcse ispán is származott - ősi fészke eredetileg a Dunántúlon Baranyában volt. A nemzetség azonban korán átszármazott Békés vármegye nyugati szélére, ahonnan, a Szent István uralkodása utáni időben, telepedett le a Szamos és a Tisza közére. Egyik őse Kölcse ispán még 1181 előtt nagy kiterjedésű jószágokat nyert adományúl a Szamos és a Tisza szögén; e birtokokból alapította a czégényi monostort, a Boldogságos Szűz tiszteletére, melynek a nemzetség évszázadokon át kegyúra volt.

Czegen 1344-ben már Czegen Monasterium s Czegen monosthora, néven szerepelt és a Kölcsey család kapott megerősítő adományt a Czégényi monostorra; ettől kezdve Chegen, Czegen alakban fordult elő a község neve, a melynek századokon át a Kölcsey család maradt a birtokosa, később pedig a rokon Kende család birtoka volt.

A Szentemágócs nemzetség tagjai közül I. István fia, II. Mikó, 1288-ban átiratja a czégényi monostor 1181-iki alapítólevelét, majd Dénes fiai 1345-ben osztoztak meg először a birtokon mégpedig akként, hogy János, Jakab és András kapták: Kölcse, Csécse, Cseke, az ezzel határos, de már eltünt Petlend és Orbánd, továbbá Ököritó, Mácsa (ma puszta Ököritó mellett), Ete-Tyúkod falvakat és Kápolnás-Szekeresnek Mánd felé eső részét. Mihályéi és Miklóséi lettek: Istvándi, Csécse, Kóród, Kömörő és Milota falvak. Őseik nyugvóhelye: Czégény monostora pedig közös jószág maradt, tehát ekkor még valószínűleg állt Czégény monostora.

A templom évszázadokon át szolgált a Kölcsey-Kende család temetkezési helyéül. 1696-ból való az első olyan adat, amely a templomnak a reformáció kapcsán kialakult hovatartozásáról szól.

Az 1700-as évek végére már nagyon megrongált állapotban lévő templomot nagyrészt Ajtay Sámuel segítségével 1797-ben újjáépítették. Az előzetes kutatásokból arra következtetnek, hogy az építés során felhasználták a 13. századi ősi templom falait, amely valószínű a volt czégényi monostor lehetett. Az épületen 1863-ban komoly átalakításokat  végeztek, és ekkor bővítették ki a korábbi fatorony helyett egy négyszögletű homlokzati toronnyal is.

Források

Hivatkozások

Szatmár vármegye
Magyarország katolikus templomai, kolostorai
Magyarország elpusztult építményei
A Czégényi monostort még a Szent István uralkodása utáni időben a Szamos és a Tisza közén is megtelepedett Szentemágócs nemzetség egyik őse Kölcse ispán építtette úgykörül . Története Kölcse ispán azelőtt , bizonyára királyi adományban , a Szamos–Tisza-szögén kapott birtokán , re építtette fel a czégényi monostort , s annak javára tett adományait ez évben a király által is megerősíttette . A Szentemágócs nemzetség - melyből Kölcse ispán is származott - ősi fészke eredetileg a Dunántúlon Baranyában volt . A nemzetség azonban korán átszármazott Békés vármegye nyugati szélére , ahonnan , a Szent István uralkodása utáni időben , telepedett le a Szamos és a Tisza közére . Egyik őse Kölcse ispán mégelőtt nagy kiterjedésű jószágokat nyert adományúl a Szamos és a Tisza szögén ; e birtokokból alapította a czégényi monostort , a Boldogságos Szűz tiszteletére , melynek a nemzetség évszázadokon át kegyúra volt . Czegenben már Czegen Monasterium s Czegen monosthora , néven szerepelt és a Kölcsey család kapott megerősítő adományt a Czégényi monostorra ; ettől kezdve Chegen , Czegen alakban fordult elő a község neve , a melynek századokon át a Kölcsey család maradt a birtokosa , később pedig a rokon Kende család birtoka volt . A Szentemágócs nemzetség tagjai közül I. István fia , II. Mikó, ban átiratja a czégényi monostoriki alapítólevelét , majd Dénes fiaiben osztoztak meg először a birtokon mégpedig akként , hogy János , Jakab és András kapták : Kölcse , Csécse , Cseke , az ezzel határos , de már eltünt Petlend és Orbánd , továbbá Ököritó , Mácsa ( ma puszta Ököritó mellett ) , Ete-Tyúkod falvakat és Kápolnás-Szekeresnek Mánd felé eső részét . Mihályéi és Miklóséi lettek : Istvándi , Csécse , Kóród , Kömörő és Milota falvak . Őseik nyugvóhelye : Czégény monostora pedig közös jószág maradt , tehát ekkor még valószínűleg állt Czégény monostora . A templom évszázadokon át szolgált a Kölcsey-Kende család temetkezési helyéül.ból való az első olyan adat , amely a templomnak a reformáció kapcsán kialakult hovatartozásáról szól . Azas évek végére már nagyon megrongált állapotban lévő templomot nagyrészt Ajtay Sámuel segítségévelben újjáépítették . Az előzetes kutatásokból arra következtetnek , hogy az építés során felhasználták a századi ősi templom falait , amely valószínű a volt czégényi monostor lehetett . Az épületenban komoly átalakításokat végeztek , és ekkor bővítették ki a korábbi fatorony helyett egy négyszögletű homlokzati toronnyal is . Források Hivatkozások Szatmár vármegye Magyarország katolikus templomai , kolostorai Magyarország elpusztult építményei