Zverinac (település)
Zverinac () falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Salihoz tartozik.

Fekvése 
Zárától légvonalban 26 km-re nyugatra, községközpontjától légvonalban 32 km-re északnyugatra a Zverinac-sziget középső részén, a délnyugati part öblében fekszik. Zverinac szigete a Veli Tun-sziget és Dugi Otok északi része között, Božavától északra fekszik. Jelentősebb tengeröblei a nyugati parton Kablin és Zverinac, ahol az azonos nevű település kikötője is található, míg a sziget északkeleti részén Hervatin. Legmagasabb pontja a 117 méter magas Klis. Zverinac szigete alig több, mint öt kilométer hosszú és egy kilométer széles. A sziget és a település legjobban gyalog járható be, így lehet élvezni az érintetlen természet és a tájat átható béke érzését.

Története 
A sziget már a római korban lakott volt, ezt igazolják a Poripišće-öbölben található épületmaradványok. Zverinac első írásos említése 1421-ben történt „Suiran”, illetve „Svirumi” alakban. Zárai nemesi családok birtoka volt. Területe Zárához tartozott, majd 1409-től a várossal együtt a Velencei Köztársaság része lett. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. Dugi otok 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 67, 1910-ben 123 lakosa volt. Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az iskola épülete 1966-ban épült, amikor a szigetre az áramot is bevezették. Az 1970-es évektől a több munkalehetőség miatt sok fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokba és Ausztráliába. Néhány év működés után a kevés gyerek miatt az iskolát is bezárták. A falunak 2011-ben 43 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal (főként olívatermesztéssel), halászattal és újabban turizmussal foglalkoznak. A településnek hangulatos kis étterme van, ahol helyi specialitásokkal várják a vendégeket.

Lakosság

Nevezetességei 
Loyolai Szent Ignác tiszteletére szentelt plébániatemploma, melyet a helyiek csak Sveti Nacijonak hívnak 1690-ben épült. A homlokzat feletti harangépítményben látható két harangot 1925-ben öntötték. Ciprusokkal szegélyezett út vezet hozzá. A templomban a božavai plébános mond hetente kétszer misét.
A Fanfonga család 1746-ban épített barokk palotája.
A sziget kiváló minőségű olívaolajáról híres, amelyet a házaknál is meg lehet vásárolni.

További információk 
 Sali község hivatalos oldala 
 Dugi otok turisztikai irodájának honlapja 
 Zára turisztikai irodájának honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 Turistainformációk Zverinacról

Jegyzetek

Zára megye települései
Zverinac ( ) falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Salihoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalbankm-re nyugatra , községközpontjától légvonalbankm-re északnyugatra a Zverinac-sziget középső részén , a délnyugati part öblében fekszik . Zverinac szigete a Veli Tun-sziget és Dugi Otok északi része között , Božavától északra fekszik . Jelentősebb tengeröblei a nyugati parton Kablin és Zverinac , ahol az azonos nevű település kikötője is található , míg a sziget északkeleti részén Hervatin . Legmagasabb pontja améter magas Klis . Zverinac szigete alig több , mint öt kilométer hosszú és egy kilométer széles . A sziget és a település legjobban gyalog járható be , így lehet élvezni az érintetlen természet és a tájat átható béke érzését . Története A sziget már a római korban lakott volt , ezt igazolják a Poripišće-öbölben található épületmaradványok . Zverinac első írásos említéseben történt „ Suiran” , illetve „ Svirumi” alakban . Zárai nemesi családok birtoka volt . Területe Zárához tartozott , majdtől a várossal együtt a Velencei Köztársaság része lett . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot . Dugi otokésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Az iskola épületeban épült , amikor a szigetre az áramot is bevezették . Azes évektől a több munkalehetőség miatt sok fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokba és Ausztráliába . Néhány év működés után a kevés gyerek miatt az iskolát is bezárták . A falunakbenlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal ( főként olívatermesztéssel ) , halászattal és újabban turizmussal foglalkoznak . A településnek hangulatos kis étterme van , ahol helyi specialitásokkal várják a vendégeket . Lakosság Nevezetességei Loyolai Szent Ignác tiszteletére szentelt plébániatemploma , melyet a helyiek csak Sveti Nacijonak hívnakben épült . A homlokzat feletti harangépítményben látható két harangotben öntötték . Ciprusokkal szegélyezett út vezet hozzá . A templomban a božavai plébános mond hetente kétszer misét . A Fanfonga családban épített barokk palotája . A sziget kiváló minőségű olívaolajáról híres , amelyet a házaknál is meg lehet vásárolni . További információk Sali község hivatalos oldala Dugi otok turisztikai irodájának honlapja Zára turisztikai irodájának honlapja A zárai érsekség honlapja Turistainformációk Zverinacról Jegyzetek Zára megye települései