Udvarhelyi Miklós
Agyagfalvi Udvarhelyi Miklós (Tiszaabád, 1792. november 29. (keresztelés) – Pest, 1864. január 14.) magyar színész, színházigazgató, rendező, énekes, önéletrajzíró.

Élete 

Udvarhelyi Miklós és Trencsény Sára fiaként született, apja tanító és segédlelkész volt. Debrecenben végezte a kollégiumot, azután papi pályára készült. Itt egyszer színielőadást látott és ez annyira elbűvölte, hogy aztán minden szabad idejét a szinház körül töltötte, sőt a súgólyukba is bekéredzkedett, hogy onnan láthassa az előadást. S addig nézte-nézte az előadásokat, hogy 1808-ban maga is beállott a debreceni társulathoz és így lett belőle az egyház papja helyett Thália papja, szülei nagy szomorúságára. 1810-ben lépett először színpadra Gulácsy Antal szabolcsi földbirtokos biztatására, az Eső után napfény süt c. németből fordított darabban. Pályája kezdetén sok nehézséggel kellett megküzdenie. Ő azonban fáradhatatlanul tanult, sőt még arra is szakított időt, hogy másokat tanítson, ő tanította Kántornét, majd Szentpéteryt, Juhász Júlia debreceni színésznőt, akit 1812-ben feleségül is vett.

1815-ben Pestre ment, ahol Lánggal együtt igazgatott egy társaságot, amely a rondellában játszott, gróf Ráday városi színházi igazgató (későbbi intendáns apja) segélyezése mellett. Ezután ismét vidékre ment s vidéki vándorlásai alatt nemesszívű mecénások: dr. Sándorffy (Nagyvárad) és Kállay Miklós (Kálló) voltak hathatós támogatói. 1827-ben három évre a kolozsvári színház országos igazgatója lett, s mint ilyen megszervezte az első magyar operatársulatot, s Ruzsitska József katonakarmesterrel megíratta az első magyar operát, a Béla futását.

Társulatával bejárta Magyarország déli részét, 1827-ben Pesten is vendégszerepeltek a városi német színházban. Később ismét vidéki társulatok tagja lett, majd 1835-ben a budai játékszín, majd 1838-ban a pesti Nemzeti Színház tagja lett, ahol 1858. június 14-én ülte meg ötvenéves színészi jubileumát.

Pályatársai úgy tekintettek rá, mint a magyar színészet élő krónikájára, aki látta a magyar színészetet csemetekorában, aki látta annak lassú növését, Iombosodását, virágait és gyümölcseit, s aki a lombossá fejlődött fa árnyékában meg is pihent. Csengő hangja, erőteljes, festői alakja, melyre a lovagkori jelmezek oly jól illettek, sok szerepben meleg sikert hoztak neki. A színház legtiszteltebb tagjai közé tartozott. Nem volt lángelme, de tanulással, szorgalommal, becsülettel állotta meg mindig a helyét. Páratlan becsületessége valamennyi pályatársa szeretetét és becsülését szerezte meg számára.

Mint a Nemzeti Színház nyugdíjas tagja, hosszas betegség után, 1864. január 14-én halt meg, Pesten. Haláláról beszámolt a Vasárnapi Ujság. Sírja a Kerepesi úti temetőben található 18, N/A, 2, 2 és 2004-től védett.

Főbb szerepei 
 Ruzitska József: Béla futása – Kálmán
 Katona József: Bánk bán – Mikhál
 Ferdinand Hérold: Zampa – Zampa
 Gioachino Rossini: A sevillai borbély – Basilio
 Shakespeare: Lear király – Gloster
 Dumanoir–D'Ennery: Tamás bátya kunyhója – Tamás

Jegyzetek

Források 
 
 Magyar Színházművészeti Lexikon
 Udvarhelyi Miklós, a szinházi „arany vőlegény.”
 Nemzeti Örökség Intézete
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929].

További információk 
 Bocskai rádió 
 Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Bp., Zeneműkiadó, 1983-1985.
 Magyarnótaszerzők, énekesek és népdalosok lexikona. Szerk. Dr. Kikli Tivadar. Szeged, Bába és társai Kft, 1999.
 Váry István-Heltai Nándor: Kecskemét jelesei. Szerk. Heltai Nándor. Kecskemét, Kecskemét Város Tanácsa, 1968.
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
 Színészeti lexikon. Szerk. Németh Antal. Bp., Győző Andor, 1930.
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

1792-ben született személyek
1864-ben elhunyt személyek
Abádszalókiak
Magyar színészek
Magyar énekesek
Színigazgatók
Magyar színházrendezők
Basszusok
Agyagfalvi Udvarhelyi Miklós ( Tiszaabád , november ( keresztelés ) – Pest , január ) magyar színész , színházigazgató , rendező , énekes , önéletrajzíró . Élete Udvarhelyi Miklós és Trencsény Sára fiaként született , apja tanító és segédlelkész volt . Debrecenben végezte a kollégiumot , azután papi pályára készült . Itt egyszer színielőadást látott és ez annyira elbűvölte , hogy aztán minden szabad idejét a szinház körül töltötte , sőt a súgólyukba is bekéredzkedett , hogy onnan láthassa az előadást . S addig nézte-nézte az előadásokat , hogyban maga is beállott a debreceni társulathoz és így lett belőle az egyház papja helyett Thália papja , szülei nagy szomorúságára.ben lépett először színpadra Gulácsy Antal szabolcsi földbirtokos biztatására , az Eső után napfény süt c. németből fordított darabban . Pályája kezdetén sok nehézséggel kellett megküzdenie . Ő azonban fáradhatatlanul tanult , sőt még arra is szakított időt , hogy másokat tanítson , ő tanította Kántornét , majd Szentpéteryt , Juhász Júlia debreceni színésznőt , akitben feleségül is vett . 1815-ben Pestre ment , ahol Lánggal együtt igazgatott egy társaságot , amely a rondellában játszott , gróf Ráday városi színházi igazgató ( későbbi intendáns apja ) segélyezése mellett . Ezután ismét vidékre ment s vidéki vándorlásai alatt nemesszívű mecénások : dr. Sándorffy ( Nagyvárad ) és Kállay Miklós ( Kálló ) voltak hathatós támogatói.ben három évre a kolozsvári színház országos igazgatója lett , s mint ilyen megszervezte az első magyar operatársulatot , s Ruzsitska József katonakarmesterrel megíratta az első magyar operát , a Béla futását . Társulatával bejárta Magyarország déli részét, ben Pesten is vendégszerepeltek a városi német színházban . Később ismét vidéki társulatok tagja lett , majdben a budai játékszín , majdban a pesti Nemzeti Színház tagja lett , ahol júniusén ülte meg ötvenéves színészi jubileumát . Pályatársai úgy tekintettek rá , mint a magyar színészet élő krónikájára , aki látta a magyar színészetet csemetekorában , aki látta annak lassú növését , Iombosodását , virágait és gyümölcseit , s aki a lombossá fejlődött fa árnyékában meg is pihent . Csengő hangja , erőteljes , festői alakja , melyre a lovagkori jelmezek oly jól illettek , sok szerepben meleg sikert hoztak neki . A színház legtiszteltebb tagjai közé tartozott . Nem volt lángelme , de tanulással , szorgalommal , becsülettel állotta meg mindig a helyét . Páratlan becsületessége valamennyi pályatársa szeretetét és becsülését szerezte meg számára . Mint a Nemzeti Színház nyugdíjas tagja , hosszas betegség után , januárén halt meg , Pesten . Haláláról beszámolt a Vasárnapi Ujság . Sírja a Kerepesi úti temetőben található N/A,éstől védett . Főbb szerepei Ruzitska József : Béla futása – Kálmán Katona József: Bánk bán – Mikhál Ferdinand Hérold : Zampa – Zampa Gioachino Rossini : A sevillai borbély – Basilio Shakespeare : Lear király – Gloster Dumanoir–D'Ennery : Tamás bátya kunyhója – Tamás Jegyzetek Források Magyar Színházművészeti Lexikon Udvarhelyi Miklós , a szinházi „ arany vőlegény.” Nemzeti Örökség Intézete Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . További információk Bocskai rádió Brockhaus-Riemann zenei lexikon . Szerk . Dahlhaus , Carl és Eggenbrecht , Hans Heinrich . A magyar kiadás szerk . Boronkay Antal . Bp. , Zeneműkiadó , Magyarnótaszerzők , énekesek és népdalosok lexikona . Szerk . Dr . Kikli Tivadar . Szeged , Bába és társai Kft , Váry István-Heltai Nándor : Kecskemét jelesei . Szerk . Heltai Nándor . Kecskemét , Kecskemét Város Tanácsa , Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Színészeti lexikon . Szerk . Németh Antal . Bp. , Győző Andor , Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , 1792-ben született személyek 1864-ben elhunyt személyek Abádszalókiak Magyar színészek Magyar énekesek Színigazgatók Magyar színházrendezők Basszusok