2024. évi nyári olimpiai játékok
A 2024. évi nyári olimpiai játékok, hivatalos nevén a XXXIII. nyári olimpiai játékok több sportot magába foglaló nemzetközi sportesemény lesz, amelyet 2024 nyarán rendeznek. Hivatalosan a 33., ténylegesen – vagyis ha nem számoljuk bele a világháborúk miatt elmaradt játékokat – csak a 30. megrendezett újkori nyári olimpia lesz. A megrendezés jogáért az ajánlattételi verseny 2015. január 15-én indult el. A többlépcsős pályázat nyertesét a Nemzetközi Olimpiai Bizottság a perui Limában 2017. szeptember 13-án a 2024. évi nyári játékok helyszínét kijelölő kongresszuson döntötte el és hirdette ki hivatalosan.

A NOB a 2015 júliusi kongresszusán bejelentette, hogy 650 ezerről 250 ezer euróra (2015-ben 77,5 millió forint) csökkentette a rendezésre jelentkezők pályázati díját, valamint azt, hogy a jelentkezők között nem tartanak előszűrést, így minden város versenyben marad a végső döntésig. A pályázó városok közül Boston, Hamburg és Róma után 2017 márciusában Budapest is visszalépett.

A NOB végrehajtó bizottsága 2017 júniusában azt javasolta, hogy a 2024-es és a 2028-as nyári olimpia rendezési jogát egyszerre ítéljék oda. A javaslatot 2017 júliusában fogadták el. 2017. július 13-án Los Angeles és Párizs megegyezett, hogy Los Angeles a 2028-as olimpiát, míg Párizs a 2024-es olimpiát rendezi.

Bár hivatalosan Párizs rendezi az olimpiát, a szörfversenyeket a francia tengerentúli terület Tahitin rendezik.

2024-ben először rendeznek az olimpiák történetében breakversenyeket, és ez lesz az utolsó olimpia, melyet Thomas Bach elnöklete alatt rendeznek.

A pályázási folyamat

Fontosabb időpontok 
2015:
január 15. – A meghívásos szakasz kezdete
szeptember 15. – A rendezési szándék bejelentésének utolsó időpontja

2017:
szeptember 13. – a NOB 130. ülésszakán, Limában kiválasztják a rendező várost.

Pályázatok

Európa

Észak-Amerika

Visszalépett pályázók

Boston, Amerikai Egyesült Államok 
Az Egyesült Államok Olimpiai Bizottsága (USOC) 2015. január 8-án Boston, Los Angeles, San Francisco és Washington közül a bostoni helyszínt támogatta.

A pályázat szerint egy egyetemi és egy kikötői központba szerveznék a helyszíneket. A kikötőnél épülne meg az ideiglenes olimpiai stadion és az olimpiai falu. Az egyetemeknél a már meglévő létesítményeket (Harvard stadion, Boston egyetem) használnák. A helyszínek között a legnagyobb távolság 5,4 km lenne. A rendezés becsült összege 2015-ben 4,7 milliárd dollár volt, melyből 3,4 milliárdot a létesítmények megépítésére fordítanának. Ez az összeg nem tartalmazza több infrastrukturális és közlekedési beruházás árát, melyeket az olimpiától függetlenül korábban elfogadtak vagy 2015 elején már kivitelezés alatt álltak. A bostoni olimpia 2024. július 19. és augusztus 5. között zajlana.

2015 márciusában a bostoni pályázatot felügyelő szervezet bejelentette, hogy 2016 novemberében népszavazást rendeznek a pályázat lakossági támogatásáról.

Júliusban Boston polgármestere közölte, garanciát vár arra, hogy a tervezett költségek esetleges túllépése esetén az összeget nem Bostonnak kell előteremtenie. Ezt követően az USOC visszavonta a pályázatot.

Hamburg, Németország
Német Olimpiai Bizottság 2014 októberében döntött a rendezési szándékról. Hamburg és Berlin volt a két lehetséges pályázó város. A Német Olimpiai Bizottság elnöksége 2015. március 16-án Hamburg jelölését támogatta.

Német rendezés esetén a vitorlásversenyeket más városban bonyolították volna le. A szervezők Kiel, Lübeck, Rostock és Cuxhaven közül, a korábbi két németországi olimpián is közreműködő Kielt választották ki helyszínnek.

2015-ös árakon 11,2 milliárd euró (3500 milliárd forint) lett volna a tervezett olimpia költsége.

2015 szeptemberében Hamburg hivatalosan is elküldte jelentkezését a NOB-nak. 2015. november 29-én népszavazást tartottak Hamburgban a rendezési szándék támogatásáról. A népszavazáson a 652 817 szavazó 51,7–48,3 arányban a nem döntést támogatta, így a város visszalépett.

Róma, Olaszország 
Matteo Renzi olasz miniszterelnök 2014. december 15-én jelentette be a hivatalos pályázati szándékot.

Ignazio Marino Róma polgármestere 2015 júliusában bejelentette, hogy sikeres pályázatuk esetén, a már meglévő létesítményeket kívánják használni. Csak egy evezős pálya és egy kerékpáros stadion felépítése szükséges. A pályázatukban 6 milliárd eurós költséggel számolnak.

2015 szeptemberében a város hivatalosan is benyújtotta a jelentkezését.

2016. szeptember 21-én Virginia Raggi, Róma polgármestere megvonta a támogatását az olimpiai pályázattól. 2016. szeptember 29-én Róma városvezetése, 2016. október 11-én az Olasz Olimpiai Bizottság hivatalosan is visszavonta a pályázatát.

Budapest, Magyarország 
A Magyar Olimpiai Bizottság (MOB) 2015. február 6-án tartott közgyűlésén az Olimpiai Védnöki Testület határozati javaslatát 125 igen és 1 nem szavazat arányban fogadva el úgy döntött, hogy javasolja a 2024-es olimpia és paralimpia Budapest városa és Magyarország általi megrendezése lehetőségének megvizsgálását és megvitatását. A fővárosi közgyűlés 2015. június 23-án 25:1:1 arányban megszavazta a pályázat elfogadását és felhatalmazta Tarlós István főpolgármestert, hogy az országgyűlés támogató döntése után, a Magyar Olimpiai Bizottsággal közösen készítse el a város rendezési szándéknyilatkozatát és azt juttassa el a Nemzetközi Olimpiai Bizottsághoz. Július 6-án a magyar parlament nagy többséggel megszavazta, hogy támogatja a 2024-es olimpia budapesti megrendezésének megpályázását. A határozatot nem támogatták a baloldali (MSZP, DK, Együtt, PM) és az LMP-s képviselők. Július 7-én Budapest és a MOB elküldte az olimpiai és paralimpiai pályázati szándéknyilatkozatát a NOB-nak.

2015 augusztusában Fürjes Balázst a budapesti pályázat kormányzati felelősének, novemberében Mizsér Attilát sportigazgatójának nevezték ki.

2015 decemberében a Fővárosi Közgyűlés elutasította az olimpia megrendezéséről kezdeményezett népszavazás kiírását. Még ugyanebben a hónapban megállapodott a pályázattal kapcsolatos együttműködés részleteiről a magyar állam, a fővárosi önkormányzat és a Magyar Olimpiai Bizottság.

2016. szeptember 23-ra elkészült a Magyarországnak az olimpiai pályázat második szakaszában október elején a Nemzetközi Olimpiai Bizottságnak (NOB) leadandó 2024-es magyar pályázati anyag.

2017. január 19-én a Momentum Mozgalom nevű csoport aláírásgyűjtést kezdett egy helyi (budapesti) népszavazás kiírásához. A népszavazáson azt a kérdést tennék föl, hogy „Egyetért-e Ön azzal, hogy Budapest Főváros Önkormányzata vonja vissza a 2024. évi nyári olimpiai és paralimpiai játékok megrendezésére irányuló pályázatát?" A népszavazás kiírásához 138 527 érvényes aláírásra volt szükség. Február 17-én a Momentum Mozgalom 266 151 aláírást adott le.

Február 22-én Orbán Viktor kormányfő, Borkai Zsolt, a MOB elnöke és Tarlós István, Budapest főpolgármestere azt a döntést hozták, hogy Budapest visszalép a pályázattól. Ehhez a kormány egy határozatot hozott, amelyben felkérte a Fővárosi Közgyűlést és a Magyar Olimpiai Bizottság elnökét, hogy az olimpia megrendezésére irányuló pályázatot vonja vissza. A határozatban a korábban létrejött egység felbomlását állapították meg. A visszalépésről a Fővárosi Közgyűlés rendkívüli ülésen döntött március 1-jén, amelyen a testület Tarlós István főpolgármester, Bagdy Gábor főpolgármester-helyettes és a közgyűlés fideszes képviselőinek javaslatára - 22 igen és 6 nem szavazati aránnyal - úgy határozott, hogy visszavonja Budapest olimpiai pályázatát.

A kormányhatározat teljes szövege

Korábbi lehetséges pályázatok
Isztambul
Doha
Dél-afrikai Köztársaság
Azerbajdzsán
Toronto: Marcel Aubut, a Kanadai Olimpiai Bizottság elnöke 2015 júliusában jelentette be a város pályázati szándékát. John Tory, a város polgármestere 2015 szeptemberében, a jelentkezési határidő utolsó napján közölte, hogy Toronto eláll az olimpia rendezési tervétől.

Résztvevő országok

Versenyszámok

Jegyzetek

További információk 
2016. évi LVIII. törvény a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről

Nyári olimpiai játékok
2024
Franciaország sportélete
A évi nyári olimpiai játékok , hivatalos nevén a XXXIII. nyári olimpiai játékok több sportot magába foglaló nemzetközi sportesemény lesz , amelyetnyarán rendeznek . Hivatalosan a , ténylegesen – vagyis ha nem számoljuk bele a világháborúk miatt elmaradt játékokat – csak a megrendezett újkori nyári olimpia lesz . A megrendezés jogáért az ajánlattételi verseny januárén indult el . A többlépcsős pályázat nyertesét a Nemzetközi Olimpiai Bizottság a perui Limában szeptemberán a évi nyári játékok helyszínét kijelölő kongresszuson döntötte el és hirdette ki hivatalosan . A NOB ajúliusi kongresszusán bejelentette , hogyezerrőlezer euróraben5 millió forint ) csökkentette a rendezésre jelentkezők pályázati díját , valamint azt , hogy a jelentkezők között nem tartanak előszűrést , így minden város versenyben marad a végső döntésig . A pályázó városok közül Boston , Hamburg és Róma utánmárciusában Budapest is visszalépett . A NOB végrehajtó bizottságajúniusában azt javasolta , hogy aes és aas nyári olimpia rendezési jogát egyszerre ítéljék oda . A javaslatotjúliusában fogadták el. júliusán Los Angeles és Párizs megegyezett , hogy Los Angeles aas olimpiát , míg Párizs aes olimpiát rendezi . Bár hivatalosan Párizs rendezi az olimpiát , a szörfversenyeket a francia tengerentúli terület Tahitin rendezik . 2024-ben először rendeznek az olimpiák történetében breakversenyeket , és ez lesz az utolsó olimpia , melyet Thomas Bach elnöklete alatt rendeznek . A pályázási folyamat Fontosabb időpontok 2015 : január – A meghívásos szakasz kezdete szeptember – A rendezési szándék bejelentésének utolsó időpontja 2017 : szeptember – a NOB ülésszakán , Limában kiválasztják a rendező várost . Pályázatok Európa Észak-Amerika Visszalépett pályázók Boston , Amerikai Egyesült Államok Az Egyesült Államok Olimpiai Bizottsága ( USOC ) januárán Boston , Los Angeles , San Francisco és Washington közül a bostoni helyszínt támogatta . A pályázat szerint egy egyetemi és egy kikötői központba szerveznék a helyszíneket . A kikötőnél épülne meg az ideiglenes olimpiai stadion és az olimpiai falu . Az egyetemeknél a már meglévő létesítményeket ( Harvard stadion , Boston egyetem ) használnák . A helyszínek között a legnagyobb távolság4 km lenne . A rendezés becsült összegeben7 milliárd dollár volt , melyből4 milliárdot a létesítmények megépítésére fordítanának . Ez az összeg nem tartalmazza több infrastrukturális és közlekedési beruházás árát , melyeket az olimpiától függetlenül korábban elfogadtak vagyelején már kivitelezés alatt álltak . A bostoni olimpia július és augusztus között zajlana . 2015 márciusában a bostoni pályázatot felügyelő szervezet bejelentette , hogynovemberében népszavazást rendeznek a pályázat lakossági támogatásáról . Júliusban Boston polgármestere közölte , garanciát vár arra , hogy a tervezett költségek esetleges túllépése esetén az összeget nem Bostonnak kell előteremtenie . Ezt követően az USOC visszavonta a pályázatot . Hamburg , Németország Német Olimpiai Bizottságoktóberében döntött a rendezési szándékról . Hamburg és Berlin volt a két lehetséges pályázó város . A Német Olimpiai Bizottság elnöksége márciusán Hamburg jelölését támogatta . Német rendezés esetén a vitorlásversenyeket más városban bonyolították volna le . A szervezők Kiel , Lübeck , Rostock és Cuxhaven közül , a korábbi két németországi olimpián is közreműködő Kielt választották ki helyszínnek . 2015-ös árakon2 milliárd eurómilliárd forint ) lett volna a tervezett olimpia költsége . 2015 szeptemberében Hamburg hivatalosan is elküldte jelentkezését a NOB-nak. novemberén népszavazást tartottak Hamburgban a rendezési szándék támogatásáról . A népszavazáson a817 szavazó7–48,3 arányban a nem döntést támogatta , így a város visszalépett . Róma , Olaszország Matteo Renzi olasz miniszterelnök decemberén jelentette be a hivatalos pályázati szándékot . Ignazio Marino Róma polgármesterejúliusában bejelentette , hogy sikeres pályázatuk esetén , a már meglévő létesítményeket kívánják használni . Csak egy evezős pálya és egy kerékpáros stadion felépítése szükséges . A pályázatukbanmilliárd eurós költséggel számolnak . 2015 szeptemberében a város hivatalosan is benyújtotta a jelentkezését . 2016. szeptemberén Virginia Raggi , Róma polgármestere megvonta a támogatását az olimpiai pályázattól. szeptemberén Róma városvezetése , októberén az Olasz Olimpiai Bizottság hivatalosan is visszavonta a pályázatát . Budapest , Magyarország A Magyar Olimpiai Bizottság ( MOB ) februárán tartott közgyűlésén az Olimpiai Védnöki Testület határozati javaslatátigen ésnem szavazat arányban fogadva el úgy döntött , hogy javasolja aes olimpia és paralimpia Budapest városa és Magyarország általi megrendezése lehetőségének megvizsgálását és megvitatását . A fővárosi közgyűlés júniusán1:1 arányban megszavazta a pályázat elfogadását és felhatalmazta Tarlós István főpolgármestert , hogy az országgyűlés támogató döntése után , a Magyar Olimpiai Bizottsággal közösen készítse el a város rendezési szándéknyilatkozatát és azt juttassa el a Nemzetközi Olimpiai Bizottsághoz . Júliusán a magyar parlament nagy többséggel megszavazta , hogy támogatja aes olimpia budapesti megrendezésének megpályázását . A határozatot nem támogatták a baloldali ( MSZP , DK , Együtt , PM ) és az LMP-s képviselők . Júliusén Budapest és a MOB elküldte az olimpiai és paralimpiai pályázati szándéknyilatkozatát a NOB-nak . 2015 augusztusában Fürjes Balázst a budapesti pályázat kormányzati felelősének , novemberében Mizsér Attilát sportigazgatójának nevezték ki . 2015 decemberében a Fővárosi Közgyűlés elutasította az olimpia megrendezéséről kezdeményezett népszavazás kiírását . Még ugyanebben a hónapban megállapodott a pályázattal kapcsolatos együttműködés részleteiről a magyar állam , a fővárosi önkormányzat és a Magyar Olimpiai Bizottság . 2016. szeptemberra elkészült a Magyarországnak az olimpiai pályázat második szakaszában október elején a Nemzetközi Olimpiai Bizottságnak ( NOB ) leadandóes magyar pályázati anyag . 2017. januárén a Momentum Mozgalom nevű csoport aláírásgyűjtést kezdett egy helyi ( budapesti ) népszavazás kiírásához . A népszavazáson azt a kérdést tennék föl , hogy „ Egyetért-e Ön azzal , hogy Budapest Főváros Önkormányzata vonja vissza a évi nyári olimpiai és paralimpiai játékok megrendezésére irányuló pályázatát ? " A népszavazás kiírásához527 érvényes aláírásra volt szükség . Februárén a Momentum Mozgalom151 aláírást adott le . Februárén Orbán Viktor kormányfő , Borkai Zsolt , a MOB elnöke és Tarlós István , Budapest főpolgármestere azt a döntést hozták , hogy Budapest visszalép a pályázattól . Ehhez a kormány egy határozatot hozott , amelyben felkérte a Fővárosi Közgyűlést és a Magyar Olimpiai Bizottság elnökét , hogy az olimpia megrendezésére irányuló pályázatot vonja vissza . A határozatban a korábban létrejött egység felbomlását állapították meg . A visszalépésről a Fővárosi Közgyűlés rendkívüli ülésen döntött márciusjén , amelyen a testület Tarlós István főpolgármester, Bagdy Gábor főpolgármester-helyettes és a közgyűlés fideszes képviselőinek javaslatára -igen ésnem szavazati aránnyal - úgy határozott , hogy visszavonja Budapest olimpiai pályázatát . A kormányhatározat teljes szövege Korábbi lehetséges pályázatok Isztambul Doha Dél-afrikai Köztársaság Azerbajdzsán Toronto : Marcel Aubut , a Kanadai Olimpiai Bizottság elnökejúliusában jelentette be a város pályázati szándékát . John Tory , a város polgármestereszeptemberében , a jelentkezési határidő utolsó napján közölte , hogy Toronto eláll az olimpia rendezési tervétől . Résztvevő országok Versenyszámok Jegyzetek További információk 2016. évi LVIII. törvény a XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok pályázatáról és rendezéséről Nyári olimpiai játékok 2024 Franciaország sportélete