Maszlenyica
A maszlenyica (oroszul Масленица, ukránul Масниця, belaruszul Масьленіца) a farsanghoz, illetve a karneválhoz hasonló egyhetes ünnep Oroszországban és a többi pravoszláv kultúrájú országban. A maszlenyica mozgóünnep; az ortodox húsvétot megelőző hathetes nagyböjt előtti héten ünneplik.

Ünnepi ételek 
A pravoszláv hagyományok szerint a nagyböjt előtti utolsó héten már tilos a hús fogyasztása, de a tejtermékek és a tojás (amelyek a böjt alatt szintén tilosak) még megengedettek. Ennek megfelelően a maszlenyica hagyományos étele a blini (palacsinta), amit szokás szerint vajjal, kaviárral, gombával, lekvárral vagy tejföllel fogyasztanak. Az ünnepi héten nagy számú palacsinta készül, és szokás szerint az elsőként kisült palacsinták a rászorulóknak jutnak.

Az ünnepi hét lefolyása 

Az ünnepi hét hagyományosan két részre oszlik, a szűk és a széles maszlenyicára (Узкая Масленица и Широкая Масленица). A hét szűk részében (hétfőtől szerdáig) megengedett a munkavégzés, míg csütörtöktől vasárnapig tradicionálisan tilos a munkavégzés.

A hét egyes napjaihoz a szokások szerint specifikus tevékenységek kapcsolódnak, és a hét napjai ezeknek megfelelő neveket kapnak:

A hétfő a találkozás (встреча) napja. Ezen a napon szokás maszlenyica-bábut (seprűből készített női figurát) szerkeszteni.

A kedd a játszadozás (заигрыши) napja. Hagyományos szórakozás a szánkózás, és tradicionálisan megengedett, hogy a férfiak megcsókolják a nőket. A szokások közé tartozik a betlehemezéshez hasonló, házról házra járó énekes előadás is.

A szerda a nyalánkság (лакомка) napja. A hagyomány szerint ezen a napon az anyósok bőséges lakomát rendeznek a vejeik és egyéb vendégeik számára.

A csütörtök a móka, a mulatság (разгул) napja. Ezen a napon a férfiak hagyományosan ökölvívásban mérik össze az erejüket.

Pénteken van az anyós-est (тёщины вечёрки). Ezen az estén a vők látják vendégül az anyósokat. 

A szombat a sógórnők összejövetelének (золовкины посиделки) napja.

A vasárnap a megbocsájtás napja (прощеное воскресенье), ami már a böjtre való felkészülés jegyében telik. Ezen a napon az emberek hagyományosan meghajolva kérnek bocsánatot egymástól a vétkeikért, amire a tradicionális válasz az, hogy „Isten megbocsát” (Бог простит). A megmaradt ételeket elfogyasztják, végezetül pedig rozskenyeret és sót esznek. A nap végén elégetik a hétfőn készített maszlenyica-bábut.

A maszlenyicát követő hétfő neve tiszta hétfő (чистый понедельник). Ezen a napon kezdődik a pravoszláv nagyböjt, amely negyvenkét napig, hat hétig tart (szemben a nyugati keresztény hagyománnyal, amely szerint a nagyböjt negyven napos, és szerdán kezdődik).

Elnevezés 
Az ünnep neve a масло (vaj, olaj) szóból ered, ami az ünnepi palacsintákkal fogyasztott vajra utal.

Az ünnep időpontja 
A maszlenyica mozgóünnep. Az ortodox húsvétot megelőző nyolcadik héten tartják. Mivel az ortodox húsvét időpontja lényegesen eltérhet a nyugati keresztény húsvététől, a maszlenyica általában nem esik egybe a karnevállal, a farsang utolsó hetével.

Források 

Orosz kultúra
A maszlenyica ( oroszul Масленица , ukránul Масниця , belaruszul Масьленіца ) a farsanghoz , illetve a karneválhoz hasonló egyhetes ünnep Oroszországban és a többi pravoszláv kultúrájú országban . A maszlenyica mozgóünnep ; az ortodox húsvétot megelőző hathetes nagyböjt előtti héten ünneplik . Ünnepi ételek A pravoszláv hagyományok szerint a nagyböjt előtti utolsó héten már tilos a hús fogyasztása , de a tejtermékek és a tojás ( amelyek a böjt alatt szintén tilosak ) még megengedettek . Ennek megfelelően a maszlenyica hagyományos étele a blini ( palacsinta ) , amit szokás szerint vajjal , kaviárral , gombával , lekvárral vagy tejföllel fogyasztanak . Az ünnepi héten nagy számú palacsinta készül , és szokás szerint az elsőként kisült palacsinták a rászorulóknak jutnak . Az ünnepi hét lefolyása Az ünnepi hét hagyományosan két részre oszlik , a szűk és a széles maszlenyicára ( Узкая Масленица и Широкая Масленица ) . A hét szűk részében ( hétfőtől szerdáig ) megengedett a munkavégzés , míg csütörtöktől vasárnapig tradicionálisan tilos a munkavégzés . A hét egyes napjaihoz a szokások szerint specifikus tevékenységek kapcsolódnak , és a hét napjai ezeknek megfelelő neveket kapnak : A hétfő a találkozás ( встреча ) napja . Ezen a napon szokás maszlenyica-bábut ( seprűből készített női figurát ) szerkeszteni . A kedd a játszadozás ( заигрыши ) napja . Hagyományos szórakozás a szánkózás , és tradicionálisan megengedett , hogy a férfiak megcsókolják a nőket . A szokások közé tartozik a betlehemezéshez hasonló , házról házra járó énekes előadás is . A szerda a nyalánkság ( лакомка ) napja . A hagyomány szerint ezen a napon az anyósok bőséges lakomát rendeznek a vejeik és egyéb vendégeik számára . A csütörtök a móka , a mulatság ( разгул ) napja . Ezen a napon a férfiak hagyományosan ökölvívásban mérik össze az erejüket . Pénteken van az anyós-est ( тёщины вечёрки ) . Ezen az estén a vők látják vendégül az anyósokat . A szombat a sógórnők összejövetelének ( золовкины посиделки ) napja . A vasárnap a megbocsájtás napja ( прощеное воскресенье ) , ami már a böjtre való felkészülés jegyében telik . Ezen a napon az emberek hagyományosan meghajolva kérnek bocsánatot egymástól a vétkeikért , amire a tradicionális válasz az , hogy „ Isten megbocsát” ( Бог простит ) . A megmaradt ételeket elfogyasztják , végezetül pedig rozskenyeret és sót esznek . A nap végén elégetik a hétfőn készített maszlenyica-bábut . A maszlenyicát követő hétfő neve tiszta hétfő ( чистый понедельник ) . Ezen a napon kezdődik a pravoszláv nagyböjt , amely negyvenkét napig , hat hétig tart ( szemben a nyugati keresztény hagyománnyal , amely szerint a nagyböjt negyven napos , és szerdán kezdődik ) . Elnevezés Az ünnep neve a масло ( vaj , olaj ) szóból ered , ami az ünnepi palacsintákkal fogyasztott vajra utal . Az ünnep időpontja A maszlenyica mozgóünnep . Az ortodox húsvétot megelőző nyolcadik héten tartják . Mivel az ortodox húsvét időpontja lényegesen eltérhet a nyugati keresztény húsvététől , a maszlenyica általában nem esik egybe a karnevállal , a farsang utolsó hetével . Források Orosz kultúra