Pes-kő-barlang
A Pes-kő-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bükki Nemzeti Park területén található. A biztos és alapvető régészeti leletegyüttest szolgáltató, Magyarországon található négy barlang egyike. A másik három a Diósgyőrtapolcai-barlang, az Istállós-kői-barlang és a Szeleta-barlang. Őslénytani maradványok is előkerültek belőle.

Leírás 

A Bükk-fennsíkon, a Nagy-fennsík déli peremén, a Pes-kőben, a hegycsúcstól nyugatra, egy fokozottan védett területen, egy nehezen megközelíthető helyen, 752 méter tengerszint feletti magasságban nyílik a nyolc méter magas és két méter széles bejárata.

Két tektonikus törésvonal, amelyek egymással párhuzamosak, határozzák meg az üreg helyét. Középső triász mészkőben, a Bükkfennsíki Mészkő Formációban alakult ki. Az átlagosan 12 méter magas járat régen egy forrás volt. A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság felügyeli a szabadon látogatható barlangot.

1977-ben volt először Pes-kő-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a Pes-kő-barlang Peskő-barlang (Éhik 1914), Peskő barlang (Vértes 1965), Peskőbarlang (Bajnok 1923), Pes-kő Cave (Takácsné, Eszterhás, Juhász, Kraus 1989), Peskő Cave (Ringer 1989), Peskői-barlang (Bertalan 1976), Peskői barlang (Polgárdy 1941), Pes-kői Csontos-barlang és Peskőlyuk (Hazslinszky 1999) neveken is az irodalmában.

Régészet, őslénytan 

Kitöltéséből az őskőkorszak emberének aurignaci kultúrájú eszközei, az újkőkorszaki bükki kultúrába tartozó eszközök és a bronzkori kyjatice kultúrába tartozó eszközök, valamint pleisztocén állatok csontjai kerültek elő. Feltehetően vadászzsákmányként jutott a barlangba a körülbelül 400, többségében kifejlett példánytól származó barlangi medvecsont.

Hillebrand Jenő próbaásatásának a során 24 állatfajtól származó fosszilis csontmaradványok kerültek elő és lettek meghatározva. A Kadić Ottokár vezette ásatás leleteiből Mottl Mária egy 61 taxonból álló listát készített, a barlang négy rétegéből meghatározott madárfajokról és emlősfajokról. Vértes László amellett, hogy gazdag paleolit anyagot gyűjtött, alapos üledéktani és ásványtani vizsgálatokat is folytatott. Őséghajlati következtetéseket állapított meg és a csontmintáiból Hollandiában, radiometrikus kormeghatározást végeztek. Az ásatások következtében alig vannak jól azonosítható, feldolgozható rétegsorok a lelőhelyen.

A régészeti anyag különlegessége, hogy csak az Istállós-kői-barlangból és a Pes-kő-barlangból került elő az aurignaci kultúra leletanyaga Magyarországon.

Rozsomákcsont a Pes-kő-barlangon kívül eddig hét magyarországi barlangból került elő, a Király-kúti-zsombolyból, a Lengyel-barlangból, a Pilisszántói-kőfülkéből, a Puskaporosi-kőfülkéből, a Remete-barlangból, a Remete-hegyi-kőfülkéből és a Suba-lyukból.

Kutatástörténet 

A Pes-kő-barlang első leírása 1851-ben, Fényes Elek könyvében jelent meg. A leírás szerint „Nevezetes csucs a határban a Peskő, mellynek sziklatetején saskeselyűk tenyésznek, alatta pedig 145 négyszögöl körül foglaló barlang van”. 1911-ben hívta fel Hillebrand Jenő figyelmét az üregre Roskó Pál erdő altiszt. Megtekintették a helyszínt, majd 1912-ben három napig tartó próbaásatást végeztek a barlangban a Magyarhoni Földtani Társulat Barlangkutató Bizottsága és a Magyar Tudományos Akadémia támogatásával. 1913-ban Éhik Gyula folytatta a feltáró munkát a Magyar Királyi Földtani Intézet megbízásából. Éhik Gyula rajzolta meg a barlang vázlatos alaprajz térképét és vázlatos hosszmetszet térképét, amelyek alapján a barlang 33,72 m hosszú. Mindkét térképvázlat 1:400 méretarányban ábrázolja a barlangot. Ezek voltak a barlangot bemutató első térképek. Éhik Gyula munkáját Kormos Tivadar segítette.

A Földművelésügyi Minisztérium megbízásából történt a barlang 1929-es térképezése, amelyet Kadić Ottokár végzett. Az 1932-ben kiadott, Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben, a Bükk hegység barlangjairól szóló részben szó van arról, hogy Répáshuta környékén, a Pes-kő hegy csúcsa alatt helyezkedik el a Peskő-barlang. Sok kultúrmaradványt és gazdag fosszilis faunát fedeztek fel kitöltésének rétegeiben. Az ismertetés 4 publikáció alapján lett írva. Az 1932-ben napvilágot látott, Természetvédelem és a természeti emlékek című könyvben meg vannak ismételve a könyv 1931. évi kiadásának Pes-kő-barlangot tárgyaló részei. A legnagyobb feltáró munka szintén Kadić Ottokár nevéhez fűződik. Ezt 1934-ben munkatársaival a Magyar Királyi Földtani Intézet felkérésére, majd 1939–1940-ben a Magyar Tudományos Akadémia megbízásából végezte. Ez a két ásatás 200 m²-en történt.

Az 1941-ben publikált Magyar turista lexikonban külön szócikke van a barlangnak. A kiadvány szerint a Bükk hegységben, a Pes-kő hatalmas leszakadásának tövében helyezkedik el a Peskői barlang. Egy 32 m hosszú csarnokba vezet a barlang tág bejárata. A barlang feltárásakor a gazdag ősállati faunán kívül napvilágot láttak az aurignacien ősember csonteszközei is. A barlang bal oldali falán füstnyom van, mely vastagon beégett és bizonyítja az ősember tűzhelyét. Az Országjárás 1942. évi évfolyamában meg lett említve, hogy a Pes-kő-barlang a Pes-kő alatt található nagy barlang és a Bükk hegység egyik nevezetes barlangja. Az 1955. évi rétegazonosító ásatást Vértes László irányította. Az 1968. évi Karszt és Barlangban publikálva lett, hogy Vértes László 1951-ben a Magyar Nemzeti Múzeum Őskőkori Gyűjteményének lett a vezetője és ezután korszerű módszerekkel új ásatásokat irányított a klasszikus paleolitos lelőhelyeken, pl. a Pes-kő-barlangban.

Az 1976-ban befejezett, Bertalan Károly által írt, Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható, hogy a Bükk hegységben, Felsőtárkányon helyezkedik el a Peskő-barlang, másik nevén Peskői-barlang. A Pes-kő csúcsától D-re, 745 m tengerszint feletti magasságban, meredek sziklafal alján van a bejárata, amelyhez jelzett turistaút vezet. Idegenforgalom és turisztika szempontjából hasznos, 34 m hosszú, egykori hatalmas forrásbarlang bejárata tág csarnok és a csarnok elején két, felszínre vezető kürtő van. A kézirat barlangra vonatkozó része egy irodalmi mű alapján lett írva. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá az 5300-as (Bükk) barlangkataszteri területen lévő Peskői-barlang.

Az 1976. évi MKBT Beszámolóban napvilágot látott és Kordos László által írt jelentésben szó van arról, hogy a Peskő-barlang többször megásott, de közel sem kiásott kitöltésében rendkívül sok az ősmaradvány. 1976-ban ifj. Vértes László a felszínen lévő csontok közül összegyűjtött egy zacskónyit, és azokat Kordos Lászlóhoz juttatta. Kordos László szerint a leletek hal, különböző madárfajok, vakond, erdei pocok, mezei pocok, patkányfejű pocok, szibériai pocok, menyét, nyúl, füttyentő nyúl és Cervus elaphus (?) csontok. A kevert rétegtani helyzetű állattársaság a felső-pleisztocénből származik.

Az 1976. évi MKBT Beszámolóban kiadott és Jánossy Dénes által írt jelentésben meg van említve, hogy 1976-ban szórvány őslénytani lelet került elő a Bükk hegységben lévő Peskő barlangból (ifj. Vértes László). Az 1976-ban kiadott, Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bükk hegységben lévő barlang Peskő-barlang néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 43 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. Az 1976-ban összeállított országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben, Felsőtárkányon található barlang Pes-kő-barlang néven.

Az 1977. évi Karszt és Barlangban lévő, Gábori Miklós által írt összefoglalásban közölve lett, hogy az Istállós-kői-barlang ásatásai után következett a közelében elhelyezkedő Peskő-barlang ásatása. Csak az egyik aurignacien réteg került elő a Pes-kő-barlangból, ugyanúgy, mint a korábbi ásatásokkor, de a Würm 1/2. interstadiálissal kapcsolatos sztratigráfiai ismereteinket lényegesen kiegészítette. A tanulmányban van egy Magyarország térkép, amelyen a Magyarországon lévő, régészetileg kutatott barlangok földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg. A térképen látható a Bükk hegység lelőhelyei közé sorolt Peskő-barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1977. évi különszámába bekerült az összefoglalás angol nyelvű változata. Ebben a tanulmányban is közölve lett a térkép, amelyen Peskő Cave a barlang neve. Az 1978. évi Karszt és Barlangban lévő, Jánossy Dénes által írt megemlékezés szerint úgy tűnt, hogy a nagyméretű, feltűnő bükki barlangok (pl. a Pes-kő-barlang), melyeket Vértes László szalonbarlangoknak nevezett, kimerítették anyagszolgáltatásukkal a hegység nagy, szenzációs leleteit.

Az 1979-ben napvilágot látott, Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról, hogy a Pes-kő csúcsa alatt, 745 m tszf. magasságban van a Pes-kői-barlang nagy bejárata. A bejárat után található tág, 32 m hosszú teremben többször volt ásatás. A barlang környékén található néhány kisebb-nagyobb kőfülke. A könyvhöz mellékelt, a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható a 25-ös számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése. Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Peskő-barlang az 5300-as barlangkataszteri területen (Bükk hegység) helyezkedik el. A barlangnak 5343/1. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bükk hegységben lévő Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang őslénytani és régészeti jelentősége alapján lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bükk hegységben található Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve.

Az 1984-ben kiadott, Magyarország barlangjai című kiadványnak a magyarországi őslénytani és régészeti ásatásokat áttekintő részében szó van arról, hogy Hillebrand Jenő és Kormos Tivadar 1909-től bekapcsolódtak a magyarországi barlangok ásatásába, és néhány év alatt Magyarország majdnem mindegyik nagy barlangi lelőhelyén, pl. a Pes-kő-barlangban is ásatást végeztek. A könyvben van egy Magyarország térkép, amelyen a Magyarországon lévő, régészetileg kutatott jelentősebb barlangok földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg. A térképen látható a Pes-kő-barlang földrajzi elhelyezkedése. Publikálva lett egy fénykép, amelyen a barlang bejárata figyelhető meg és a képaláírás szerint kitöltésében még számos őslénytani és régészeti maradvány rejtőzhet. A kiadvány országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Pes-kő-barlang néven Peskői barlang névváltozattal. A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. Az Alba Regia Barlangkutató Csoport 1984. évről szóló évkönyvébe bekerült egy fénykép, amelynek az a címe, hogy Kilátás a Pes-kő-barlangból. 1987-ben Vértes László szelvényét Hír János és társai tisztították ki kisemlősfauna-vizsgálat miatt.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban lévő, Ringer Árpád által írt tanulmány szerint a levéleszközös leletkomplex mellett, néha azzal megegyező rétegekből (leginkább a bükki Peskő-barlangból) került elő egy, a francia és európai aurignacien alapján klasszifikált leletanyag. 1938 és 1959 között, a Bükk hegységben található Istállós-kői-barlang, a Lambrecht Kálmán-barlang, a Petényi-barlang, majd a Peskő-barlang új ásatása főleg Jánossy Déneshez és Vértes Lászlóhoz fűződik. A dolgozatban közölve lett egy ábra, amelyen megfigyelhető Északkelet-Magyarország felső pleisztocén kronosztratigráfiája és a táblázat egyik egysége a Peskő-barlang barlangi üledékösszlete. A publikációban van egy térkép, amelyen a régészeti leletek miatt ismert jelentősebb magyarországi barlangok földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg. A térképen látható a Peskő-barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek a tanulmánynak az angol nyelvű változata. Ebben a tanulmányban is közölve lett a térkép, amelyen Peskő Cave a barlang neve.

Az 1989. évi Karszt és Barlangban található, Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról, hogy az 1900-as évek elején kezdődött el a Bükk hegység barlangjainak kutatása a fosszilis nagy forrásszájak régészeti ásatásával. Ezeknek a tág bejáratú, általában egyetlen hatalmas bejárati csarnokból álló üregeknek majdnem mindegyike szolgáltatott több-kevesebb őskőkorszaki leletanyagot. Közülük az egyik legismertebb a Nagy-fennsík Ny-i peremén nyíló Pes-kő-barlang. A barlangból az aurignaci kultúra emlékei kerültek elő. A publikációban lévő 3. ábrán (Bükk hegység térkép) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése. A folyóirat 1989. évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata (The caves of Hungary). Ebben a tanulmányban Pes-kő Cave a barlang neve.

2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. A 2003-ban napvilágot látott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az olvasható, hogy a 752 méter tengerszint feletti magasságban nyíló barlang hossza 62 méter és a kiadványban publikálva lett a Kadić Ottokár által rajzolt 1939. évi hossz-szelvény barlangtérkép. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang.

A 2005-ben kiadott Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Pes-kő-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték. A Nagy-fennsík D-i peremén, a Pes-kő csúcsától DNy-ra, 752 m tszf. magasságban van a nagy, széles bejárata. Elsőként Fényes Elek említette 1851-ben. A 62 m hosszú és átlagosan 12 m magas, egykor forrásként működött barlang triász mészkőben keletkezett. Kitöltéséből az őskőkor emberének eszközei (aurignaci kultúra, bükki kultúra, Kyjatice-kultúra) és jégkorszaki állatok csontjai kerültek elő. Az előkerült kb. 400 barlangi medve csont valószínűleg vadászzsákmányként került a barlangba. Szabadon látogatható.

Mészáros Lukács 2011-ben publikált tanulmányában az olvasható, hogy Mészáros Lukácsék átvizsgálták a pilisszántói szintbe sorolt Peskő-barlangnak és további 13 barlangnak a Magyar Természettudományi Múzeum Föld- és Őslénytárában, illetve az Országos Földtani Múzeumban (Magyar Állami Földtani Intézet) őrzött csontanyagát. Meg akarták tudni, hogy az erdei cickányként (Sorex araneus) meghatározott maradványok nem-e havasi cickány (Sorex alpinus) maradványok. A Peskő-barlang anyagában voltak Sorex csontok. Magyarországon 4 lelőhelyről, a Vaskapu-barlangból, a Pes-kő-barlangból (Vértes László 1965-ös könyve alapján), a Petényi-barlangból és a Balla-barlangból lett kimutatva havasi cickány. 2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint a Heves megyei, felsőtárkányi, 5343-1 barlangkataszteri számú és 21303 lelőhely-azonosítójú Pes-kő-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Pes-kő-barlang (Bükk hegység) fokozottan védett barlang.

Irodalom 

 Bajnok János: Peskői képek. Turisták Lapja, 1923. (35. évf.) 4–8. sz. 22–23. old.
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 202–203. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 15. old.
 Bittera Gyula: Fossilis peniscsontok hazai barlangokból. Barlangkutatás, 1916. (4. kötet) 2. füz. 65., 66., 67., 82., 83., 85. old.
 Dancza János: Fűtési gondok a jégkorszakban. In: Baráz Csaba szerk.: A Suba-lyuk barlang. Neandervölgyi ősember a Bükkben. Eger, 2008. 24., 26., 27. old. 
 Dely Károly szerk.: Bükk útikalauz. Budapest, Sport, 1970. 55., 56., 80–81., 296. old. (A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet, az 51–88. oldalakat Dénes György írta.)
 Dénes György: Dr. Vértes László (1914–1968). Karszt és Barlang, 1968. 1–2. félév. 40. old.
 Dudich Endre: Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke. Függelék: Kisebb barlangjaink áttekintése. Budapest, 1932. 172. old.
 Éhik Gyula: A borsodmegyei Peskő-barlang pleistocaen faunája. Barlangkutatás, 1914. (2. kötet) 4. füz. 191–199. old.
 Éhik Gyula: Újabb adatok a keleti pézsmacickány hazai előfordulásához. Barlangkutatás, 1915. (3. köt.) 2. füz. 79., 82–83. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20921. old.
 Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára. Pest, 1851. 4. köt. 181. old. Szilvás településnél van leírva. (Reprint: Budapest, 1984. )
 Gábori Miklós: Archeological results of investigation in Hungarian caves. Karszt és Barlang, 1977. Special Issue. 44., 45. old.
 Gábori Miklós: A magyar barlangok kutatásának régészeti eredményei. Karszt és Barlang, 1977. 1–2. félév. 34., 35. old.
 Gáboriné Csánk Vera: Az ősember Magyarországon. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1980. 169., 175., 180. old. 
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Gönczöl Imre: Kilátás a Pes-kő-barlangból. In: Eszterhás István szerk.: Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve 1984. Kézirat. Egy fénykép a 137. és a 138. oldalak között. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Hazslinszky Tamás: Barlangi mondák, regék és hiedelmek. Kézirat, 1999. 59. old.
 Herrmann Margit – Jánossy Dénes – Stieber József – Vértes László: Ausgrabungen in der Petényi- und Peskő-Höhle (Bükk-Gebirge). Folia Archaeologica, 1956. (8. évf.) 3–22. oldal és az 1. tábla
 Hevesi Attila: Fejlődéstörténet II. Felszínfejlődés. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 97., 98., 107. old.
 Hevesi Attila: Felszínalaktani jellemzés, karsztformakincs. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 115. old.
 Hillebrand Jenő: A pleistocaen ősember ujabb nyomai hazánkban. Barlangkutatás, 1913. (1. kötet) 1. füz. 23–24. old.
 Hillebrand Jenő: Magyarország őskőkora. Archaeologica Hungarica, 1935. (17. köt.) 16., 27. old.
 Hír János: Rétegazonosító ásatás a Peskő-barlangban. Karszt és Barlang, 1990. 2. félév. 97–100. old.
 Hír János – Regős József: Pes-kő-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 141–143. old. 
 Horváth Csaba: Lambrecht Kálmán, mint barlangkutató. Karszt és Barlang, 1990. 2. félév. 174. old.
 Horváth Sándor: A Tarkői-kőfülke. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1963. 4–5. füz. 80. old.
 Jánossy Dénes: A Bükk-hegység eddig ismeretlen kőfülkéjében végzett őslénytani ásatás előzetes eredménye (Répáshuta, Rejtek). Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1963. 4–5. füz. 72. old.
 Jánossy Dénes: Jelentés az Őslénytani Szakbizottság 1976. évi munkájáról. MKBT Beszámoló, 1976. 34. old.
 Jánossy Dénes: Vértes László, a barlangkutató. Karszt és Barlang, 1978. 1–2. félév. 32. old.
 Jánossy Dénes – Kordos László – Krolopp Endre: A Függő-kői-barlang (Mátraszőlős) felső-pleisztocén és holocén faunája. Folia historico-naturalia Musei Mátraensis (A Mátra Múzeum Természetrajzi Közleményei), 1983. (8. köt.) 55. old.
 Kaán Károly: Természetvédelem és a természeti emlékek. Budapest, 1931. 198., 204–205. old.
 Kaán Károly: Természetvédelem és a természeti emlékek. Budapest, 1932. 198., 204–205. old.
 Kadić Ottokár: Jelentés a Barlangkutató Bizottságnak 1912. évi működéséről. Barlangkutatás 1913. (1. köt.) 2. füz. 70. old. (Német nyelven 97–98. old.)
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás ősrégészeti eredményei. A Szent István Akadémia Mennyiségtan-, Természettudományi Osztályának Felolvasásai, 1930. (2. köt. 8. sz.) 7., 10., 11. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1929. évben. Barlangvilág, 1933. (3. köt.) 3–4. füz. 17. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1934. évben. Barlangvilág, 1935. (5. köt.) 1–2. füz. 12–13. old.
 Kadić Ottokár: A Peskő-barlangban eddig végzett ásatások eredményei. Barlangvilág, 1935. (5. köt.) 3–4. füz. 49–54. old.
 Kadić Ottokár: A harmincéves magyar barlangkutatás tudományos eredményei. Barlangvilág, 1936. (6. évf.) 3–4. füz. 64. old.
 Kadić Ottokár – Mottl Mária: Felsőtárkány vidékének barlangjai. Barlangkutatás, 1938. (16. köt.) 1. füz. 28. old.
 Kadić Ottokár: Jelentés az 1932–1934. években végzett barlangkutatásaim eredményéről. A Magyar Királyi Földtani Intézet Évi Jelentései az 1933–35. évekről. 1940. (4. köt.) Függelék. 1956–1957. old. (Német nyelven 1959–1970. old.)
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1939. évben. Barlangvilág, 1940. (10. évf.) 1–2. füz. 14. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1940. évben. Barlangvilág, 1941. (11. köt.) 1–4. füz. 17. old.
 Kadić Ottokár: A budavári barlangpincék, a Várhegyi barlang és a barlangtani gyűjtemény ismertetése. Barlangvilág, 1942. (12. köt.) 3–4. füz. 72. oldal
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1941. évben. Barlangvilág, 1942. (12. köt.) 1–2. füz. 22. old.
 Kadić Ottokár – Mottl Mária: Az északnyugati Bükk barlangjai. Barlangkutatás, 1944. (17. kötet) 1. füz. 1., 2., 3–28. oldalak és az 1., 2. melléklet
 Kadić Ottokárné: Élet a Peskő-barlang alatt. Barlangvilág, 1939. (9. köt.) 4. füz. 69., 71., 73–76. old.
 Kolacskovszky Lajos: Boszorkányszombat. Népszava, 1939. július 15. (67. évf. 138. sz.) 8. old.
 Kordos László: Barlangi őslénytani ásatások és gyűjtések 1976-ban. MKBT Beszámoló, 1976. 44–45. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 46. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1984. 9., 53., 56., 60., 276., 288. oldalak és egy fénykép a 16. és a 17. oldalak között
 Kormos Tivadar – Lambrecht Kálmán: A remetehegyi sziklafülke és postglaciális faunája. A Magyar Királyi Földtani Intézet Évkönyve, 1914. (22. köt.) 6. füz. 372., 375., 376., 377., 378. old.
 Láng Sándor: A Bükk geomorfológiai vázlata. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1964. 5–6. füz. 86., 87. old.
 Leidenfrost Gyula: Pleistocaen halmaradványok magyarországi barlangokból. Barlangkutatás, 1915. (3. köt.) 2. füz. 57., 58., 59–60., 60., 61. old.
 Lénárt László: Barlangok a Bükkben. Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal, 1979. 23. oldal és a térképmelléklet
 Lengyel János: 2005. évi jelentés. Kézirat. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Mayerfelsi Maier István: Visszapillantás a magyar barlangkutatás történetére. Barlangvilág, 1926. (1. köt.) 1–4. füz. 14. old.
 Mészáros Lukács: Aktuopaleontológiai vizsgálatok a kelet-ausztriai Rax-hegységben. In: Kázmér Miklós szerk.: Környezettörténet 2. Hantken Kiadó, Budapest, 2011. 254–255., 255., 256., 257., 258. old.
 Mottl Mária: A Magyar Barlangkutató Társulat 1934. március 20-án... Barlangvilág, 1934. (4. köt.) 2. füz. 23. old.
 Mottl Mária: Jelentés az 1932–35. évi barlangkutatásról és az ősgerinces-osztály működéséről. A Magyar Királyi Földtani Intézet Évi Jelentései az 1933–35. évekről. 1940. (4. köt.) 1910., 1915., 1915–1918., 1919., 1922., 1922–1923. old. (Német nyelven 1925–1939. old.)
 Mottl Mária: A Magyar Barlangkutató Társulat 1940. januárius 30-án... (Választmányi ülés.) Barlangvilág, 1940. (10. évf.) 1–2. füz. 17. old.
 Mottl Mária: Jelentés az 1936/38. évi ásatások eredményéről és az ősgerinces osztály működéséről. A Magyar Állami Földtani Intézet Évi Jelentései az 1936–1938. évekről. 1945. (4. köt.) 1522., 1524., 1543., 1545., 1546., 1547. old. (Német nyelven 1553–1585. old.)
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 357. old.
 Nyírő Ádám Artúr: Északkelet-Magyarország barlangi lelőhelyei a késő bronzkor időszakában. Kézirat (szakdolgozat). Pécs, 2015. 4–5., 8., 12–14., 15., 45., 50., 66. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Péchy-Horváth Rezső: Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai. Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán? Országjárás, 1942. március 6. (3. [8.] évf. 11. [12.] sz.) 4. old.
 Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65483. old.
 Polgárdy Géza szerk.: Magyar turista lexikon. A–Z. Budapest, 1941. 163. old.
 Regős József: Régészeti szempontból jelentős barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. BNP, Eger, 2002. 321., 322. old.
 Ringer Árpád: A barlangi lelőhelyek és kronosztratigráfiájuk szerepe a magyar őskőkorkutatásban. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 78., 79., 80. old.
 Ringer Árpád: The role of cave sites and their chronostratigraphy in the research of the Paleolithic of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 52., 53., 54. old.
 Ringer Árpád: A Bükk hegység kőkora. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Bükki Nemzeti Park Igazgatóság, Eger, 2002. 297., 309. old.
 Ringer Árpád – Regős József: Ember, barlangok, környezet. Az őskőkor régészeti kultúrái a Bükkben. In: Baráz Csaba szerk.: A Suba-lyuk barlang. Neandervölgyi ősember a Bükkben. Eger, 2008. 78., 79., 79–80., 80. old. 
 Szeghalmy Gyula: Felvidék. Budapest, 1940. 113., 115. old.
 Székely Kinga: Fokozottan védett barlangok. In: Baráz Csaba szerk.: A Bükki Nemzeti Park. Hegyek, erdők, emberek. Eger, 2002. 188. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor: The caves of Hungary. Karszt és Barlang, 1989. Special Issue. 20. old.
 Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor: Magyarország barlangjai. Karszt és Barlang, 1989. 1–2. félév. 54. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Vértes László: Medveemberek krónikája. Gondolat Könyvkiadó, Budapest, 1957. 100., 184., 191., 196. old.
 Vértes László: Az őskőkor és az átmeneti kőkor emlékei Magyarországon. Akadémiai Kiadó, 1965. 91., 166., 172., 176., 183., 208., 209., 316–319. old.
 –: A Magyar Barlangkutató Társulat 1935. évi április 30-án... Barlangvilág, 1935. (5. köt.) 3–4. füz. 59–60. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 22. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 17. old.

További irodalom 

 Geyh M. – Schweitzer Ferenc – Vértes László – Vogel J.: A magyarországi würm eljegesedés új kronológiai adatai. Földrajzi Értesítő, 1969. 18 (1). 5–18. oldal
 Kolacskovszky Lajos: Adatok a Bükkhegység és környéke tereptani, történelmi, régészeti, nép és természetrajzi megismeréséhez. Kézirat.
 –: A barlangkutatók nagyszerű munkája. Magyar Turista Élet, 1935. június 15. (3. évf. 11. sz.) 3. old.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bükk-vidéken
Magyarországi régészeti lelőhelyek
Felsőtárkány
A Pes-kő-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bükki Nemzeti Park területén található . A biztos és alapvető régészeti leletegyüttest szolgáltató , Magyarországon található négy barlang egyike . A másik három a Diósgyőrtapolcai-barlang , az Istállós-kői-barlang és a Szeleta-barlang . Őslénytani maradványok is előkerültek belőle . Leírás A Bükk-fennsíkon , a Nagy-fennsík déli peremén , a Pes-kőben , a hegycsúcstól nyugatra , egy fokozottan védett területen , egy nehezen megközelíthető helyen,méter tengerszint feletti magasságban nyílik a nyolc méter magas és két méter széles bejárata . Két tektonikus törésvonal , amelyek egymással párhuzamosak , határozzák meg az üreg helyét . Középső triász mészkőben , a Bükkfennsíki Mészkő Formációban alakult ki . Az átlagosanméter magas járat régen egy forrás volt . A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság felügyeli a szabadon látogatható barlangot . 1977-ben volt először Pes-kő-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a Pes-kő-barlang Peskő-barlang ( Éhik Peskő barlang ( Vértes Peskőbarlang ( Bajnok Pes-kő Cave ( Takácsné , Eszterhás , Juhász , Kraus Peskő Cave ( Ringer Peskői-barlang ( Bertalan Peskői barlang ( Polgárdy Pes-kői Csontos-barlang és Peskőlyuk ( Hazslinszkyneveken is az irodalmában . Régészet , őslénytan Kitöltéséből az őskőkorszak emberének aurignaci kultúrájú eszközei , az újkőkorszaki bükki kultúrába tartozó eszközök és a bronzkori kyjatice kultúrába tartozó eszközök , valamint pleisztocén állatok csontjai kerültek elő . Feltehetően vadászzsákmányként jutott a barlangba a körülbelül többségében kifejlett példánytól származó barlangi medvecsont . Hillebrand Jenő próbaásatásának a soránállatfajtól származó fosszilis csontmaradványok kerültek elő és lettek meghatározva . A Kadić Ottokár vezette ásatás leleteiből Mottl Mária egytaxonból álló listát készített , a barlang négy rétegéből meghatározott madárfajokról és emlősfajokról . Vértes László amellett , hogy gazdag paleolit anyagot gyűjtött , alapos üledéktani és ásványtani vizsgálatokat is folytatott . Őséghajlati következtetéseket állapított meg és a csontmintáiból Hollandiában , radiometrikus kormeghatározást végeztek . Az ásatások következtében alig vannak jól azonosítható , feldolgozható rétegsorok a lelőhelyen . A régészeti anyag különlegessége , hogy csak az Istállós-kői-barlangból és a Pes-kő-barlangból került elő az aurignaci kultúra leletanyaga Magyarországon . Rozsomákcsont a Pes-kő-barlangon kívül eddig hét magyarországi barlangból került elő , a Király-kúti-zsombolyból , a Lengyel-barlangból , a Pilisszántói-kőfülkéből , a Puskaporosi-kőfülkéből , a Remete-barlangból , a Remete-hegyi-kőfülkéből és a Suba-lyukból . Kutatástörténet A Pes-kő-barlang első leírásaben , Fényes Elek könyvében jelent meg . A leírás szerint „ Nevezetes csucs a határban a Peskő , mellynek sziklatetején saskeselyűk tenyésznek , alatta pedignégyszögöl körül foglaló barlang van”.ben hívta fel Hillebrand Jenő figyelmét az üregre Roskó Pál erdő altiszt . Megtekintették a helyszínt , majdben három napig tartó próbaásatást végeztek a barlangban a Magyarhoni Földtani Társulat Barlangkutató Bizottsága és a Magyar Tudományos Akadémia támogatásával.ban Éhik Gyula folytatta a feltáró munkát a Magyar Királyi Földtani Intézet megbízásából . Éhik Gyula rajzolta meg a barlang vázlatos alaprajz térképét és vázlatos hosszmetszet térképét , amelyek alapján a barlang72 m hosszú . Mindkét térképvázlat400 méretarányban ábrázolja a barlangot . Ezek voltak a barlangot bemutató első térképek . Éhik Gyula munkáját Kormos Tivadar segítette . A Földművelésügyi Minisztérium megbízásából történt a barlanges térképezése , amelyet Kadić Ottokár végzett . Azben kiadott , Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben , a Bükk hegység barlangjairól szóló részben szó van arról , hogy Répáshuta környékén , a Pes-kő hegy csúcsa alatt helyezkedik el a Peskő-barlang . Sok kultúrmaradványt és gazdag fosszilis faunát fedeztek fel kitöltésének rétegeiben . Az ismertetéspublikáció alapján lett írva . Azben napvilágot látott , Természetvédelem és a természeti emlékek című könyvben meg vannak ismételve a könyv évi kiadásának Pes-kő-barlangot tárgyaló részei . A legnagyobb feltáró munka szintén Kadić Ottokár nevéhez fűződik . Eztben munkatársaival a Magyar Királyi Földtani Intézet felkérésére , majd1940-ben a Magyar Tudományos Akadémia megbízásából végezte . Ez a két ásatásm²-en történt . Azben publikált Magyar turista lexikonban külön szócikke van a barlangnak . A kiadvány szerint a Bükk hegységben , a Pes-kő hatalmas leszakadásának tövében helyezkedik el a Peskői barlang . Egym hosszú csarnokba vezet a barlang tág bejárata . A barlang feltárásakor a gazdag ősállati faunán kívül napvilágot láttak az aurignacien ősember csonteszközei is . A barlang bal oldali falán füstnyom van , mely vastagon beégett és bizonyítja az ősember tűzhelyét . Az Országjárás évi évfolyamában meg lett említve , hogy a Pes-kő-barlang a Pes-kő alatt található nagy barlang és a Bükk hegység egyik nevezetes barlangja . Az évi rétegazonosító ásatást Vértes László irányította . Az évi Karszt és Barlangban publikálva lett , hogy Vértes Lászlóben a Magyar Nemzeti Múzeum Őskőkori Gyűjteményének lett a vezetője és ezután korszerű módszerekkel új ásatásokat irányított a klasszikus paleolitos lelőhelyeken , pl. a Pes-kő-barlangban . Azban befejezett , Bertalan Károly által írt , Magyarország barlangleltára című kéziratban az olvasható , hogy a Bükk hegységben , Felsőtárkányon helyezkedik el a Peskő-barlang , másik nevén Peskői-barlang . A Pes-kő csúcsától D-re,m tengerszint feletti magasságban , meredek sziklafal alján van a bejárata , amelyhez jelzett turistaút vezet . Idegenforgalom és turisztika szempontjából hasznos,m hosszú , egykori hatalmas forrásbarlang bejárata tág csarnok és a csarnok elején két , felszínre vezető kürtő van . A kézirat barlangra vonatkozó része egy irodalmi mű alapján lett írva.ban vált országos jelentőségű barlanggá azas ( Bükk ) barlangkataszteri területen lévő Peskői-barlang . Az évi MKBT Beszámolóban napvilágot látott és Kordos László által írt jelentésben szó van arról , hogy a Peskő-barlang többször megásott , de közel sem kiásott kitöltésében rendkívül sok az ősmaradvány.ban ifj. Vértes László a felszínen lévő csontok közül összegyűjtött egy zacskónyit , és azokat Kordos Lászlóhoz juttatta . Kordos László szerint a leletek hal , különböző madárfajok , vakond , erdei pocok , mezei pocok , patkányfejű pocok , szibériai pocok , menyét , nyúl , füttyentő nyúl és Cervus elaphus ( ? ) csontok . A kevert rétegtani helyzetű állattársaság a felső-pleisztocénből származik . Az évi MKBT Beszámolóban kiadott és Jánossy Dénes által írt jelentésben meg van említve , hogyban szórvány őslénytani lelet került elő a Bükk hegységben lévő Peskő barlangból ( ifj. Vértes László ) . Azban kiadott , Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bükk hegységben lévő barlang Peskő-barlang néven . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Azban összeállított országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bükk hegységben , Felsőtárkányon található barlang Pes-kő-barlang néven . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Gábori Miklós által írt összefoglalásban közölve lett , hogy az Istállós-kői-barlang ásatásai után következett a közelében elhelyezkedő Peskő-barlang ásatása . Csak az egyik aurignacien réteg került elő a Pes-kő-barlangból , ugyanúgy , mint a korábbi ásatásokkor , de a Würm2. interstadiálissal kapcsolatos sztratigráfiai ismereteinket lényegesen kiegészítette . A tanulmányban van egy Magyarország térkép , amelyen a Magyarországon lévő , régészetileg kutatott barlangok földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg . A térképen látható a Bükk hegység lelőhelyei közé sorolt Peskő-barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámába bekerült az összefoglalás angol nyelvű változata . Ebben a tanulmányban is közölve lett a térkép , amelyen Peskő Cave a barlang neve . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Jánossy Dénes által írt megemlékezés szerint úgy tűnt , hogy a nagyméretű , feltűnő bükki barlangok ( pl. a Pes-kő-barlang ) , melyeket Vértes László szalonbarlangoknak nevezett , kimerítették anyagszolgáltatásukkal a hegység nagy , szenzációs leleteit . Azben napvilágot látott , Barlangok a Bükkben című könyvben szó van arról , hogy a Pes-kő csúcsa alatt,m tszf. magasságban van a Pes-kői-barlang nagy bejárata . A bejárat után található tág,m hosszú teremben többször volt ásatás . A barlang környékén található néhány kisebb-nagyobb kőfülke . A könyvhöz mellékelt , a Bükk hegység barlangokban leggazdagabb területét bemutató térképen látható aös számmal jelölt barlang földrajzi elhelyezkedése . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Peskő-barlang azas barlangkataszteri területen ( Bükk hegység ) helyezkedik el . A barlangnak1. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bükk hegységben lévő Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang őslénytani és régészeti jelentősége alapján lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bükk hegységben található Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Azben kiadott , Magyarország barlangjai című kiadványnak a magyarországi őslénytani és régészeti ásatásokat áttekintő részében szó van arról , hogy Hillebrand Jenő és Kormos Tivadartől bekapcsolódtak a magyarországi barlangok ásatásába , és néhány év alatt Magyarország majdnem mindegyik nagy barlangi lelőhelyén , pl. a Pes-kő-barlangban is ásatást végeztek . A könyvben van egy Magyarország térkép , amelyen a Magyarországon lévő , régészetileg kutatott jelentősebb barlangok földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg . A térképen látható a Pes-kő-barlang földrajzi elhelyezkedése . Publikálva lett egy fénykép , amelyen a barlang bejárata figyelhető meg és a képaláírás szerint kitöltésében még számos őslénytani és régészeti maradvány rejtőzhet . A kiadvány országos barlanglistájában szerepel a Bükk hegységben lévő barlang Pes-kő-barlang néven Peskői barlang névváltozattal . A listához kapcsolódóan látható az Aggteleki-karszt és a Bükk hegység barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése . Az Alba Regia Barlangkutató Csoport évről szóló évkönyvébe bekerült egy fénykép , amelynek az a címe , hogy Kilátás a Pes-kő-barlangból.ben Vértes László szelvényét Hír János és társai tisztították ki kisemlősfauna-vizsgálat miatt . Az évi Karszt és Barlangban lévő , Ringer Árpád által írt tanulmány szerint a levéleszközös leletkomplex mellett , néha azzal megegyező rétegekből ( leginkább a bükki Peskő-barlangból ) került elő egy , a francia és európai aurignacien alapján klasszifikált leletanyag.ésközött , a Bükk hegységben található Istállós-kői-barlang , a Lambrecht Kálmán-barlang , a Petényi-barlang , majd a Peskő-barlang új ásatása főleg Jánossy Déneshez és Vértes Lászlóhoz fűződik . A dolgozatban közölve lett egy ábra , amelyen megfigyelhető Északkelet-Magyarország felső pleisztocén kronosztratigráfiája és a táblázat egyik egysége a Peskő-barlang barlangi üledékösszlete . A publikációban van egy térkép , amelyen a régészeti leletek miatt ismert jelentősebb magyarországi barlangok földrajzi elhelyezkedése figyelhető meg . A térképen látható a Peskő-barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek a tanulmánynak az angol nyelvű változata . Ebben a tanulmányban is közölve lett a térkép , amelyen Peskő Cave a barlang neve . Az évi Karszt és Barlangban található , Magyarország barlangjai című összeállításban szó van arról , hogy azas évek elején kezdődött el a Bükk hegység barlangjainak kutatása a fosszilis nagy forrásszájak régészeti ásatásával . Ezeknek a tág bejáratú , általában egyetlen hatalmas bejárati csarnokból álló üregeknek majdnem mindegyike szolgáltatott több-kevesebb őskőkorszaki leletanyagot . Közülük az egyik legismertebb a Nagy-fennsík Ny-i peremén nyíló Pes-kő-barlang . A barlangból az aurignaci kultúra emlékei kerültek elő . A publikációban lévő ábrán ( Bükk hegység térkép ) be van mutatva a barlang földrajzi elhelyezkedése . A folyóirat évi különszámában napvilágot látott ennek az utóbbi tanulmánynak az angol nyelvű változata ( The caves of Hungary ) . Ebben a tanulmányban Pes-kő Cave a barlang neve . 2001. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bükk hegység területén lévő Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban napvilágot látott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben az olvasható , hogy améter tengerszint feletti magasságban nyíló barlang hosszaméter és a kiadványban publikálva lett a Kadić Ottokár által rajzolt évi hossz-szelvény barlangtérkép. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bükk hegységben lévő Pes-kő-barlang fokozottan védett barlang . Aben kiadott Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Pes-kő-barlang a Bükk hegységben található és fokozottan védett természeti érték . A Nagy-fennsík D-i peremén , a Pes-kő csúcsától DNy-ra,m tszf. magasságban van a nagy , széles bejárata . Elsőként Fényes Elek említetteben . Am hosszú és átlagosanm magas , egykor forrásként működött barlang triász mészkőben keletkezett . Kitöltéséből az őskőkor emberének eszközei ( aurignaci kultúra , bükki kultúra , Kyjatice-kultúra ) és jégkorszaki állatok csontjai kerültek elő . Az előkerült kb.barlangi medve csont valószínűleg vadászzsákmányként került a barlangba . Szabadon látogatható . Mészáros Lukácsben publikált tanulmányában az olvasható , hogy Mészáros Lukácsék átvizsgálták a pilisszántói szintbe sorolt Peskő-barlangnak és továbbibarlangnak a Magyar Természettudományi Múzeum Föld- és Őslénytárában , illetve az Országos Földtani Múzeumban ( Magyar Állami Földtani Intézet ) őrzött csontanyagát . Meg akarták tudni , hogy az erdei cickányként ( Sorex araneus ) meghatározott maradványok nem-e havasi cickány ( Sorex alpinus ) maradványok . A Peskő-barlang anyagában voltak Sorex csontok . Magyarországonlelőhelyről , a Vaskapu-barlangból , a Pes-kő-barlangból ( Vértes Lászlóös könyve alapján ) , a Petényi-barlangból és a Balla-barlangból lett kimutatva havasi cickány. augusztustől a belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete szerint a Heves megyei , felsőtárkányi , barlangkataszteri számú éslelőhely-azonosítójú Pes-kő-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Pes-kő-barlang ( Bükk hegység ) fokozottan védett barlang . Irodalom Bajnok János : Peskői képek . Turisták Lapja , évf.)8. sz.23. old . Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt.203. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Bittera Gyula : Fossilis peniscsontok hazai barlangokból . Barlangkutatás , kötet ) füz . , , , , , old . Dancza János : Fűtési gondok a jégkorszakban . In: Baráz Csaba szerk . : A Suba-lyuk barlang . Neandervölgyi ősember a Bükkben . Eger , , , old . Dely Károly szerk . : Bükk útikalauz . Budapest , Sport ,,,81. , old . ( A Bükk karsztja és barlangjai című fejezetet , az88. oldalakat Dénes György írta . ) Dénes György : Dr . Vértes László1968 ) . Karszt és Barlang,2. félév. old . Dudich Endre : Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke . Függelék : Kisebb barlangjaink áttekintése . Budapest , old . Éhik Gyula : A borsodmegyei Peskő-barlang pleistocaen faunája . Barlangkutatás , kötet ) füz.199. old . Éhik Gyula : Újabb adatok a keleti pézsmacickány hazai előfordulásához . Barlangkutatás , köt . ) füz.,83. old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Fényes Elek : Magyarország geographiai szótára . Pest , köt. old . Szilvás településnél van leírva . ( Reprint : Budapest , ) Gábori Miklós : Archeological results of investigation in Hungarian caves . Karszt és Barlang , Special Issue . , old . Gábori Miklós : A magyar barlangok kutatásának régészeti eredményei . Karszt és Barlang,2. félév . , old . Gáboriné Csánk Vera : Az ősember Magyarországon . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , , old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Gönczöl Imre : Kilátás a Pes-kő-barlangból . In : Eszterhás István szerk . : Az Alba Regia Barlangkutató Csoport Évkönyve Kézirat . Egy fénykép a és a oldalak között . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Hazslinszky Tamás: Barlangi mondák , regék és hiedelmek . Kézirat , old . Herrmann Margit – Jánossy Dénes – Stieber József – Vértes László : Ausgrabungen in der Petényi- und Peskő-Höhle ( Bükk-Gebirge ) . Folia Archaeologica , évf.) 22. oldal és az tábla Hevesi Attila : Fejlődéstörténet II. Felszínfejlődés . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , , , old . Hevesi Attila : Felszínalaktani jellemzés , karsztformakincs . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , old . Hillebrand Jenő : A pleistocaen ősember ujabb nyomai hazánkban . Barlangkutatás , kötet ) füz.24. old . Hillebrand Jenő : Magyarország őskőkora . Archaeologica Hungarica , köt . ) , old . Hír János : Rétegazonosító ásatás a Peskő-barlangban . Karszt és Barlang , félév.100. old . Hír János – Regős József : Pes-kő-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó, 143. old . Horváth Csaba : Lambrecht Kálmán , mint barlangkutató . Karszt és Barlang , félév. old . Horváth Sándor : A Tarkői-kőfülke . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,5. füz. old . Jánossy Dénes : A Bükk-hegység eddig ismeretlen kőfülkéjében végzett őslénytani ásatás előzetes eredménye ( Répáshuta , Rejtek ) . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,5. füz. old . Jánossy Dénes : Jelentés az Őslénytani Szakbizottság évi munkájáról . MKBT Beszámoló , old . Jánossy Dénes : Vértes László , a barlangkutató . Karszt és Barlang,2. félév. old . Jánossy Dénes – Kordos László – Krolopp Endre : A Függő-kői-barlang ( Mátraszőlős ) felső-pleisztocén és holocén faunája . Folia historico-naturalia Musei Mátraensis ( A Mátra Múzeum Természetrajzi Közleményei ) , köt . ) old . Kaán Károly : Természetvédelem és a természeti emlékek . Budapest,,205. old . Kaán Károly : Természetvédelem és a természeti emlékek . Budapest,,205. old . Kadić Ottokár : Jelentés a Barlangkutató Bizottságnak évi működéséről . Barlangkutatás köt . ) füz. old . ( Német nyelven98. old . ) Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás ősrégészeti eredményei . A Szent István Akadémia Mennyiségtan- , Természettudományi Osztályának Felolvasásai , köt. sz . ) , , old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)2. füz.13. old . Kadić Ottokár : A Peskő-barlangban eddig végzett ásatások eredményei . Barlangvilág , köt.)4. füz.54. old . Kadić Ottokár : A harmincéves magyar barlangkutatás tudományos eredményei . Barlangvilág , évf.)4. füz. old . Kadić Ottokár – Mottl Mária : Felsőtárkány vidékének barlangjai . Barlangkutatás , köt . ) füz. old . Kadić Ottokár : Jelentés az1934. években végzett barlangkutatásaim eredményéről . A Magyar Királyi Földtani Intézet Évi Jelentései az35. évekről. köt . ) Függelék.1957. old . ( Német nyelven1970. old . ) Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , évf.)2. füz. old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Kadić Ottokár : A budavári barlangpincék , a Várhegyi barlang és a barlangtani gyűjtemény ismertetése . Barlangvilág , köt.)4. füz. oldal Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)2. füz. old . Kadić Ottokár – Mottl Mária : Az északnyugati Bükk barlangjai . Barlangkutatás , kötet ) füz. ,,28. oldalak és az , melléklet Kadić Ottokárné : Élet a Peskő-barlang alatt . Barlangvilág , köt . ) füz. ,,76. old . Kolacskovszky Lajos : Boszorkányszombat . Népszava , július évf. sz . ) old . Kordos László: Barlangi őslénytani ásatások és gyűjtésekban . MKBT Beszámoló,45. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , , , , , oldalak és egy fénykép a és a oldalak között Kormos Tivadar – Lambrecht Kálmán : A remetehegyi sziklafülke és postglaciális faunája . A Magyar Királyi Földtani Intézet Évkönyve , köt . ) füz . , , , , old . Láng Sándor : A Bükk geomorfológiai vázlata . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató,6 . füz . , old . Leidenfrost Gyula : Pleistocaen halmaradványok magyarországi barlangokból . Barlangkutatás , köt . ) füz . ,,60. , , old . Lénárt László: Barlangok a Bükkben . Miskolc, BAZ Megyei Idegenforgalmi Hivatal , oldal és a térképmelléklet Lengyel János : évi jelentés . Kézirat . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Mayerfelsi Maier István : Visszapillantás a magyar barlangkutatás történetére . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Mészáros Lukács : Aktuopaleontológiai vizsgálatok a kelet-ausztriai Rax-hegységben . In : Kázmér Miklós szerk . : Környezettörténet Hantken Kiadó, Budapest,255. , , , , old . Mottl Mária : A Magyar Barlangkutató Társulat márciusán . . . Barlangvilág , köt . ) füz. old . Mottl Mária : Jelentés az35. évi barlangkutatásról és az ősgerinces-osztály működéséről . A Magyar Királyi Földtani Intézet Évi Jelentései az35. évekről. köt . ) ,,1918. , ,,1923. old . ( Német nyelven1939. old . ) Mottl Mária : A Magyar Barlangkutató Társulat januáriusán. . . ( Választmányi ülés . ) Barlangvilág , évf.)2. füz. old . Mottl Mária : Jelentés az38. évi ásatások eredményéről és az ősgerinces osztály működéséről . A Magyar Állami Földtani Intézet Évi Jelentései az1938. évekről. köt. ) , , , , , old . ( Német nyelven1585. old . ) Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Nyírő Ádám Artúr : Északkelet-Magyarország barlangi lelőhelyei a késő bronzkor időszakában . Kézirat ( szakdolgozat ) . Pécs,5. ,,14. , , , , old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Péchy-Horváth Rezső : Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai . Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán ? Országjárás , március [ 8. ] évf . [ 12. ] sz . ) old . Pintér Sándor : A belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről . Magyar Közlöny , sz. augusztus ) old . Polgárdy Géza szerk . : Magyar turista lexikon . A–Z . Budapest , old . Regős József : Régészeti szempontból jelentős barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . BNP , Eger , , old . Ringer Árpád : A barlangi lelőhelyek és kronosztratigráfiájuk szerepe a magyar őskőkorkutatásban . Karszt és Barlang,2. félév . , , old . Ringer Árpád : The role of cave sites and their chronostratigraphy in the research of the Paleolithic of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue . , , old . Ringer Árpád : A Bükk hegység kőkora . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Bükki Nemzeti Park Igazgatóság , Eger , , old . Ringer Árpád – Regős József : Ember , barlangok , környezet . Az őskőkor régészeti kultúrái a Bükkben . In: Baráz Csaba szerk . : A Suba-lyuk barlang . Neandervölgyi ősember a Bükkben . Eger, ,,80. , old . Szeghalmy Gyula : Felvidék . Budapest , , old . Székely Kinga : Fokozottan védett barlangok . In: Baráz Csaba szerk . : A Bükki Nemzeti Park . Hegyek , erdők , emberek . Eger , old . Takácsné Bolner Katalin – Eszterhás István – Juhász Márton – Kraus Sándor : The caves of Hungary . Karszt és Barlang , Special Issue. old . Takácsné Bolner Katalin – Juhász Márton – Kraus Sándor : Magyarország barlangjai . Karszt és Barlang,2. félév. old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Vértes László : Medveemberek krónikája . Gondolat Könyvkiadó , Budapest , , , , old . Vértes László : Az őskőkor és az átmeneti kőkor emlékei Magyarországon . Akadémiai Kiadó , , , , , ,,,319. old. – : A Magyar Barlangkutató Társulat évi áprilisán . . . Barlangvilág , köt.)4. füz.60. old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . További irodalom Geyh M. – Schweitzer Ferenc – Vértes László – Vogel J. : A magyarországi würm eljegesedés új kronológiai adatai . Földrajzi Értesítő,( 1) . 18. oldal Kolacskovszky Lajos : Adatok a Bükkhegység és környéke tereptani , történelmi , régészeti , nép és természetrajzi megismeréséhez . Kézirat. – : A barlangkutatók nagyszerű munkája . Magyar Turista Élet , június évf. sz . ) old . További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bükk-vidéken Magyarországi régészeti lelőhelyek Felsőtárkány