Buddharúpa
Buddharúpa (बुद्धरूप, szó szerint „a megvilágosodott alakja”) a buddhizmusban használatos szanszkrit és páli kifejezés a Buddhát formázó szobrokra.

Hasonlóságok
A Gautama Buddha életéről szóló szövegek értelmezéseinek kulturális és regionális különbségei ellenére akadnak általános irányelvek, amelyek egy Buddharúpára jellemzőek:
A kéz- és lábujjak arányosan elnyújtottak
hosszú horgas orr
elnyújtott fülcimpák
kidudorodó a fejtető
széles vállak

Az elnyújtott fülcimpák a hercegi élet maradványai, amikor még különc ékszereket viselt. A fejtetőn lévő kidudorodás az usnisa, amely spiritualitást, bölcsességet és megvilágosodást fejez ki.

Arányok

Buddha képe az 1. századtól kezdve jelent meg Észak-Indiai Gandhára és Mathura városokban. Gandhára művészetére hatással voltak az ókori görög művészetek, amelyből később kifejlődött a Grékó-buddhista művészet. Ebben Buddha alakja valósághű és méretarányos. Az egyik legbefolyásosabb buddhista művészet a Gupta Birodalom művészete volt, majd később az Amaravati stílus. Buddha megjelenítése Indiából terjedt el Ázsia többi részére. India, Srí Lanka, a indonéz Szailendra és a kambodzsai Khmer művészete is általában arányosan mutatja Buddhát. Azonban néha  túlzottan soványnak ábrázolják, azokból az évekből, amikor Buddha aszkéta gyakorlatokat végzett. A japán buddharúpák gyakran elég négyszögletesek és merevek, míg az indiai és délkelet-ázsiai szobrok vékonyabbak.

Sok ember számára ismerősen hangzik a „boldog”- vagy „nevető buddha-szobor” kifejezés, amely valójában egy teljesen más történelmi személy ábrázolása. Pu-taj egy kínai buddhista szerzetes volt, akit Hoteinek is neveznek.

Testtartás, arckifejezés és műtárgyak
Buddhát ábrázolják fekve, amely a legvégső eltávozására utal, a parinirvána előtt. 

Előfordul, hogy Buddha különböző tárgyakat tart a kezében, vagy szimbolikus mudrá kézmozdulatot tesz. 

Az öltözéke is egészen különböző lehet. Kínában és Japánban, ahol a szerzetesek és apácák részére nem helyes a felső karjukat fedetlenül hagyni, a buddharúpa hosszú ujjúban van, mint egy hagyományos szerzete. Indiában gyakran félmeztelenül van ábrázolva.

Kapcsolódó szócikkek
Bálvány
Mudrá

Jegyzetek

Források

 Nirmal C. Sinha, Buddharupa observation of the evolution of the Buddha image
 Bala Mudaly, Reflections inspired by the Buddha Rupa 

Buddhista művészet és kultúra
Buddharúpa ( बुद्धरूप , szó szerint „ a megvilágosodott alakja” ) a buddhizmusban használatos szanszkrit és páli kifejezés a Buddhát formázó szobrokra . Hasonlóságok A Gautama Buddha életéről szóló szövegek értelmezéseinek kulturális és regionális különbségei ellenére akadnak általános irányelvek , amelyek egy Buddharúpára jellemzőek : A kéz- és lábujjak arányosan elnyújtottak hosszú horgas orr elnyújtott fülcimpák kidudorodó a fejtető széles vállak Az elnyújtott fülcimpák a hercegi élet maradványai , amikor még különc ékszereket viselt . A fejtetőn lévő kidudorodás az usnisa , amely spiritualitást , bölcsességet és megvilágosodást fejez ki . Arányok Buddha képe az századtól kezdve jelent meg Észak-Indiai Gandhára és Mathura városokban . Gandhára művészetére hatással voltak az ókori görög művészetek , amelyből később kifejlődött a Grékó-buddhista művészet . Ebben Buddha alakja valósághű és méretarányos . Az egyik legbefolyásosabb buddhista művészet a Gupta Birodalom művészete volt , majd később az Amaravati stílus . Buddha megjelenítése Indiából terjedt el Ázsia többi részére . India , Srí Lanka , a indonéz Szailendra és a kambodzsai Khmer művészete is általában arányosan mutatja Buddhát . Azonban néha túlzottan soványnak ábrázolják , azokból az évekből , amikor Buddha aszkéta gyakorlatokat végzett . A japán buddharúpák gyakran elég négyszögletesek és merevek , míg az indiai és délkelet-ázsiai szobrok vékonyabbak . Sok ember számára ismerősen hangzik a „ boldog”- vagy „ nevető buddha-szobor” kifejezés , amely valójában egy teljesen más történelmi személy ábrázolása . Pu-taj egy kínai buddhista szerzetes volt , akit Hoteinek is neveznek . Testtartás , arckifejezés és műtárgyak Buddhát ábrázolják fekve , amely a legvégső eltávozására utal , a parinirvána előtt . Előfordul , hogy Buddha különböző tárgyakat tart a kezében , vagy szimbolikus mudrá kézmozdulatot tesz . Az öltözéke is egészen különböző lehet . Kínában és Japánban , ahol a szerzetesek és apácák részére nem helyes a felső karjukat fedetlenül hagyni , a buddharúpa hosszú ujjúban van , mint egy hagyományos szerzete . Indiában gyakran félmeztelenül van ábrázolva . Kapcsolódó szócikkek Bálvány Mudrá Jegyzetek Források Nirmal C. Sinha, Buddharupa observation of the evolution of the Buddha image Bala Mudaly , Reflections inspired by the Buddha Rupa Buddhista művészet és kultúra