Nyikolaj Gavrilovics Csernisevszkij
Nyikolaj Gavrilovics Csernisevszkij (orosz betűkkel: Никола́й Гаври́лович Черныше́вский) (Szaratov, 1828. július 24. – Szaratov, 1889. október 29.) orosz író, kritikus, materialista filozófus, forradalmi demokrata, egyesek szerint utópista szocialista, aki nagy hatással volt Leninre, illetve Emma Goldmanra. Az 1860-as években a narodnyik mozgalom megalapítója.

Élete 
Szaratovban született, s itt is élt 1846-ig. A helyi papneveldébe járt, ahol megtanult angolul, franciául, németül, héberül, lengyelül, olaszul, latinul, görögül és ószlávul, s megszerette az irodalmat. A szentpétervári egyetemre iratkozott be, s itt vált ateistává. Ekkortájt olvasta Ludwig Andreas Feuerbach és Charles Fourier műveit. Diplomájának megszerzése (1850) után irodalmat tanított a szaratovi gimnáziumban. 1853-tól 1862-ig Szentpétervárott lakott, s a Szovremennyik című lap főszerkesztőjeként dolgozott, amelyben rendszeresen közreadta filozófia tárgyú esszéit.

1862-ben letartóztatták, majd bebörtönözték. A börtönben írta meg leghíresebb Mit tegyünk? (Что делать?) című regényét, amely később több orosz forradalmárra is hatott, akik arra törekedtek, hogy hasonuljanak a mű főszereplőjéhez, Rahmetovhoz, aki mindenét a forradalomnak rendelte alá. 1862-ben Csernisevszkijt kényszermunkára ítélték (1864–72), majd pedig száműzték Szibériába (1872–83).

Eszmerendszere és hatása 
Nevéhez kötődik a narodnyik mozgalom megalapítása. Agitált az autokrácia megdöntésére irányuló forradalmi hatalomátvétel, illetve a parasztságon alapuló szocialista társadalom létrehozása érdekében.

Csernisevszkij eszmerendszerét erősen befolyásolta Herzen, Belinszkij illetve Feuerbach. Az osztályharcban látta a társadalmi fejlődés lehetőségét, s ennek érdekében támogatta a munkásságot. Álláspontja szerint a tömegek a történelmi változások fő irányítói. Állítólag tőle származik a „Minél rosszabb, annál jobb!” mondás, amely azt jelenti, hogy minél rosszabbak a szociális körülmények, annál nagyobb az esély a forradalom kirobbantására, azaz a pozitív irányú változás elérésére.

Prof. Joseph Frank szerint Csernisevszkij Mit tegyünk? (Что делать?) című műve Marx A tőke című művénél is nagyobb mértékben járult hozzá az orosz forradalom érzelmi előkészítéséhez.

Dosztojevszkijt feldühítette a mű politikai és pszichológiai téziseinek naivitása, ennek reakcióként írta meg a Feljegyzések az egérlyukból című művét.

Magyarul 
 N. G. Csernysevskyː Mit tegyünk? Regény; ford. Sasvári Ármin; Athenaeum, Bp., 1897
 Csernisevszkij N. G. válogatott filozófiai művei / 1. Esztétikai tanulmányok; szerk., bev. Lukács György; 2. Vázlatok az orosz kritika gogoli korszakáról; ford. Lukács Györgyné; Akadémiai, Bp., 1952–1954
 Válogatott pedagógiai írások; bev. N. N. Razumovszkij, ford. ifj. Kövendi Dénes, versford. Nemes Nagy Ágnes; Tankönyvkiadó, Bp., 1953 (Szocialista nevelés könyvtára)
 Csernisevszkij a magyarokról. N. G. Csernisevszkij magyar tárgyú cikkei; előszó, szerk. Fogarasi Béla, ford. Niederhauser Emil; Akadémiai, Bp., 1953
 Mit tegyünk? Az új emberekről szóló elbeszélésekből; ford. Rákos Ferenc, tan. Lukács György; Új Magyar Kiadó, Bp., 1954 (Orosz remekírók)
 Prológus. Regény a hatvanas évek elejéről; ford. Szőllősy Klára, utószó Heller Ágnes; Új Magyar Kiadó, Bp., 1955 (Orosz remekírók)
 A művészet esztétikai viszonya a valósághoz; ford. Lukács Györgyné; Magyar Helikon–Európa, Bp., 1974

Irodalom 
 Heller Ágnes: Csernisevszkij etikai nézetei (az értelmes önzés problémája, Budapest, Szikra, 1956)
 N. G. Csernisevszkij a magyarokról (előszót írta és szerk. Fogarasi Béla; ford. Niederhauser Emil, Budapest, Akad. Kiadó, 1953)
 Jászai Ilona: Szeressétek a jövőt (Nyikolaj Csernisevszkij élete, Budapest, Móra Kiadó, 1967)
 Vlagyimir Szavcsenko: Fiatal Oroszország (fejezetek Nyikolaj Csernisevszkij életéből, ford. Ratzky Rita, 1985, Bp., Szikra)
 Szántó Zsuzsanna: Csernisevszkij (Budapest, Új M. Könyvkiadó, 1948)

Jegyzetek

Források

Fordítás 
 

1828-ban született személyek
1889-ben elhunyt személyek
Orosz filozófusok
Ateisták
Kommunista gondolkodók
Orosz újságírók
Orosz kritikusok
Orosz esszéírók
Orosz írók
Szibériába száműzött személyek
Nyikolaj Gavrilovics Csernisevszkij ( orosz betűkkel : Никола́й Гаври́лович Черныше́вский ) ( Szaratov , július – Szaratov , október ) orosz író , kritikus , materialista filozófus , forradalmi demokrata , egyesek szerint utópista szocialista , aki nagy hatással volt Leninre , illetve Emma Goldmanra . Azas években a narodnyik mozgalom megalapítója . Élete Szaratovban született , s itt is éltig . A helyi papneveldébe járt , ahol megtanult angolul , franciául , németül , héberül , lengyelül , olaszul , latinul , görögül és ószlávul , s megszerette az irodalmat . A szentpétervári egyetemre iratkozott be , s itt vált ateistává . Ekkortájt olvasta Ludwig Andreas Feuerbach és Charles Fourier műveit . Diplomájának megszerzéseután irodalmat tanított a szaratovi gimnáziumban.tólig Szentpétervárott lakott , s a Szovremennyik című lap főszerkesztőjeként dolgozott , amelyben rendszeresen közreadta filozófia tárgyú esszéit . 1862-ben letartóztatták , majd bebörtönözték . A börtönben írta meg leghíresebb Mit tegyünk ? ( Что делать ? ) című regényét , amely később több orosz forradalmárra is hatott , akik arra törekedtek , hogy hasonuljanak a mű főszereplőjéhez , Rahmetovhoz , aki mindenét a forradalomnak rendelte alá.ben Csernisevszkijt kényszermunkára ítélték72 ) , majd pedig száműzték Szibériába83 ) . Eszmerendszere és hatása Nevéhez kötődik a narodnyik mozgalom megalapítása . Agitált az autokrácia megdöntésére irányuló forradalmi hatalomátvétel , illetve a parasztságon alapuló szocialista társadalom létrehozása érdekében . Csernisevszkij eszmerendszerét erősen befolyásolta Herzen , Belinszkij illetve Feuerbach . Az osztályharcban látta a társadalmi fejlődés lehetőségét , s ennek érdekében támogatta a munkásságot . Álláspontja szerint a tömegek a történelmi változások fő irányítói . Állítólag tőle származik a „ Minél rosszabb , annál jobb! ” mondás , amely azt jelenti , hogy minél rosszabbak a szociális körülmények , annál nagyobb az esély a forradalom kirobbantására , azaz a pozitív irányú változás elérésére . Prof . Joseph Frank szerint Csernisevszkij Mit tegyünk ? ( Что делать ? ) című műve Marx A tőke című művénél is nagyobb mértékben járult hozzá az orosz forradalom érzelmi előkészítéséhez . Dosztojevszkijt feldühítette a mű politikai és pszichológiai téziseinek naivitása , ennek reakcióként írta meg a Feljegyzések az egérlyukból című művét . Magyarul N. G. Csernysevskyː Mit tegyünk ? Regény ; ford . Sasvári Ármin ; Athenaeum , Bp. , Csernisevszkij N. G. válogatott filozófiai művei / Esztétikai tanulmányok ; szerk . , bev . Lukács György ; Vázlatok az orosz kritika gogoli korszakáról ; ford . Lukács Györgyné ; Akadémiai , Bp.,1954 Válogatott pedagógiai írások ; bev . N. N. Razumovszkij , ford. ifj. Kövendi Dénes , versford . Nemes Nagy Ágnes ; Tankönyvkiadó, Bp.,( Szocialista nevelés könyvtára ) Csernisevszkij a magyarokról . N. G. Csernisevszkij magyar tárgyú cikkei ; előszó , szerk . Fogarasi Béla , ford . Niederhauser Emil ; Akadémiai , Bp. , Mit tegyünk ? Az új emberekről szóló elbeszélésekből ; ford . Rákos Ferenc , tan . Lukács György ; Új Magyar Kiadó, Bp.,( Orosz remekírók ) Prológus . Regény a hatvanas évek elejéről ; ford . Szőllősy Klára , utószó Heller Ágnes ; Új Magyar Kiadó, Bp.,( Orosz remekírók ) A művészet esztétikai viszonya a valósághoz ; ford . Lukács Györgyné ; Magyar Helikon–Európa, Bp. , Irodalom Heller Ágnes : Csernisevszkij etikai nézetei ( az értelmes önzés problémája, Budapest , Szikra , N. G. Csernisevszkij a magyarokról ( előszót írta és szerk . Fogarasi Béla ; ford . Niederhauser Emil , Budapest , Akad . Kiadó , Jászai Ilona : Szeressétek a jövőt ( Nyikolaj Csernisevszkij élete, Budapest , Móra Kiadó , Vlagyimir Szavcsenko : Fiatal Oroszország ( fejezetek Nyikolaj Csernisevszkij életéből , ford . Ratzky Rita, Bp. , Szikra ) Szántó Zsuzsanna : Csernisevszkij ( Budapest , Új M. Könyvkiadó , Jegyzetek Források Fordítás 1828-ban született személyek 1889-ben elhunyt személyek Orosz filozófusok Ateisták Kommunista gondolkodók Orosz újságírók Orosz kritikusok Orosz esszéírók Orosz írók Szibériába száműzött személyek