Obwalden kanton
Obwalden Svájc egyik kantonja, itt található az ország földrajzi középpontja. Székhelye Sarnen.

Története 
Obwalden a mai Nidwaldennel együtt egészen 1798-ig Unterwalden kantont alkotta, amelyet aztán kettéválasztottak két félkantonra. Az 1999-es alkotmány megszüntette a félkantoni státuszt, de a Svájci Államtanácsban továbbra is közös a képviseletük Nidwaldennel és csak fél szavazattal bírnak. 
  
Az ember legkorábbi nyoma a kanton területén egy i.e. 8. évezredből származó kőkés. Az i.e. 4. évezredből két neolitikus, a Horgen kultúrából származó lelőhelyre bukkantak a régészek. A későbbiekben fokozatosan benépesült a kanton; a korai bronzkort egy sír képviseli és feltételezik, hogy ekkoriban létezett egy település a Sarnen-tó partján. A Rengg-hágónál 3-3,5 ezeréves házakat találtak. Alpnachban egy i.sz. 1. századból származó római udvarházat ástak ki, melyet 270 körül tűz pusztított el.

700 körül a romanizált gall lakosság mellé elkezdtek betelepülni a germán alemannok. A két népcsoport a 8-11. században elkeveredett és egyöntetűen német nyelvűvé vált. A 9. századtól a kanton területe a Burgundiai Királysághoz tartozott, majd II. Konrád császár 1032-es hadjáratát követően a Német-római Birodalomhoz csatolták. A császár az aargaui Lenzburg grófoknak adományozta Obwaldent, majd a család kihalása után a Habsburg-dinasztia örökölte birtokaikat. 

A kora középkorban a földterület jelentő részét különböző kolostorok birtokolták (pl. a murbachi és a beromünsteri apátság), amelyek templomokat emeltek a falvakban és kinevezték azok papjait. Sarnent önálló politikai entitásként először egy 1247-es pápai bulla említi, melyben Schwyz lakosaival együtt kiközösítette őket, mert hűbéruruk, Habsburg-Laufenburg Rudolffal szemben II. Frigyes császárt támogatták. A későbbi kanton 13. századi földbirtokosai jellemzően kisnemesek voltak, akik nem tudtak túlzott politikai hatalomra szert tenni és a helyi közösségek autonómiájuk nagy részét megtarthatták. 1291-ben azonban ez megváltozott, amikor I. Rudolf császár megvásárolta a murbachi apátság unterwaldeni (Obwalden és Nidwalden együttesen) földjeit és egy erős grófi - sőt császári - központi hatalom jelent meg. Jogaik védelmében 1291. augusztus 1-én a polgárok szövetséget kötöttek Uri és Schwyz kantonokkal, ami aztán a későbbiekben a Ósvájci Konföderáció magját alkotta. 1304-ben formálisan is egyesítették a obwaldeni és nidwaldeni völgyeket és politikai szabadságaikat a Luxemburgi-házhoz tartozó VII. Henrik császár is megerősítette.

1314-ben  megkezdődött a bajor IV. Lajos és a Habsburg Szép Frigyes harca a császári koronáért, melyben a svájciak konföderációja Lajost támogatta. A következő évben a kantonok (közte az unterwaldeniek) csapatai döntő győzelmet értek el a Habsburgok ellen a morgarteni csatában; ezzel sikeresen megerősítették függetlenségüket. Unterwalden részt vett a Svájci Konföderáció háborúiban, mint a sempachi csatában (1386), Ticino, Aargau, Thurgau és Locarno elfoglalásában, de területét soha nem sikerült növelnie.

1481-ben a belső feszültségek és viták miatt majdnem szétesett a Konföderáció és a polgárháború elkerülhetetlennek látszott. Egy obwaldeni remete, Flüei Szent Miklós elérte, hogy Stanban gyűlést hívjanak össze és tanácsaival (melynek részletei nem ismertek) lehűtötte a hangulatot és helyreállította a békét.

Az obwaldeni tartományi gyűlés határozottan elleneszegült a reformációnak és 1528-ban csapatokat is küldtek a Berni kantonba, hogy kikényszerítsék a katolikus vallás megtartását. A protestáns és katolikus többségű kantonok közötti feszültség vezetett az első, majd a második kappeli háborúhoz (utóbbiban esett el a neves zürichi prédikátor, Huldrych Zwingli is). A vallás a későbbiekben is feszítő erő maradt a Konföderáció kantonjai között; az Unterwaldenhez hasonló katolikus kantonok gyakran hittestvéreikkel, Franciaországgal és Spanyolországgal kötöttek szövetséget. 

Az 1798-as francia invázió idején Obwalden franciapártinak mutatkozott és a helyi papság is a vallás védelmezőjeként üdvözölte a párizsi kormányt. 1798. április 1-én a régi kantonok közül Obwalden elsőként ismerte el a Helvét Köztársaságot, bár aztán szomszédai nyomására csatlakozott a franciaellenes felkeléshez. A lázadás leverése után a régi erdőkantonokat Waldstätten kantonban egyesítették; ezen belül Obwalden a Sarneni kerületet alkotta. A Helvét Köztársaság felbomlása után 1803-ban Unterwaldent két félkantonra bontották. 1815-ben az engelbergi apátságot és a hasonló nevű kerületet Obwaldenhez csatolták, amely így exklávét alkotott, nem lévén földrajzi kapcsolatban a kanton fő területével. 1843-ban Obwalden más katolikus és konzervatív vezetésű kantonokkal együtt megalkotta a Sonderbundot, amely 1847-ben fegyveres felkeléssel próbált ellenállni a Szövetségi Gyűlés reformjainak.

1850-ben egyedül a katolikus vallást ismerték el a kantonban, de 1867-ben teljesen átírták az alkotmányt, amely megfelelő jogokat (pl. iskolák fenntartását) adott a református egyháznak is. 1902-ben ismét átdolgozták a kanton alkotmányát, melyben lehetőséget adtak a polgároknak a törvények népszavazáson való megváltoztatására. Az alkotmány utolsó teljes revíziójára 1968-ban került sor, de jelentős változtatások nem történtek benne. A nők először 1972-ben szavazhattak a kantoni választásokon.

Földrajza 
Obwalden területe 490,59 km², legmagasabb pontja a 3238 m magas Titlis-csúcs, legalacsonyabb pontja a 434 méteren fekvő Vierwaldstätti-tó. Északon és nyugaton Luzern, délen Bern, keleten Nidwalden (és Engelbergnél Uri) kantonokkal határos. Engelberg község exkláveként elkülönül a kanton fő, történelmi területétől. Főbb tavai a Vierwaldstättersee, Sarnersee, Lungerersee, Wichelsee, Tannensee és Melchsee. 2006-ban területének 40,2%-át (197,3 km²-t) erdő borította, 37,9%-át pedig mezőgazdaságilag hasznosították. További 3,2%-ot foglalnak el az utak és épületek, 18,7%-ot pedig folyók, hegyek és gleccserek.

Politika és közigazgatás 

A Svájci Államszövetségben Obwalden képviseletileg félkantonnak számít. Jogai és kötelezettségei megegyeznek más kantonokéival, de csak egy képviselőt küld az Államtanácsba és kanton tanácsa is csak öt tagból áll. A 2011-es szövetségi választásokon a Keresztényszocialista Párt 56,9%-ot, míg a Svájci Néppárt 43,1%-ot kapott.

Obwaldent mindössze hét község (önkormányzat) alkotja: Sarnen, Kerns, Sachseln, Alpnach, Giswil, Lungern és Engelberg. A községek jelentős autonómiával bírnak, a helyben befolyt adók kétharmadával maguk rendelkeznek, így például központi támogatás nélkül tudják fenntartani az iskolákat.

Lakosság 
Obwalden kantonnak 2013 decemberében 36 507 lakosa volt. A 2010-es adatok szerint 12,9%-uk volt külföldi születésű. 2000-2010 között a népesség 8,7%-kal nőtt, ebből a bevándorlás 5,7%-ot, míg a természetes növekedés 2,5%-ot tett ki. A lakosok 92,3%-ának a német az anyanyelve, míg a második az albán (1,4% vagy 452 fő) a harmadik pedig a szerb-horvát(1,2% vagy 399 fő).

2000-ben 12 445 háztartás volt a kantonban, háztartásonként átlagosan 2,5 fővel. 3 835 háztartás volt egyszemélyes, 1 349 pedig öt vagy több főből állt.

2000-ben a lakosok 80,2%-a a római katolikus, 7,0%-a pedig a református vallást követte. 464-en az ortodox, 511-en pedig egyéb keresztény egyházakhoz tartoztak; 985-en muszlimnak, 41-en buddhistának, 82-en hindunak, öten pedig zsidónak vallották magukat. Az ateisták és agnosztikusok száma 1 212 (3,74%) volt, míg 1 109-en (3,42%) nem válaszoltak a kérdésre.

Gazdaság 

Obwalden gazdasága döntő részben kis- és közepes vállalatokból áll. Az olyan csúcstechnológiai tevékenységek mellett mint a miniatűr motorok, műanyagok, orvosi felszerelések és nanotermékek gyártása mellett a gazdaság fontos ágazata az erdészet és a családi gazdaságok uralta mezőgazdaság (főleg szarvasmarhatenyésztés).

2008-ban 1 871-en dolgoztak a gazdaság elsődleges (kitermelő, mezőgazdasági) szektorában, 6 499-en az iparban, a harmadlagos, szolgáltató szektorban pedig 10 037-en. A munkanélküliség 1,5% (2010).

Fontos gazdasági ágazat a turizmus. Obwalden a Svájci-Alpok központi részén fekszik így számos lehetőséget nyújt síelésre, snowboardozásra, nyáron a hegymászásra, túrázásra. Elsősorban a Pilátus- és Titlis-hegy vonz sok látogatót. Közvetlenül vagy közvetetten a munkavállalók egynegyede érintett a turisták ellátásában.

Jegyzetek

Források 

Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nach 4 Hauptbereichen
Swiss Federal Statistics Office – STAT-TAB Ständige und Nichtständige Wohnbevölkerung nach Region, Geschlecht, Nationalität und Alter
Obwalden Historisches Lexikon der Schweitz
Kanton Obwalden

Fordítás 
 

Svájc kantonjai
Obwalden Svájc egyik kantonja , itt található az ország földrajzi középpontja . Székhelye Sarnen . Története Obwalden a mai Nidwaldennel együtt egészenig Unterwalden kantont alkotta , amelyet aztán kettéválasztottak két félkantonra . Azes alkotmány megszüntette a félkantoni státuszt , de a Svájci Államtanácsban továbbra is közös a képviseletük Nidwaldennel és csak fél szavazattal bírnak . Az ember legkorábbi nyoma a kanton területén egy i.e. évezredből származó kőkés . Az i.e. évezredből két neolitikus , a Horgen kultúrából származó lelőhelyre bukkantak a régészek . A későbbiekben fokozatosan benépesült a kanton ; a korai bronzkort egy sír képviseli és feltételezik , hogy ekkoriban létezett egy település a Sarnen-tó partján . A Rengg-hágónál5 ezeréves házakat találtak . Alpnachban egy i.sz . századból származó római udvarházat ástak ki , melyetkörül tűz pusztított el . 700 körül a romanizált gall lakosság mellé elkezdtek betelepülni a germán alemannok . A két népcsoport a században elkeveredett és egyöntetűen német nyelvűvé vált . A századtól a kanton területe a Burgundiai Királysághoz tartozott , majd II. Konrád császáres hadjáratát követően a Német-római Birodalomhoz csatolták . A császár az aargaui Lenzburg grófoknak adományozta Obwaldent , majd a család kihalása után a Habsburg-dinasztia örökölte birtokaikat . A kora középkorban a földterület jelentő részét különböző kolostorok birtokolták ( pl. a murbachi és a beromünsteri apátság ) , amelyek templomokat emeltek a falvakban és kinevezték azok papjait . Sarnent önálló politikai entitásként először egyes pápai bulla említi , melyben Schwyz lakosaival együtt kiközösítette őket , mert hűbéruruk , Habsburg-Laufenburg Rudolffal szemben II. Frigyes császárt támogatták . A későbbi kanton századi földbirtokosai jellemzően kisnemesek voltak , akik nem tudtak túlzott politikai hatalomra szert tenni és a helyi közösségek autonómiájuk nagy részét megtarthatták.ben azonban ez megváltozott , amikor I. Rudolf császár megvásárolta a murbachi apátság unterwaldeni ( Obwalden és Nidwalden együttesen ) földjeit és egy erős grófi - sőt császári - központi hatalom jelent meg . Jogaik védelmében augusztusén a polgárok szövetséget kötöttek Uri és Schwyz kantonokkal , ami aztán a későbbiekben a Ósvájci Konföderáció magját alkotta.ben formálisan is egyesítették a obwaldeni és nidwaldeni völgyeket és politikai szabadságaikat a Luxemburgi-házhoz tartozó VII. Henrik császár is megerősítette . 1314-ben megkezdődött a bajor IV . Lajos és a Habsburg Szép Frigyes harca a császári koronáért , melyben a svájciak konföderációja Lajost támogatta . A következő évben a kantonok ( közte az unterwaldeniek ) csapatai döntő győzelmet értek el a Habsburgok ellen a morgarteni csatában ; ezzel sikeresen megerősítették függetlenségüket . Unterwalden részt vett a Svájci Konföderáció háborúiban , mint a sempachi csatában Ticino , Aargau , Thurgau és Locarno elfoglalásában , de területét soha nem sikerült növelnie . 1481-ben a belső feszültségek és viták miatt majdnem szétesett a Konföderáció és a polgárháború elkerülhetetlennek látszott . Egy obwaldeni remete , Flüei Szent Miklós elérte , hogy Stanban gyűlést hívjanak össze és tanácsaival ( melynek részletei nem ismertek ) lehűtötte a hangulatot és helyreállította a békét . Az obwaldeni tartományi gyűlés határozottan elleneszegült a reformációnak ésban csapatokat is küldtek a Berni kantonba , hogy kikényszerítsék a katolikus vallás megtartását . A protestáns és katolikus többségű kantonok közötti feszültség vezetett az első , majd a második kappeli háborúhoz ( utóbbiban esett el a neves zürichi prédikátor , Huldrych Zwingli is ) . A vallás a későbbiekben is feszítő erő maradt a Konföderáció kantonjai között ; az Unterwaldenhez hasonló katolikus kantonok gyakran hittestvéreikkel , Franciaországgal és Spanyolországgal kötöttek szövetséget . Azas francia invázió idején Obwalden franciapártinak mutatkozott és a helyi papság is a vallás védelmezőjeként üdvözölte a párizsi kormányt. áprilisén a régi kantonok közül Obwalden elsőként ismerte el a Helvét Köztársaságot , bár aztán szomszédai nyomására csatlakozott a franciaellenes felkeléshez . A lázadás leverése után a régi erdőkantonokat Waldstätten kantonban egyesítették ; ezen belül Obwalden a Sarneni kerületet alkotta . A Helvét Köztársaság felbomlása utánban Unterwaldent két félkantonra bontották.ben az engelbergi apátságot és a hasonló nevű kerületet Obwaldenhez csatolták , amely így exklávét alkotott , nem lévén földrajzi kapcsolatban a kanton fő területével.ban Obwalden más katolikus és konzervatív vezetésű kantonokkal együtt megalkotta a Sonderbundot , amelyben fegyveres felkeléssel próbált ellenállni a Szövetségi Gyűlés reformjainak . 1850-ben egyedül a katolikus vallást ismerték el a kantonban , deben teljesen átírták az alkotmányt , amely megfelelő jogokat ( pl. iskolák fenntartását ) adott a református egyháznak is.ben ismét átdolgozták a kanton alkotmányát , melyben lehetőséget adtak a polgároknak a törvények népszavazáson való megváltoztatására . Az alkotmány utolsó teljes revíziójáraban került sor , de jelentős változtatások nem történtek benne . A nők előszörben szavazhattak a kantoni választásokon . Földrajza Obwalden területe59 km² , legmagasabb pontja am magas Titlis-csúcs , legalacsonyabb pontja améteren fekvő Vierwaldstätti-tó . Északon és nyugaton Luzern , délen Bern , keleten Nidwalden ( és Engelbergnél Uri ) kantonokkal határos . Engelberg község exkláveként elkülönül a kanton fő , történelmi területétől . Főbb tavai a Vierwaldstättersee , Sarnersee , Lungerersee , Wichelsee , Tannensee és Melchsee.ban területének2%-át3 km²-t ) erdő borította,9%-át pedig mezőgazdaságilag hasznosították . További2%-ot foglalnak el az utak és épületek,7%-ot pedig folyók , hegyek és gleccserek . Politika és közigazgatás A Svájci Államszövetségben Obwalden képviseletileg félkantonnak számít . Jogai és kötelezettségei megegyeznek más kantonokéival , de csak egy képviselőt küld az Államtanácsba és kanton tanácsa is csak öt tagból áll . Aes szövetségi választásokon a Keresztényszocialista Párt9%-ot , míg a Svájci Néppárt1%-ot kapott . Obwaldent mindössze hét község ( önkormányzat ) alkotja : Sarnen , Kerns , Sachseln , Alpnach , Giswil , Lungern és Engelberg . A községek jelentős autonómiával bírnak , a helyben befolyt adók kétharmadával maguk rendelkeznek , így például központi támogatás nélkül tudják fenntartani az iskolákat . Lakosság Obwalden kantonnakdecemberében507 lakosa volt . Aes adatok szerint9%-uk volt külföldi születésű.között a népesség7%-kal nőtt , ebből a bevándorlás7%-ot , míg a természetes növekedés5%-ot tett ki . A lakosok3%-ának a német az anyanyelve , míg a második az albán4 % vagyfő ) a harmadik pedig a szerb-horvát( 1,2 % vagyfő ) . 2000-ben445 háztartás volt a kantonban , háztartásonként átlagosan5 fővel.835 háztartás volt egyszemélyes,349 pedig öt vagy több főből állt . 2000-ben a lakosok2%-a a római katolikus,0%-a pedig a református vallást követte.en az ortodox, en pedig egyéb keresztény egyházakhoz tartoztak;en muszlimnak, en buddhistának, en hindunak , öten pedig zsidónak vallották magukat . Az ateisták és agnosztikusok száma21274 % ) volt , míg109-en42 % ) nem válaszoltak a kérdésre . Gazdaság Obwalden gazdasága döntő részben kis- és közepes vállalatokból áll . Az olyan csúcstechnológiai tevékenységek mellett mint a miniatűr motorok , műanyagok , orvosi felszerelések és nanotermékek gyártása mellett a gazdaság fontos ágazata az erdészet és a családi gazdaságok uralta mezőgazdaság ( főleg szarvasmarhatenyésztés ) . 2008-ban871-en dolgoztak a gazdaság elsődleges ( kitermelő , mezőgazdasági ) szektorában,499-en az iparban , a harmadlagos , szolgáltató szektorban pedig037-en . A munkanélküliség5 % Fontos gazdasági ágazat a turizmus . Obwalden a Svájci-Alpok központi részén fekszik így számos lehetőséget nyújt síelésre , snowboardozásra , nyáron a hegymászásra , túrázásra . Elsősorban a Pilátus- és Titlis-hegy vonz sok látogatót . Közvetlenül vagy közvetetten a munkavállalók egynegyede érintett a turisták ellátásában . Jegyzetek Források Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nachHauptbereichen Swiss Federal Statistics Office – STAT-TAB Ständige und Nichtständige Wohnbevölkerung nach Region , Geschlecht , Nationalität und Alter Obwalden Historisches Lexikon der Schweitz Kanton Obwalden Fordítás Svájc kantonjai