Ljubotić
Ljubotić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Prominához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 11, közúton 20 km-re délnyugatra, községközpontjától 3 km-re északra, Dalmácia északi-középső részén, a Krka-folyó szurdokvölgye felett fekszik.

Története 
A török 1522-ben szállta meg ezt a területet, melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült. A község területe a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. A velencei összeírások szerint lakói a Bilušić, Klarić, Jurić, Knežević, Lučić, Vukiša, Čavlina és Brajković családok voltak. Mind katolikusok, akik a lukari temetőbe temetkeztek. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 252, 1910-ben 281 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében. 1991-ben csaknem teljes lakossága horvát volt. A délszláv háború idején 1991-ben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. A falunak 2011-ben 35 lakosa volt.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
 Promina község hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Blog a prominai települések életéről 

Šibenik-Knin megye települései
Ljubotić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Prominához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délnyugatra , községközpontjátólkm-re északra , Dalmácia északi-középső részén , a Krka-folyó szurdokvölgye felett fekszik . Története A törökben szállta meg ezt a területet , melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült . A község területe a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . A velencei összeírások szerint lakói a Bilušić , Klarić , Jurić , Knežević , Lučić , Vukiša , Čavlina és Brajković családok voltak . Mind katolikusok , akik a lukari temetőbe temetkeztek . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében.ben csaknem teljes lakossága horvát volt . A délszláv háború idejénben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Jegyzetek További információk Promina község hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Blog a prominai települések életéről Šibenik-Knin megye települései