Ugrin József
Ugrin József (Endrőd, 1910. február 18. – Budapest, 1993. március 14.) a KALOT egyik főszervezője, a Demokrata Néppárt országgyűlési képviselője, színész.

Élete

Családja és tanulmányai
A gazdálkodó Ugrin Sándor és Kováts Ilona gyermeke. Kilencen voltak testvérek, de csak hatan érték meg a felnőttkort. Római katolikus vallásban nevelkedett. Az elemi iskolát szülőfalujában, Endrődön végezte, majd Kecskeméten folytatta tanulmányait a katolikus, majd a református gimnáziumban. Az érettségi után a Királyi Magyar Pázmány Péter Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karán két évig jogi tanulmányokat folytatott, de Rózsahegyi Kálmán szintén endrődi származású színész hatására színművészeti tanulmányokba kezdett. Először a Pécsi Nemzeti Színházhoz szerződött le, majd a Belvárosi Színházhoz került. Magánéleti csalódása miatt és mert második állomáshelyén nem kapott rögtön szerepeket, európai utazásra indult. Nancyban, majd Párizsban jogot tanult, és 1935-ben beutazta a világot.

1947-ben kötött házasságot Katona Irénnel. Négy gyermekük született. Egyik lányuk, Ugrin Emese a rendszerváltás után az újjászerveződő KDNP első főtitkára lett.

Közéleti szerepvállalása a második világháború előtt
1935 őszétől vállalt szerepet a KALOT szervezésében, majd hamarosan főtitkárává választották. Kerkai Jenővel és Farkas Györggyel hárman indították útjára az országos mozgalmat. 1940-ben az első KALOT népfőiskolának alapító igazgatója lett. 1943-tól elindult egy modern értelemben vett kereszténydemokrata párt szervezése, amely szervezkedésre a hercegprímás, Serédi Jusztinián is áldását adta. Ebben a munkában Ugrin is első perctől részt vett, ahogy a közvetlenül a nyilas hatalomátvétel előtti őszi egyeztetéseken is jelen volt Varga László lakásán.

Október 31-én Ugrin már a KDNP nevében, Nagy Töhötöm pedig a KALOT képviseletében fölkeresték a szovjet katonai parancsnokságot, hogy már előre lépéseket tegyenek a katolikus tömegmozgalmak védelmében, és egyben hiteles információval szolgáljanak ezekről a szervezetekről. 1944 decemberében az Ideiglenes Nemzetgyűlés helyszínén, Szegeden újra elindították a KALOT-ot és annak saját kiadványát. A szervezést is megkezdték.

Politikai pályafutása a koalíciós években
A második világháború végén Budapesten csatlakozott a KDNP központi irodájához, így gróf Pálffy József elnök egyik titkára lett. A párton belül azonban szakadás történt, az immáron Mindszenty által vezetett egyház és a párt tagságának, a Barankovics István vezette csoportosulás konfliktusa miatt. Ugrin a barankovicsi irányt támogatta, de egy időre inkább a KALOT-ban végzett szervező munkát. 1946-ban azonban – más katolikus tömegmozgalmakkal együtt – feloszlatták a KALOT-ot. Kísérletet tettek annak újraszervezésére Katolikus Parasztifjúsági Szövetség néven, de ezzel Ugrin már nem értett egyet. Gazdálkodni kezdett. Megpróbálta megvalósítani mindazt, amit a katolikus népfőiskolán tanítottak.

1947 nyarán Hajdúnánáson élt, ott keresték fel a Demokrata Néppárt szervezői, hogy vállalja el a képviselőjelöltséget. Az 1947. augusztus 31-i országgyűlési választásokon a Pest megyei listáról bekerült az Országgyűlésbe. A hatóságok múltja miatt nem hagyták békén. A rendőrség államvédelmi osztálya kezdetben arra próbálta rávenni, hogy a DNP és az Actio Catholica tagjairól nyújtson információkat, megfenyegetve mandátumának elvesztésével. Egy képviselőtársa 1948 júniusában végül összeférhetetlenségi eljárást kezdeményezett ellene, arra hivatkozva, hogy szerkesztője volt egy KALOT kiadványnak, egy „fasiszta-sajtóterméknek”. Bár a bíróság kimondta, hogy Ugrint nem tekintik a demokrácia ellenségének, mandátumától júliusban mégis megfosztották.

A diktatúra idején
1948 nyarán tehát teljesen visszavonult a politikától, sőt Budapestről is elköltözött családjával Hunya községre, ahol 9 kat. hold földön gazdálkodott. Szövetkezet alakításába kezdett, de a helyi tanács ellenezte kezdeményezését, 1950-ben pedig kuláknak nyilvánították. Miután kényszerből földjét fölajánlotta az államnak, hazaköltözött Endrődre, és a megmaradt családi birtokon gazdálkodott. Az 1956-os forradalomba nem kapcsolódott be. Bár elindult a fővárosba egy élelmiszer-szállítmánnyal, teherautójukat Szolnokon visszafordították.

Az 1950-es évek végén végül is visszatért Budapestre. Segédmunkásként dolgozott. Majd a hajdani érdi népfőiskolás társának, Dobi Istvánnak köszönhetően a répcelaki Szénsavtermelő Vállalatnál helyezkedett el. 1976 decemberében ment nyugdíjba. 1983-ban pedig a rendszer enyhülő politikai környezetében a Hazafias Népfronton belül is szerepet vállalt, a szervezet keretén belül megalakult Népfőiskolák Baráti Körének alelnökévé választották.

A rendszerváltás után
A rendszerváltás idején újjáalakuló Demokrata Néppárt szervezésében kezdetektől szerepet vállalt. Ő is aláírta azt a nyilatkozatot Keresztes Sándor és Matheovits Ferenc mellett, amely 1989. március 17-én meghirdette a párt újraindulását. Kezdetektől tagja lett a párt Intézőbizottságának. 1991-ben a KDNP Barankovics-emlékéremmel ismerte el pályafutását.

Jelentősebb művei
Virradat. Színmű; KALOT, Szeged, 1938
Vezérkönyv. 2. kötet; KALOT. Bp., 1940. (2. kiad.)
Morgenrot. Schauspiel (Virradat); németre ford. Johann Wagner; Kalot, Bp., 1941
Föld és lélek; Stephaneum Nyomda, Bp., 1947 (Actio Catholica)
Emlékezéseim. A KALOT parasztifjúsági mozgalomról, a népfőiskolákról, meg egy kicsit előbbről is; Magyar Népfőiskolai Társaság–Püski, Bp., 1995

Jegyzetek

Források

1910-ben született személyek
1993-ban elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1947–1949)
Országgyűlési képviselők (DNP)
DNP-tagok
KDNP-tagok
A KDNP korábbi tagjai
A kommunizmus üldözöttei Magyarországon
Endrődiek
Ugrin József ( Endrőd , február – Budapest , március ) a KALOT egyik főszervezője , a Demokrata Néppárt országgyűlési képviselője , színész . Élete Családja és tanulmányai A gazdálkodó Ugrin Sándor és Kováts Ilona gyermeke . Kilencen voltak testvérek , de csak hatan érték meg a felnőttkort . Római katolikus vallásban nevelkedett . Az elemi iskolát szülőfalujában , Endrődön végezte , majd Kecskeméten folytatta tanulmányait a katolikus , majd a református gimnáziumban . Az érettségi után a Királyi Magyar Pázmány Péter Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karán két évig jogi tanulmányokat folytatott , de Rózsahegyi Kálmán szintén endrődi származású színész hatására színművészeti tanulmányokba kezdett . Először a Pécsi Nemzeti Színházhoz szerződött le , majd a Belvárosi Színházhoz került . Magánéleti csalódása miatt és mert második állomáshelyén nem kapott rögtön szerepeket , európai utazásra indult . Nancyban , majd Párizsban jogot tanult , ésben beutazta a világot . 1947-ben kötött házasságot Katona Irénnel . Négy gyermekük született . Egyik lányuk , Ugrin Emese a rendszerváltás után az újjászerveződő KDNP első főtitkára lett . Közéleti szerepvállalása a második világháború előtt 1935 őszétől vállalt szerepet a KALOT szervezésében , majd hamarosan főtitkárává választották . Kerkai Jenővel és Farkas Györggyel hárman indították útjára az országos mozgalmat.ben az első KALOT népfőiskolának alapító igazgatója lett.tól elindult egy modern értelemben vett kereszténydemokrata párt szervezése , amely szervezkedésre a hercegprímás , Serédi Jusztinián is áldását adta . Ebben a munkában Ugrin is első perctől részt vett , ahogy a közvetlenül a nyilas hatalomátvétel előtti őszi egyeztetéseken is jelen volt Varga László lakásán . Októberén Ugrin már a KDNP nevében , Nagy Töhötöm pedig a KALOT képviseletében fölkeresték a szovjet katonai parancsnokságot , hogy már előre lépéseket tegyenek a katolikus tömegmozgalmak védelmében , és egyben hiteles információval szolgáljanak ezekről a szervezetekről.decemberében az Ideiglenes Nemzetgyűlés helyszínén , Szegeden újra elindították a KALOT-ot és annak saját kiadványát . A szervezést is megkezdték . Politikai pályafutása a koalíciós években A második világháború végén Budapesten csatlakozott a KDNP központi irodájához , így gróf Pálffy József elnök egyik titkára lett . A párton belül azonban szakadás történt , az immáron Mindszenty által vezetett egyház és a párt tagságának , a Barankovics István vezette csoportosulás konfliktusa miatt . Ugrin a barankovicsi irányt támogatta , de egy időre inkább a KALOT-ban végzett szervező munkát.ban azonban – más katolikus tömegmozgalmakkal együtt – feloszlatták a KALOT-ot . Kísérletet tettek annak újraszervezésére Katolikus Parasztifjúsági Szövetség néven , de ezzel Ugrin már nem értett egyet . Gazdálkodni kezdett . Megpróbálta megvalósítani mindazt , amit a katolikus népfőiskolán tanítottak . 1947 nyarán Hajdúnánáson élt , ott keresték fel a Demokrata Néppárt szervezői , hogy vállalja el a képviselőjelöltséget . Az augusztusi országgyűlési választásokon a Pest megyei listáról bekerült az Országgyűlésbe . A hatóságok múltja miatt nem hagyták békén . A rendőrség államvédelmi osztálya kezdetben arra próbálta rávenni , hogy a DNP és az Actio Catholica tagjairól nyújtson információkat , megfenyegetve mandátumának elvesztésével . Egy képviselőtársajúniusában végül összeférhetetlenségi eljárást kezdeményezett ellene , arra hivatkozva , hogy szerkesztője volt egy KALOT kiadványnak , egy „ fasiszta-sajtóterméknek” . Bár a bíróság kimondta , hogy Ugrint nem tekintik a demokrácia ellenségének , mandátumától júliusban mégis megfosztották . A diktatúra idején 1948 nyarán tehát teljesen visszavonult a politikától , sőt Budapestről is elköltözött családjával Hunya községre , aholkat . hold földön gazdálkodott . Szövetkezet alakításába kezdett , de a helyi tanács ellenezte kezdeményezését, ben pedig kuláknak nyilvánították . Miután kényszerből földjét fölajánlotta az államnak , hazaköltözött Endrődre , és a megmaradt családi birtokon gazdálkodott . Azos forradalomba nem kapcsolódott be . Bár elindult a fővárosba egy élelmiszer-szállítmánnyal , teherautójukat Szolnokon visszafordították . Azes évek végén végül is visszatért Budapestre . Segédmunkásként dolgozott . Majd a hajdani érdi népfőiskolás társának , Dobi Istvánnak köszönhetően a répcelaki Szénsavtermelő Vállalatnál helyezkedett el.december ében ment nyugdíjba.ban pedig a rendszer enyhülő politikai környezetében a Hazafias Népfronton belül is szerepet vállalt , a szervezet keretén belül megalakult Népfőiskolák Baráti Körének alelnökévé választották . A rendszerváltás után A rendszerváltás idején újjáalakuló Demokrata Néppárt szervezésében kezdetektől szerepet vállalt . Ő is aláírta azt a nyilatkozatot Keresztes Sándor és Matheovits Ferenc mellett , amely márciusén meghirdette a párt újraindulását . Kezdetektől tagja lett a párt Intézőbizottságának.ben a KDNP Barankovics-emlékéremmel ismerte el pályafutását . Jelentősebb művei Virradat . Színmű ; KALOT , Szeged , Vezérkönyv. kötet ; KALOT . Bp. , kiad . ) Morgenrot . Schauspiel ( Virradat ) ; németre ford . Johann Wagner ; Kalot , Bp. , Föld és lélek ; Stephaneum Nyomda, Bp.,( Actio Catholica ) Emlékezéseim . A KALOT parasztifjúsági mozgalomról , a népfőiskolákról , meg egy kicsit előbbről is ; Magyar Népfőiskolai Társaság–Püski , Bp. , Jegyzetek Források 1910-ben született személyek 1993-ban elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1949 ) Országgyűlési képviselők ( DNP ) DNP-tagok KDNP-tagok A KDNP korábbi tagjai A kommunizmus üldözöttei Magyarországon Endrődiek