Otrobán Nándor
Otrobán Nándor (Kőhalom (Nagy-Küküllőmegye), 1828. június 5. – Brassó, 1901. március 9.) orvosdoktor, honvéd ezredorvos.

Életpályája
Tanult Brassóban és Kolozsvárt; 1846-tól a pesti egyetemet látogatta mint medikus. Az 1848-ban szabadságharc kitörésekor a 82. honvédzászlóaljba állott, több csatában vett részt és az 1849. július 31-én a segesvári csatában hadnagy lett. Ezután Bécsben folytatta tanulását, ahol 1856. május 20-án orvosdoktorrá avatták. Később Karcag megválasztotta városi orvosnak; azonban 11 hónap múlva tanulása bevégzése végett visszatért Bécsbe és 1857. május 12-én sebészdoktor, 1857. május 20-án szülészmester lett. Olasz- és németországi utazása után mint gyakorló orvos Brassóban telepedett le, ahol 1869-től fogva a 23. honvédzászlóaljban ezredorvos is volt. Alapítója volt az első brassói petróleumgyárnak, tagja a megyei és Brassó városi törvényhatóságnak. Később nyugalomba vonult.

Cikkei a Magyar Futárban (1859. 317., 320. Sz. Kovászna, Kászon, Tusnád); az Ung. Med.-Chirurg. Presseben (1866. Die Heilquellen in Borszék); a Gyógyászatban (1872. Könyvismert.); a Magyar orvosok és természetvizsgálók Munkálataiban (XVII. 1875. Az Erdélyben 1870-től 1873-ig uralkodott roncsoló toroklob járvány).

Művei
 Borszék gyógyvizei. Természettudományi szempontból leírta dr. Meyr Ignácz. Németből fordította. Brassó, 1863.
 Látogatás Erdély némely délkeleti fürdőhelyein. A magyar orvosok és természetvizsgálók 1864. szept. Marosvásárhelyt tartott X. nagygyűlésének emlékéül. Uo. 1864.
 Előpatak és vidéke. Uo. 1875. (Nagy Gusztávval együtt).

Források
 
 Magyar Nemzeti Névtér

Magyar orvosok
1828-ban született személyek
1901-ben elhunyt személyek
Kőhalmiak
Otrobán Nándor ( Kőhalom ( Nagy-Küküllőmegye ) , június – Brassó , március ) orvosdoktor , honvéd ezredorvos . Életpályája Tanult Brassóban és Kolozsvárt;tól a pesti egyetemet látogatta mint medikus . Azban szabadságharc kitörésekor a honvédzászlóaljba állott , több csatában vett részt és az júliusén a segesvári csatában hadnagy lett . Ezután Bécsben folytatta tanulását , ahol májusán orvosdoktorrá avatták . Később Karcag megválasztotta városi orvosnak ; azonbanhónap múlva tanulása bevégzése végett visszatért Bécsbe és májusén sebészdoktor , májusán szülészmester lett . Olasz- és németországi utazása után mint gyakorló orvos Brassóban telepedett le , aholtől fogva a honvédzászlóaljban ezredorvos is volt . Alapítója volt az első brassói petróleumgyárnak , tagja a megyei és Brassó városi törvényhatóságnak . Később nyugalomba vonult . Cikkei a Magyar Futárban , Sz . Kovászna , Kászon , Tusnád ) ; az Ung . Med.-Chirurg . Presseben Die Heilquellen in Borszék ) ; a Gyógyászatban Könyvismert . ) ; a Magyar orvosok és természetvizsgálók Munkálataiban ( XVII. Az Erdélybentőlig uralkodott roncsoló toroklob járvány ) . Művei Borszék gyógyvizei . Természettudományi szempontból leírta dr. Meyr Ignácz . Németből fordította . Brassó , Látogatás Erdély némely délkeleti fürdőhelyein . A magyar orvosok és természetvizsgálók szept . Marosvásárhelyt tartott X. nagygyűlésének emlékéül . Uo . Előpatak és vidéke . Uo . ( Nagy Gusztávval együtt ) . Források Magyar Nemzeti Névtér Magyar orvosok 1828-ban született személyek 1901-ben elhunyt személyek Kőhalmiak