Szubszidiaritás (jog)
A szubszidiaritás mint jogi fogalom azt jelenti, hogy egy jogszabály, egy tényállás vagy egy jogi eljárás kisegítő jellegű. A jogszabályokban egy adott rendelkezés szubszidiárius jellegét általában a "ha jogszabály (stb.) másként nem rendelkezik" fordulat fejezi ki. Tehát abban az esetben, ha más szabály van, akkor azt kell alkalmazni - ha más szabály nincs, akkor ezt, a kisegítő jelleggel megfogalmazott szabályt. Az utalás konkrét jogszabályra is történhet.

Nem azonos a diszpozitivitással, amelynél nem másik jogszabályra, hanem pl. személyek (szerződési felek stb.) akaratára történik utalás. A szubszidiaritás nem érinti a jogszabályi rendelkezés kogens jellegét.

A büntetőjogban 
A szubszidiaritás azt a követelményt fejezi ki, hogy a büntetőjog alapvetően ultima ratio legyen, az alkalmazására csak akkor kerüljön sor,  szubszidiárius (kisegítő) jelleggel, ha más jogágban található eszközökkel a büntetőjog által védett életviszonyok védelme nem megoldható. Ezen alapelv érvényesülésének előfeltétele az is, hogy az egyes jogágak szankciórendszerükben egymásra épüljenek. Az alapelv szűkebb értelmezése magában foglalja azt is, hogy a büntetőjogi eszközökön belül is először az enyhébb eszközök alkalmazására kerüljön sor.

A szubszidiárius bűncselekmény funkciója az, hogy kisegítő, kiegészítő szerepet játsszon azokban a tényállásokban, ahol más törvényi tényállás nem állapítható meg, ám a tettes magatartása jogellenes és büntetőjogilag büntetendő volt.

További információk 
Német alkotmánybíróság egyik 2009-es ítéletéről

Források 
 Bíró Endre: Jogi szótár 454. old.

Jog
A szubszidiaritás mint jogi fogalom azt jelenti , hogy egy jogszabály , egy tényállás vagy egy jogi eljárás kisegítő jellegű . A jogszabályokban egy adott rendelkezés szubszidiárius jellegét általában a " ha jogszabály ( stb . ) másként nem rendelkezik " fordulat fejezi ki . Tehát abban az esetben , ha más szabály van , akkor azt kell alkalmazni - ha más szabály nincs , akkor ezt , a kisegítő jelleggel megfogalmazott szabályt . Az utalás konkrét jogszabályra is történhet . Nem azonos a diszpozitivitással , amelynél nem másik jogszabályra , hanem pl. személyek ( szerződési felek stb. ) akaratára történik utalás . A szubszidiaritás nem érinti a jogszabályi rendelkezés kogens jellegét . A büntetőjogban A szubszidiaritás azt a követelményt fejezi ki , hogy a büntetőjog alapvetően ultima ratio legyen , az alkalmazására csak akkor kerüljön sor , szubszidiárius ( kisegítő ) jelleggel , ha más jogágban található eszközökkel a büntetőjog által védett életviszonyok védelme nem megoldható . Ezen alapelv érvényesülésének előfeltétele az is , hogy az egyes jogágak szankciórendszerükben egymásra épüljenek . Az alapelv szűkebb értelmezése magában foglalja azt is , hogy a büntetőjogi eszközökön belül is először az enyhébb eszközök alkalmazására kerüljön sor . A szubszidiárius bűncselekmény funkciója az , hogy kisegítő , kiegészítő szerepet játsszon azokban a tényállásokban , ahol más törvényi tényállás nem állapítható meg , ám a tettes magatartása jogellenes és büntetőjogilag büntetendő volt . További információk Német alkotmánybíróság egyikes ítéletéről Források Bíró Endre : Jogi szótár old . Jog