Indo-Gangeszi-síkság
Az Indo-Gangeszi-síkság, Gangesz-síkság vagy Hindusztáni-alföld egy 255 millió hektárnyi termőföldes terület, amely India északi és keleti területein, Pakisztán legnépesebb részein , Nepál déli részén és Banglades teljes egészén terül el. A terület az Indus és a Gangesz folyókról kapta a nevét. A síkság legnépesebb városai: Hiderábád, Multán, Iszlámábád, Ravalpindi, Fajszalábád, Lahor, Amritszár, Bathinda, Dzsálandhár, Pathankot, Ludhjána, Csandígarh, Delhi, Kánpur, Unnao, Lakhnau, Alláhábád, Váránaszi, Patna, Kalkutta, Guvahati és Dakka.

Az Indo-Gangeszi-síkságot északról a hirtelenül emelkedő Himalája határolja, amely táplálja az ott hömpölygő számtalan folyót. Az ezeket összegyűjtő két folyórendszer értékes termőföldet hoz létre a területen. A síkság déli határát a Vindja-, a Szatpura- és a Csota-Nágpúr-hegységek adják. Az alföldet nyugatról az Iráni-fennsík határolja.

Felosztása
Egyes földrajztudósok több részre osztják az Indo-Gangeszi-síkságot: az Indus-völgy síkság, a Pundzsábi-síkság, a Harjána-síkság és a Gangesz-síkság középső és alsó részei. Ezek a területi megkülönböztetések főleg a vízellátáson nyugszanak.

Egy másik értelmezés szerint az Indo-Gangeszi-síkságot két a Helhi-hegységnél két medencére lehet osztani. A nyugati részét a Pundzsábi-síkság, a keleti részét a Gangeszi-Bramaputra rendszer adja. Az osztási vonal mindössze 300 méterrel van a tengerszint felett.

Jegyzetek

További információk
 A Gangesz utazása, múlt és jelen

India domborzata
Ázsia síkságai
Az Indo-Gangeszi-síkság , Gangesz-síkság vagy Hindusztáni-alföld egymillió hektárnyi termőföldes terület , amely India északi és keleti területein , Pakisztán legnépesebb részein , Nepál déli részén és Banglades teljes egészén terül el . A terület az Indus és a Gangesz folyókról kapta a nevét . A síkság legnépesebb városai : Hiderábád , Multán , Iszlámábád , Ravalpindi , Fajszalábád , Lahor , Amritszár, Bathinda , Dzsálandhár , Pathankot , Ludhjána , Csandígarh , Delhi , Kánpur , Unnao , Lakhnau , Alláhábád , Váránaszi , Patna , Kalkutta , Guvahati és Dakka . Az Indo-Gangeszi-síkságot északról a hirtelenül emelkedő Himalája határolja , amely táplálja az ott hömpölygő számtalan folyót . Az ezeket összegyűjtő két folyórendszer értékes termőföldet hoz létre a területen . A síkság déli határát a Vindja- , a Szatpura- és a Csota-Nágpúr-hegységek adják . Az alföldet nyugatról az Iráni-fennsík határolja . Felosztása Egyes földrajztudósok több részre osztják az Indo-Gangeszi-síkságot : az Indus-völgy síkság , a Pundzsábi-síkság , a Harjána-síkság és a Gangesz-síkság középső és alsó részei . Ezek a területi megkülönböztetések főleg a vízellátáson nyugszanak . Egy másik értelmezés szerint az Indo-Gangeszi-síkságot két a Helhi-hegységnél két medencére lehet osztani . A nyugati részét a Pundzsábi-síkság , a keleti részét a Gangeszi-Bramaputra rendszer adja . Az osztási vonal mindösszeméterrel van a tengerszint felett . Jegyzetek További információk A Gangesz utazása , múlt és jelen India domborzata Ázsia síkságai