Schadl János (festő)
Schadl János (Keszthely, 1892. augusztus 25. – Tata, 1944. március 1.) festőművész, grafikus, zenetanár.

Élete és munkássága

Apja herceg Festetics Tasziló uradalmi építésze és a Georgikon gazdasági akadémia tanára volt. Középfokú tanulmányai végeztével a keszthelyi gazdasági akadémiára is beiratkozott, azonban a művészi pályára vágyott ezért azt két évvel később elhagyta. Zenei tanulmányokat folytatott Bécsben Emil Sauer (1862-1942), Liszt Ferenc egykori tanítványa növendékeként.

1915/1916-ban a budapesti Képzőművészeti Főiskolán Ferenczy Károly volt a mestere, de a tanév végén elhagyta a főiskolát. A kor progresszív művészeivel, Kassák Lajos és a Ma folyóirat köréhez csatlakozott. Rajzkészsége, tehetsége révén rövid formális festői tanulmányok után kész művészként léphetett fel. Ekkori képei expresszívek, formái erőteljesek voltak, majd a kubizmus hatására tömbszerűek lettek.

1918-ban egyéni tárlata nyílt a Ma folyóirat kiállítóhelyiségében, és részt vett a MA III. kiállításán is, együtt többek között Bortnyik Sándorral, Mattis Teutsch Jánossal, Uitz Bélával, Kmetty Jánossal, Nemes-Lampérth Józseffel, Pátzay Pállal.

1919 után festészetében erősödött a hajlam a transzcendenciára, a spiritualizmus, a vallás. Az aktivisták helyett Bernáth Aurélhoz és Egry Józsefhez közeledett. 1927-ben a budapesti Mentor könyvesboltban, 1932-ben a párizsi Salon Parc Monceau-ban rendezett kiállítást műveiből.

A húszas évek közepétől Tatán élt. Elsősorban zenetanárként tevékenykedett, festészettel csak mintegy mellékesen foglalkozott. Képei megszelídültek, a belső feszültségeket a látvány harmóniája váltotta fel.

Források
A göcseji múzeum honlapja a művészről
A Kieselbach Galéria honlapja a művészről

További információk
 Szabó Júlia: Schadl János (1892-1944). Művészet 1966/3. 26-28.
 Schadl János 1892-1944. Kiáll. kat. Budapest Galéria 2002. Szerk. Kiss Ferenc, bev. Majoros Valéria
 Kostyál László: A spiritualizmus Schadl János festészetében. Pannon Tükör 2009/6, 77-82.

Magyar festők
1892-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
Keszthelyiek
Tataiak
Schadl János ( Keszthely , augusztus – Tata , március ) festőművész , grafikus , zenetanár . Élete és munkássága Apja herceg Festetics Tasziló uradalmi építésze és a Georgikon gazdasági akadémia tanára volt . Középfokú tanulmányai végeztével a keszthelyi gazdasági akadémiára is beiratkozott , azonban a művészi pályára vágyott ezért azt két évvel később elhagyta . Zenei tanulmányokat folytatott Bécsben Emil Sauer Liszt Ferenc egykori tanítványa növendékeként . 1915/1916-ban a budapesti Képzőművészeti Főiskolán Ferenczy Károly volt a mestere , de a tanév végén elhagyta a főiskolát . A kor progresszív művészeivel , Kassák Lajos és a Ma folyóirat köréhez csatlakozott . Rajzkészsége , tehetsége révén rövid formális festői tanulmányok után kész művészként léphetett fel . Ekkori képei expresszívek , formái erőteljesek voltak , majd a kubizmus hatására tömbszerűek lettek . 1918-ban egyéni tárlata nyílt a Ma folyóirat kiállítóhelyiségében , és részt vett a MA III. kiállításán is , együtt többek között Bortnyik Sándorral , Mattis Teutsch Jánossal , Uitz Bélával , Kmetty Jánossal , Nemes-Lampérth Józseffel , Pátzay Pállal . 1919 után festészetében erősödött a hajlam a transzcendenciára , a spiritualizmus , a vallás . Az aktivisták helyett Bernáth Aurélhoz és Egry Józsefhez közeledett.ben a budapesti Mentor könyvesboltban, ben a párizsi Salon Parc Monceau-ban rendezett kiállítást műveiből . A húszas évek közepétől Tatán élt . Elsősorban zenetanárként tevékenykedett , festészettel csak mintegy mellékesen foglalkozott . Képei megszelídültek , a belső feszültségeket a látvány harmóniája váltotta fel . Források A göcseji múzeum honlapja a művészről A Kieselbach Galéria honlapja a művészről További információk Szabó Júlia : Schadl János Művészet3. Schadl János Kiáll. kat . Budapest Galéria Szerk . Kiss Ferenc , bev . Majoros Valéria Kostyál László : A spiritualizmus Schadl János festészetében . Pannon Tükör6 , Magyar festők 1892-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek Keszthelyiek Tataiak