Kun Pál (tanár, 1827–1896)
Kókai idősebb Kun Pál, Kókai-Kun Pál (Felsőnyárád (Borsod megye), 1827. szeptember 4. – Miskolc, 1896. március 15.) bölcseleti doktor, főgimnáziumi tanár.

Családja

Kun Pál (1781-1857) és Hézser Katalin (1790-1868) fia. Testvérei Kun Tamás, megyei és törvényszéki orvos, aki a közegészségügyi tanács tagja volt (meghalt Miskolcon, 1894-ben) és Kun Bertalan püspök. Leánya Kun Margit, a fiatalon elhunyt zongoraművésznő.

Élete

Gimnáziumi és bölcseleti tanulmányait Miskolcon, a jogi tanfolyamot Losoncon végezte, majd 1853. októberig Jakabfalvy András gagybátori birtokos gyermekei mellett nevelősködött. 1845-től 1847-ig a miskolci főgymnaisumhoz csatolt nemzeti I. és II. osztályok köztanítója volt, 1853-ban az iskolai tanács az elemi fiúiskola tanítójává újra megválasztotta. 1854. április 23-án az újonnan szervezett gimnázium I. és II. osztályának tanári székére lépett elő. 1868. augusztus 2-tól a felső osztályokba ment át és ott bölcseletet, történelmet, németet, 1853-tól pedig a történelmet és magyar irodalmat tanította.

Írásai

Cikkei a Vasárnapi Ujságban (1859. Az ember és papiros, A növények alvása, Az olajfa, 1860. A százéves aloe és indiai füge, A harmat, 1861. Növénytenyészet a térítők között); a Sárospataki Füzetekben (1860. Tanügy állása az észak-amerikai Egyesült-Államokban, 1863. Hitujítás bajnokai és a hitujítók Spanyolországban); a Magyar Ember Könyvtárában (II. 1863. Columbus elődei); a Politikai Hetilapban (1866. 25. sz. Homer magyar fordítói); a Miskolczban (1876. 29-30. sz. Utazás és szinjátékok a régi rómaiaknál, 32., 33. szám. A történelemnek a természettudományokkal való összefüggéséről. Renan után, 64., 65. sz. Vizsgálódás a lebkövekről, 82-85. Az állati élet és titka, 1877. 38-45. sz. Képzelemről, lélektani tanulmány, 186-190. sz. Két királyi herczeg, népmese, Popescu után, 1878. 239-242. szám: D'Arc Johanna, 1879. 16-20. szám, A hellen nemzeti játékok, 1880. Család és iskola, II. Fridrik gyermek és ifjú kora, Barátságról és könyvismertetés, 1881. Két királyné, 1882. Jellemképződés); az Egyetértésben (1877. 16. sz. Voltaire és Rousseau); a Borsodban (1877. Temetkezési fényüzés a különböző népeknél és annak történeti fejlődése, 1878. 24-27. szám, Emlékező tehetségről, 1879. Armin és Thusnelda, 1880. Sparta, Lycurg., Athene, Solon, 1881. Voltaire megkoronázása, 1881. könyvism., Nagy Sándor, 1882. Hazai népoktatásügy); a miskolczi ev. ref. főgymnasium Értesítőjében (1879. Adatok az iskola régibb és ujabb történetéből); a Borsodmegyei Lapokban (1882. Észak Semiramisa).

Levelei Erdélyi Jánoshoz, Miskolcz, 1858. szept. 3. és Pest, 1867. április 16. (az Erdélyi Tárban, Erdélyi Pál birtokában).

Jegyei: K. és K. P.

Jegyzetek

Források

További információk

 Hadobás Pál: Edelény és környéke az irodalomban. Edelény, Művelődési Központ, Könyvtár és Múzeum, 2005. 
 
 Kempelen Béla: Magyar nemes családok. Bp., Grill Károly Könyvkiadóvállalata, 1911-1932.

Magyar pedagógusok
1827-ben született személyek
1896-ban elhunyt személyek
Kókai idősebb Kun Pál , Kókai-Kun Pál ( Felsőnyárád ( Borsod megye ) , szeptember – Miskolc , március ) bölcseleti doktor , főgimnáziumi tanár . Családja Kun Pálés Hézser Katalinfia . Testvérei Kun Tamás , megyei és törvényszéki orvos , aki a közegészségügyi tanács tagja volt ( meghalt Miskolcon, ben ) és Kun Bertalan püspök . Leánya Kun Margit , a fiatalon elhunyt zongoraművésznő . Élete Gimnáziumi és bölcseleti tanulmányait Miskolcon , a jogi tanfolyamot Losoncon végezte , majd októberig Jakabfalvy András gagybátori birtokos gyermekei mellett nevelősködött.tőlig a miskolci főgymnaisumhoz csatolt nemzeti I. és II. osztályok köztanítója volt, ban az iskolai tanács az elemi fiúiskola tanítójává újra megválasztotta. áprilisán az újonnan szervezett gimnázium I. és II. osztályának tanári székére lépett elő . augusztustól a felső osztályokba ment át és ott bölcseletet , történelmet , németet, tól pedig a történelmet és magyar irodalmat tanította . Írásai Cikkei a Vasárnapi Ujságban Az ember és papiros , A növények alvása , Az olajfa , A százéves aloe és indiai füge , A harmat , Növénytenyészet a térítők között ) ; a Sárospataki Füzetekben Tanügy állása az észak-amerikai Egyesült-Államokban , Hitujítás bajnokai és a hitujítók Spanyolországban ) ; a Magyar Ember Könyvtárában ( II. Columbus elődei ) ; a Politikai Hetilapban sz . Homer magyar fordítói ) ; a Miskolczban sz . Utazás és szinjátékok a régi rómaiaknál , , szám . A történelemnek a természettudományokkal való összefüggéséről . Renan után , , sz . Vizsgálódás a lebkövekről , Az állati élet és titka , sz . Képzelemről , lélektani tanulmány , sz . Két királyi herczeg , népmese , Popescu után , szám : D'Arc Johanna , szám , A hellen nemzeti játékok , Család és iskola , II. Fridrik gyermek és ifjú kora, Barátságról és könyvismertetés , Két királyné , Jellemképződés ) ; az Egyetértésben sz . Voltaire és Rousseau ) ; a Borsodban Temetkezési fényüzés a különböző népeknél és annak történeti fejlődése , szám , Emlékező tehetségről , Armin és Thusnelda , Sparta , Lycurg . , Athene , Solon , Voltaire megkoronázása , könyvism . , Nagy Sándor , Hazai népoktatásügy ) ; a miskolczi ev . ref . főgymnasium Értesítőjében Adatok az iskola régibb és ujabb történetéből ) ; a Borsodmegyei Lapokban Észak Semiramisa ) . Levelei Erdélyi Jánoshoz , Miskolcz , szept. és Pest , április ( az Erdélyi Tárban , Erdélyi Pál birtokában ) . Jegyei : K. és K. P. Jegyzetek Források További információk Hadobás Pál : Edelény és környéke az irodalomban . Edelény , Művelődési Központ , Könyvtár és Múzeum , Kempelen Béla : Magyar nemes családok . Bp. , Grill Károly Könyvkiadóvállalata , Magyar pedagógusok 1827-ben született személyek 1896-ban elhunyt személyek