Korlat (Benkovac)
Korlat falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 26, közúton 34 km-re keletre, községközpontjától 8 km-re északnyugatra, Dalmácia északi részén, Ravni kotari és Bukovica határán fekszik.

Története
Korlat a középkorban még Karlović néven a Korlatović család birtoka volt, akiknek váruk állt a településen. 1409-ben Dalmácia eladásakor Korlat a Magyar Királyság része maradt. A várat 1505-ben említi először írásos forrás. A török 1514-ben felégette, majd 1527-ben el is foglalta a települést. A várat 1536-ban foglalta el és rombolta le a török. Korlaton 1636-ban 120 katolikus élt. 1651-ben a közelében kerített be Ilija Smiljanić uszkók vezér katonáival egy ötezer fős török sereget és teljesen megsemmisítette. Ekkoriban változott meg a település neve Karlovićról Korlatra. Mandevia nini püspök 1710-es egyházlátogatásakor két templomot említ a településen, melyek Szent Jere (Jeromos), illetve a Praskvić településrészen Szűz Mária tiszteletére voltak szentelve. A korlati Szent Jere templomot 1710. április 30-án látogatta meg és a látottak alapján ősréginek ítélte. Építését a 12–13. századra tette, a leírás szerint boltozott, egyhajós épület volt, keleti részén félköríves apszissal. A nyugati homlokzaton volt a kapuzat felette lunettával. A faluban akkor hét katolikus család élt. A Szűz Mária templom látogatása július 1-jén történt. Ezt a katolikus hívek felújították. Kápolnája boltozott volt és a templomban a püspök egy óhorvát misekönyvet is talált. A templom körül régi temető volt számos sírral és akkor is folyamatosan temetkeztek ide. A településnek 1857-ben 371, 1910-ben 576 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 43 százaléka szerb, 55 százaléka horvát nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakói elmenekültek. 2011-ben 353 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
A korlati Szent Jeromos templomot a délszláv háború idején a szerbek földig rombolták. Maradványai a Benkovac felől jövő útról jobbra, a mezőre kanyarodva egy ciprusfacsoportnál láthatók. A templomot a 12–13. században építették román stílusban félköríves apszissal. Közvetlenül a Ninből Kninbe menő fontos középkori út a „Via Magna” mellett állt.

A Szűz Mária templom romja az út déli oldalán levő szembetűnő magaslaton áll. A keresztnél levő útelágazásnál balra kell fordulni és ötszáz méter megtétele után a temető előtt állt a szerény, de nevezetes épület. Nagyszerű kilátás nyílik innen a környező tájra, a tágas síkságból kiemelkedő néhány magaslatra, elsősorban a nyugatra látható Nadin várának tekintélyes romjaira. A templom egyhajós épület volt félköríves apszissal és egyedülálló homlokzattal, melyről e vidéken szokatlan módon hiányzott a harangtorony. Az északi falban és az apszis falában feltűnnek a szabályosra faragott kváderkövek és még áll a hajót az apszistól elválasztó ív is. A templomnak a főbejáraton kívül délről is volt bejárata, amely a felette elhelyezett glagolita feliratos tábláról volt nevezetes. A felirat szerint a templomot egy bizonyos Marko nevű pap építette híveivel 1751-ben. Ez tulajdonképpen a barokk stílusú újjáépítés ideje volt, hiszen a török uralom után ez a templom is romosan állt. A délszláv háború idején 1991. szeptember 18-án a szerb erők a Szent Jeromos templomhoz hasonlóan ezt a templomot is lerombolták. Csupasz falai maradtak, de újjáépítése folyamatban van. A templom előtt a közelben a Sveta Nedeljica nevű helyen állt az eredeti 11. századi Szűz Mária templom, melyet a török még a 15. század végén rombolt le. Maradványait Ejnar Dyggve tárta fel és vázlatos rajzot készített róla. Napjainkban a zárai múzeum munkatársa Radomir Jurić vezeti a feltárását.

A falu új plébániatemplomát 2007-ben építették, Ivan Prenđa zárai érsek szentelte fel. Négyszög alaprajzú modern épület. Harangtornyában három harang található. A plébániaházat 1998-ban építették.

Korlat középkori vára az 1520-ban készített velencei térképen látható, a török hódítás idején 1536-ban rombolták le. Nyoma sem maradt.

Jegyzetek

Források
Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac, 1987. YU 
A Građevinar folyóirat 2009. évi 6. száma

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége 
 A korlati szőlészet honlapja  

Zára megye települései
Korlat falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia északi részén , Ravni kotari és Bukovica határán fekszik . Története Korlat a középkorban még Karlović néven a Korlatović család birtoka volt , akiknek váruk állt a településen.ben Dalmácia eladásakor Korlat a Magyar Királyság része maradt . A váratben említi először írásos forrás . A törökben felégette , majdben el is foglalta a települést . A váratban foglalta el és rombolta le a török . Korlatonbankatolikus élt.ben a közelében kerített be Ilija Smiljanić uszkók vezér katonáival egy ötezer fős török sereget és teljesen megsemmisítette . Ekkoriban változott meg a település neve Karlovićról Korlatra . Mandevia nini püspökes egyházlátogatásakor két templomot említ a településen , melyek Szent Jere ( Jeromos ) , illetve a Praskvić településrészen Szűz Mária tiszteletére voltak szentelve . A korlati Szent Jere templomot áprilisán látogatta meg és a látottak alapján ősréginek ítélte . Építését a13. századra tette , a leírás szerint boltozott , egyhajós épület volt , keleti részén félköríves apszissal . A nyugati homlokzaton volt a kapuzat felette lunettával . A faluban akkor hét katolikus család élt . A Szűz Mária templom látogatása júliusjén történt . Ezt a katolikus hívek felújították . Kápolnája boltozott volt és a templomban a püspök egy óhorvát misekönyvet is talált . A templom körül régi temető volt számos sírral és akkor is folyamatosan temetkeztek ide . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát nemzetiségű volt.szeptember ében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került.augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakói elmenekültek.benlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A korlati Szent Jeromos templomot a délszláv háború idején a szerbek földig rombolták . Maradványai a Benkovac felől jövő útról jobbra , a mezőre kanyarodva egy ciprusfacsoportnál láthatók . A templomot a13. században építették román stílusban félköríves apszissal . Közvetlenül a Ninből Kninbe menő fontos középkori út a „ Via Magna” mellett állt . A Szűz Mária templom romja az út déli oldalán levő szembetűnő magaslaton áll . A keresztnél levő útelágazásnál balra kell fordulni és ötszáz méter megtétele után a temető előtt állt a szerény , de nevezetes épület . Nagyszerű kilátás nyílik innen a környező tájra , a tágas síkságból kiemelkedő néhány magaslatra , elsősorban a nyugatra látható Nadin várának tekintélyes romjaira . A templom egyhajós épület volt félköríves apszissal és egyedülálló homlokzattal , melyről e vidéken szokatlan módon hiányzott a harangtorony . Az északi falban és az apszis falában feltűnnek a szabályosra faragott kváderkövek és még áll a hajót az apszistól elválasztó ív is . A templomnak a főbejáraton kívül délről is volt bejárata , amely a felette elhelyezett glagolita feliratos tábláról volt nevezetes . A felirat szerint a templomot egy bizonyos Marko nevű pap építette híveivelben . Ez tulajdonképpen a barokk stílusú újjáépítés ideje volt , hiszen a török uralom után ez a templom is romosan állt . A délszláv háború idején szeptemberán a szerb erők a Szent Jeromos templomhoz hasonlóan ezt a templomot is lerombolták . Csupasz falai maradtak , de újjáépítése folyamatban van . A templom előtt a közelben a Sveta Nedeljica nevű helyen állt az eredeti századi Szűz Mária templom , melyet a török még a század végén rombolt le . Maradványait Ejnar Dyggve tárta fel és vázlatos rajzot készített róla . Napjainkban a zárai múzeum munkatársa Radomir Jurić vezeti a feltárását . A falu új plébániatemplomátben építették , Ivan Prenđa zárai érsek szentelte fel . Négyszög alaprajzú modern épület . Harangtornyában három harang található . A plébániaházatban építették . Korlat középkori vára azban készített velencei térképen látható , a török hódítás idejénban rombolták le . Nyoma sem maradt . Jegyzetek Források Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac , YU A Građevinar folyóirat évi száma További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége A korlati szőlészet honlapja Zára megye települései