Tary Gizella
Tary Gizella (Szolnok, 1884. november 19. – Budapest, 1960. február 8.) magyar színésznő, tőrvívó, olimpikon, a női vívás hazai úttörője és népszerűsítője, írónő. Az első magyar tőrbajnoknő és az első magyar vívómesternő.

Életútja 
Szolnokon született egy tízgyermekes kisiparos-asztalos családban, tizenegy éves korában már apja műhelyében dolgozott. Húszévesen beiratkozott Rákosi Szidi magán színészképző iskolájába, amit három év múlva el is végzett, jeles eredménnyel. A színiiskolában Lovass Gyula vívómestertől sajátította el a vívás alapjait, a „kottázott” fegyverforgatás elemeit. Később beiratkozott Fodor Károly híres vívóintézetébe (Fodor Testnevelő és Vívó Intézet). Annak ellenére, hogy akkor már több kiváló magyar vívómester oktatott hazánkban, a többség nem szívesen foglalkozott női tanítványokkal, sőt olyan is akadt, aki egyáltalán nem vállalta nők oktatását. Csak Italo Santelli, Gerentsér László és Fodor István, a Fodor Károly-féle sportiskola fiatal vezetője foglalkoztak női vívókkal.

A Rákoskeresztúri köztemetőben (Budapest) van eltemetve.

Sportpályafutása 
1909-ben megnyerte a Pozsonyban megrendezett első magyar női tőrvívóbajnokságot. A pozsonyi siker után másfél évtizedig nem versenyzett. Néhány hónappal a párizsi olimpia előtt elkezdte a felkészülést Italo Santelli segítségével. Mivel nem talált megfelelő női ellenfeleket, többnyire férfiakkal edzett. Az 1924. évi nyári olimpiai játékok tőrvívás egyéni számában 6. helyezést ért el, ezzel Tary Gizella lett az első magyar női pontszerző olimpikon. Női tőrvívásban 9 nemzet 25 sportolója indult: 4 dán, 4 francia, 4 brit, 3 holland, 3 svéd, 3 svájci, 2 amerikai, 1 magyar és 1 lengyel. Azon az olimpián tíz – kilenc férfi és egy nő – vívó képviselte Magyarországot. A magyar vívók összesen egy első, egy második, két harmadik, egy negyedik és egy hatodik helyezést értek el, és ezzel huszonnégy olimpiai pontot szereztek.

Színpadi szerepe 
 Kemény Egon–Bródy István–Harmath Imre: „Kikelet ucca 3” (1929) Pesti operett 3 felvonásban, nagyoperett. Bemutató: Fővárosi Operettszínház (ma: Budapesti Operettszínház) 1929. április 27. Főszereplők: Somogyi Erzsi, Eggerth Márta, Fejes Teri, Kertész Dezső, Sarkadi Aladár, Halmay Tibor, Kabos Gyula, Szirmai Imre, rendező: Szabolcs Ernő, díszlet: Gara Zoltán, ruhatervező: Váradi Tihamér, a táncokat betanította: Rott Ferenc, karmester: Ábrahám Pál.

Jegyzetek

Források 
 Elek Ilona–Elek Margit: Így vívtunk mi. Budapest, 1968
 Syposs Zoltán: Három rozoga tőrrel – Párizsban (Villanó pengék. Budapest, Sport, 1975)

Kapcsolódó szócikkek 
 Gerentsér László

Magyar női vívók
1884-ben született személyek
1960-ban elhunyt személyek
Magyar olimpikonok
Szolnokiak
Tary Gizella ( Szolnok , november – Budapest , február ) magyar színésznő , tőrvívó , olimpikon , a női vívás hazai úttörője és népszerűsítője , írónő . Az első magyar tőrbajnoknő és az első magyar vívómesternő . Életútja Szolnokon született egy tízgyermekes kisiparos-asztalos családban , tizenegy éves korában már apja műhelyében dolgozott . Húszévesen beiratkozott Rákosi Szidi magán színészképző iskolájába , amit három év múlva el is végzett , jeles eredménnyel . A színiiskolában Lovass Gyula vívómestertől sajátította el a vívás alapjait , a „ kottázott” fegyverforgatás elemeit . Később beiratkozott Fodor Károly híres vívóintézetébe ( Fodor Testnevelő és Vívó Intézet ) . Annak ellenére , hogy akkor már több kiváló magyar vívómester oktatott hazánkban , a többség nem szívesen foglalkozott női tanítványokkal , sőt olyan is akadt , aki egyáltalán nem vállalta nők oktatását . Csak Italo Santelli , Gerentsér László és Fodor István , a Fodor Károly-féle sportiskola fiatal vezetője foglalkoztak női vívókkal . A Rákoskeresztúri köztemetőben ( Budapest ) van eltemetve . Sportpályafutása 1909-ben megnyerte a Pozsonyban megrendezett első magyar női tőrvívóbajnokságot . A pozsonyi siker után másfél évtizedig nem versenyzett . Néhány hónappal a párizsi olimpia előtt elkezdte a felkészülést Italo Santelli segítségével . Mivel nem talált megfelelő női ellenfeleket , többnyire férfiakkal edzett . Az évi nyári olimpiai játékok tőrvívás egyéni számában helyezést ért el , ezzel Tary Gizella lett az első magyar női pontszerző olimpikon . Női tőrvívásbannemzetsportolója indult: dán,francia, brit , holland,svéd, svájci , amerikai, magyar éslengyel . Azon az olimpián tíz – kilenc férfi és egy nő – vívó képviselte Magyarországot . A magyar vívók összesen egy első , egy második , két harmadik , egy negyedik és egy hatodik helyezést értek el , és ezzel huszonnégy olimpiai pontot szereztek . Színpadi szerepe Kemény Egon–Bródy István–Harmath Imre : „ Kikelet uccaPesti operettfelvonásban , nagyoperett . Bemutató : Fővárosi Operettszínház ( ma: Budapesti Operettszínház ) április Főszereplők : Somogyi Erzsi , Eggerth Márta , Fejes Teri , Kertész Dezső , Sarkadi Aladár , Halmay Tibor , Kabos Gyula , Szirmai Imre , rendező : Szabolcs Ernő , díszlet : Gara Zoltán , ruhatervező : Váradi Tihamér , a táncokat betanította : Rott Ferenc , karmester : Ábrahám Pál . Jegyzetek Források Elek Ilona–Elek Margit : Így vívtunk mi . Budapest , Syposs Zoltán : Három rozoga tőrrel – Párizsban ( Villanó pengék . Budapest , Sport , Kapcsolódó szócikkek Gerentsér László Magyar női vívók 1884-ben született személyek 1960-ban elhunyt személyek Magyar olimpikonok Szolnokiak