Magyar Bálint (kapitány)
Magyar Bálint (? – Szigliget, 1573. április) - végvári kapitány, kora egyik legismertebb törökverő vitéze.

Életrajza
Magyar Bálint (palotai) - életéről kevés adat maradt fenn. Születési helye és ideje nem ismert. Zala vármegye elszegényedett nemesi családjai egyikének sarja, később Nádasdy Tamás nádor familiárisa volt.

Nevét először 1543-ban említik Nádasdy Tamás familiárisaként. Nádasdy 1543 tavaszán Pécsre küldi, a várat védeni a török ellen. Pécsről a szigetvári vár védői közé szegődik. Mindvégig katona maradt. Nádasdy Tamás katonáinak volt hadnagya és parancsnoka. Házassága révén kerül Fonyód a birtokába.

1545-től megszakításokkal haláláig Szigliget és Fonyód várának kapitánya volt. Az 1549-től, a török zaklatást tiltó rendelkezés megszüntetése ellenére, amikor csak lehetősége nyílott, a törökre támadott, ami a királyhoz érkező panaszáradatot vont maga után. 1551-ben Nádasdy bandériumának hadnagya az erdélyi hadjáratban; a királyi Magyarország és Erdély egyesítéséhez szükséges 500 fős lovas had katonái között szerepelt.  A kor egyik jeles történetírója név szerint megemlítette Magyar Bálint hősiességét. Részt vett Lippa ostromában is. 1552-ben rövid ideig pápai, majd kanizsai kapitány volt. Állandó törökellenes portyázásai miatt a budai pasa, hatalmaskodásaiért a Balaton környékének nemessége sorozatosan följelentette, több vizsgálat is folyt ellene, de Nádasdy mindig megvédte.

1553-ban a Fonyódról keltezett levelében megemlítette, hogy a török Lak és Somogyvár alatt portyázik. A törökök 1553-1554-ben egyre gyakrabban támadtak a Balaton körüli várakra. Ismerjük a korabeli párbajra hívásának történetét is. A dél-dunántúli várak elleni török támadások elszólítják Fonyódról, majd 1555. szeptember 21-én éjszaka Mehmed bég emberei megtámadták a fonyódi várat. Az ostrom éjfélkor kezdődött. El is foglalták a régi palánkokat, de visszaverték őket. Amikor Magyar Bálintot elszólította a hadi kötelesség, a török 1562-ig nem hagyott fel Fonyód ostromával.

Magyar Bálint ügyei Nádasdy Tamás halála után fordultak rosszra, ez idő után zavaros birtokügyeit és hatalmaskodásait is számonkérték rajta. Birtoktalan nemesként rendre ellentétbe került a környező várak kapitányaival, akik szintén igyekeztek minél több falut megtartani maguknak.

1562-ben Szigetváron katona, de Zrínyi Miklós - sok más korabeli nagyúrhoz hasonlóan - nem igazán kedvelte a fonyódi kapitányt. 1563 nyarán Magyar Bálint teljes egészében kegyvesztett lett I. Ferdinánd és az új király, Miksa előtt,  még a koronázásra sem hívták meg. Szigetvár eleste után Fonyód nem került török kézre.

1573 áprilisában halt meg. Halálával a 16. század történelmének egyik legnevezetesebb nagysága szállt sírba, egy olyan hírneves hős, akinek tettei, élete a mából visszanézve sokszor érthetetlennek tűnik, de csodálattal adózunk hatalmas kitartásának és emberfeletti bátorságának. Fiatal éveitől kezdve haláláig minden nap készen kellett állnia a harcra. A szigligeti várkapitányi tisztségben sógora lengyeltóti Lengyel István (fl. 1567–1581) földbirtokos követte. Magyar Bálint felesége lengyeltóti Lengyel Brigitta (fl. 1565), akinek a szülei lengyeltóthi Lengyel Boldizsár (fl. 1516–1549), hadvezér, a szigligeti vár tulajdonosa, földbirtokos, és Fajszy Katalin (fl. 1542) voltak.

Fonyód a török ellen csak halála után két évig tudott védekezni, a vár 1575. augusztus 3-án elesett.

Jegyzetek

Források
 Magyar Bálint - Magyar életrajzi lexikon
 Magyar Bálint élete (szigethvar.hu)
 Magyarok forrása

Magyar történelmi személyek
1573-ban elhunyt személyek
Várkapitányok
Magyar Bálint ( ? – Szigliget , április ) - végvári kapitány , kora egyik legismertebb törökverő vitéze . Életrajza Magyar Bálint ( palotai ) - életéről kevés adat maradt fenn . Születési helye és ideje nem ismert . Zala vármegye elszegényedett nemesi családjai egyikének sarja , később Nádasdy Tamás nádor familiárisa volt . Nevét előszörban említik Nádasdy Tamás familiárisaként . Nádasdytavaszán Pécsre küldi , a várat védeni a török ellen . Pécsről a szigetvári vár védői közé szegődik . Mindvégig katona maradt . Nádasdy Tamás katonáinak volt hadnagya és parancsnoka . Házassága révén kerül Fonyód a birtokába . 1545-től megszakításokkal haláláig Szigliget és Fonyód várának kapitánya volt . Aztől , a török zaklatást tiltó rendelkezés megszüntetése ellenére , amikor csak lehetősége nyílott , a törökre támadott , ami a királyhoz érkező panaszáradatot vont maga után.ben Nádasdy bandériumának hadnagya az erdélyi hadjáratban ; a királyi Magyarország és Erdély egyesítéséhez szükségesfős lovas had katonái között szerepelt . A kor egyik jeles történetírója név szerint megemlítette Magyar Bálint hősiességét . Részt vett Lippa ostromában is.ben rövid ideig pápai , majd kanizsai kapitány volt . Állandó törökellenes portyázásai miatt a budai pasa , hatalmaskodásaiért a Balaton környékének nemessége sorozatosan följelentette , több vizsgálat is folyt ellene , de Nádasdy mindig megvédte . 1553-ban a Fonyódról keltezett levelében megemlítette , hogy a török Lak és Somogyvár alatt portyázik . A törökökben egyre gyakrabban támadtak a Balaton körüli várakra . Ismerjük a korabeli párbajra hívásának történetét is . A dél-dunántúli várak elleni török támadások elszólítják Fonyódról , majd szeptemberén éjszaka Mehmed bég emberei megtámadták a fonyódi várat . Az ostrom éjfélkor kezdődött . El is foglalták a régi palánkokat , de visszaverték őket . Amikor Magyar Bálintot elszólította a hadi kötelesség , a törökig nem hagyott fel Fonyód ostromával . Magyar Bálint ügyei Nádasdy Tamás halála után fordultak rosszra , ez idő után zavaros birtokügyeit és hatalmaskodásait is számonkérték rajta . Birtoktalan nemesként rendre ellentétbe került a környező várak kapitányaival , akik szintén igyekeztek minél több falut megtartani maguknak . 1562-ben Szigetváron katona , de Zrínyi Miklós - sok más korabeli nagyúrhoz hasonlóan - nem igazán kedvelte a fonyódi kapitányt.nyarán Magyar Bálint teljes egészében kegyvesztett lett I. Ferdinánd és az új király , Miksa előtt , még a koronázásra sem hívták meg . Szigetvár eleste után Fonyód nem került török kézre . 1573 áprilisában halt meg . Halálával a század történelmének egyik legnevezetesebb nagysága szállt sírba , egy olyan hírneves hős , akinek tettei , élete a mából visszanézve sokszor érthetetlennek tűnik , de csodálattal adózunk hatalmas kitartásának és emberfeletti bátorságának . Fiatal éveitől kezdve haláláig minden nap készen kellett állnia a harcra . A szigligeti várkapitányi tisztségben sógora lengyeltóti Lengyel István ( fl.1581 ) földbirtokos követte . Magyar Bálint felesége lengyeltóti Lengyel Brigitta ( fl. akinek a szülei lengyeltóthi Lengyel Boldizsár ( fl.1549 ) , hadvezér , a szigligeti vár tulajdonosa , földbirtokos , és Fajszy Katalin ( fl.voltak . Fonyód a török ellen csak halála után két évig tudott védekezni , a vár augusztusán elesett . Jegyzetek Források Magyar Bálint - Magyar életrajzi lexikon Magyar Bálint élete ( szigethvar.hu ) Magyarok forrása Magyar történelmi személyek 1573-ban elhunyt személyek Várkapitányok