Debeljak
Debeljak falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Sukošanhoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban13 km-re, közúton 16 km-re délkeletre, községközpontjától 4 km-re keletre, Dalmácia északi részén található. A tengertől való távolsága mindössze 1 km, csak a Tustica-hegy választja el tőle. A településhez Debeljakon kívül még Podvršje Gornje, Podvršje Donje és Dubrava nevű kis telepek tartoznak. Az 1992-es horvát közigazgatási reform előtt Debeljak közvetlenül Zárához tartozott. Sukošanhoz a 6041-es megyei úton (köznyelven a "Kalmetina") csatlakozik. Zárával a Zadar2 – Gaženica gyorsforgalmi út és egy bekötőút (köznyelven a "Zdravkina") köti össze. Közelében található a zárai repülőtér és a Marina Dalmacija jachtkikötő. Debeljakon halad át a Knin-Zára vasútvonal is.

Története
Debeljak első írásos említése 1504. november 11-én Szent Márton ünnepén történt "Račice" néven abból az alkalomból, hogy Prljanán védőszentjük ünnepét tartották. Ez alkalomból összegyűltek a környező falvak plébánosai, köztük a račicei Szűz Mária plébánia papja is. A 16. század közepén említik a településhez tartozó Podvršje (Podversie) telepet is. A török betörések idején a 15. század második felében a Zára környéki településekkel együtt Debeljak is elpusztult. Lakói részben Sukošanra, részben a közeli szigetekre és távolabbi vidékekre menekültek. A török veszély elmúltával 1679-ben egyes sukošani családok a jó minőségű szántók és legelők miatt települtek át az akkor már Debeljaknak nevezett telepre. A későbbiekben Debeljak is a közeli Sukošan sorsában osztozott. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt, majd miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a Campo Formió-i béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1880-ban 7, 1910-ben 584 lakosa volt. Az első világháború után a rapallói szerződés értelmében Zára a környező városokkal és településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után horvát csapatok vonultak be a településre, amely ezzel visszatért Horvátországhoz. A honvédő háború elején 1991. szeptember 18-án Sukošan és Debeljak lakosai, horvát katonai és rendőri erők szinte fegyvertelenül akadályozták meg a JNA tankjainak behatolását területükre, egyúttal meghiúsították az ország szárazföldi területének kettévágására irányuló kísérletet. Ez a nap azóta Debeljak védőinek emléknapja. 1992 májusában a „Jaguár” hadművelet keretében a horvát katonai és rendőri erők felszabadították a Križ nevű magaslatot, mely során a szerbek először szenvedtek el nagyobb veszteségeket a zárai térségben. 1993 januárjában a „Maslenica” hadművelet során felszabadították a zárai repülőteret a község utolsó, még szerb kézen levő részét. A harcok során Debeljaknak hat háborús hőse volt, míg a debeljaki Mile Torbarina a zárai körzet harcainak első polgári áldozata volt. 2011-ben 919 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal, állattenyésztéssel és turizmussal foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
A Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt templomát 1970. augusztus 15-én szentelte fel Marijan Oblak zárai érsek. A templom egyhajós épület sekrestyével. A szembemiséző oltár márványból készült, mögötte szentségtartóval, márvány keresztelőmedencével. A templomban a Gyógyító Boldogasszony és Páduai Szent Antal fából faragott szobrai láthatók még. A templom melletti harangtorony 1973-ban épült, benne két harang található.
Čičikan történelem előtti vár maradványai.
Račanska lokvai középkori templomrom, a középkori Račice templomának és temetőjének maradványai.
Debeljak népi építészete.

További információk
 Sukošan község hivatalos oldala 
 Sokošan turisztikai irodájának honlapja 
 Az alapiskola honlapja 
 A zárai érsekség honlapja

Jegyzetek

Fordítás

Zára megye települései
Debeljak falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Sukošanhoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban13 km-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re keletre , Dalmácia északi részén található . A tengertől való távolsága mindösszekm , csak a Tustica-hegy választja el tőle . A településhez Debeljakon kívül még Podvršje Gornje , Podvršje Donje és Dubrava nevű kis telepek tartoznak . Azes horvát közigazgatási reform előtt Debeljak közvetlenül Zárához tartozott . Sukošanhoz aes megyei úton ( köznyelven a " Kalmetina " ) csatlakozik . Zárával a Zadar2 – Gaženica gyorsforgalmi út és egy bekötőút ( köznyelven a " Zdravkina " ) köti össze . Közelében található a zárai repülőtér és a Marina Dalmacija jachtkikötő . Debeljakon halad át a Knin-Zára vasútvonal is . Története Debeljak első írásos említése novemberén Szent Márton ünnepén történt " Račice " néven abból az alkalomból , hogy Prljanán védőszentjük ünnepét tartották . Ez alkalomból összegyűltek a környező falvak plébánosai , köztük a račicei Szűz Mária plébánia papja is . A század közepén említik a településhez tartozó Podvršje ( Podversie ) telepet is . A török betörések idején a század második felében a Zára környéki településekkel együtt Debeljak is elpusztult . Lakói részben Sukošanra , részben a közeli szigetekre és távolabbi vidékekre menekültek . A török veszély elmúltávalben egyes sukošani családok a jó minőségű szántók és legelők miatt települtek át az akkor már Debeljaknak nevezett telepre . A későbbiekben Debeljak is a közeli Sukošan sorsában osztozott.ig a Velencei Köztársaság része volt , majd miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a Campo Formió-i béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbanbenlakosa volt . Az első világháború után a rapallói szerződés értelmében Zára a környező városokkal és településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után horvát csapatok vonultak be a településre , amely ezzel visszatért Horvátországhoz . A honvédő háború elején szeptemberán Sukošan és Debeljak lakosai , horvát katonai és rendőri erők szinte fegyvertelenül akadályozták meg a JNA tankjainak behatolását területükre , egyúttal meghiúsították az ország szárazföldi területének kettévágására irányuló kísérletet . Ez a nap azóta Debeljak védőinek emléknapja.májusában a „ Jaguár” hadművelet keretében a horvát katonai és rendőri erők felszabadították a Križ nevű magaslatot , mely során a szerbek először szenvedtek el nagyobb veszteségeket a zárai térségben.januárjában a „ Maslenica” hadművelet során felszabadították a zárai repülőteret a község utolsó , még szerb kézen levő részét . A harcok során Debeljaknak hat háborús hőse volt , míg a debeljaki Mile Torbarina a zárai körzet harcainak első polgári áldozata volt.benlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal , állattenyésztéssel és turizmussal foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A Nagyboldogasszony tiszteletére szentelt templomát augusztusén szentelte fel Marijan Oblak zárai érsek . A templom egyhajós épület sekrestyével . A szembemiséző oltár márványból készült , mögötte szentségtartóval , márvány keresztelőmedencével . A templomban a Gyógyító Boldogasszony és Páduai Szent Antal fából faragott szobrai láthatók még . A templom melletti harangtoronyban épült , benne két harang található . Čičikan történelem előtti vár maradványai . Račanska lokvai középkori templomrom , a középkori Račice templomának és temetőjének maradványai . Debeljak népi építészete . További információk Sukošan község hivatalos oldala Sokošan turisztikai irodájának honlapja Az alapiskola honlapja A zárai érsekség honlapja Jegyzetek Fordítás Zára megye települései