Kukljica
Kukljica () falu és község Horvátországban Zára megyében.

Fekvése 
Zárától légvonalban 10 km-re délre, a prekoi kompkikötőtől 7 km-re délkeletre, a vele szemben a Zárai-csatorna túloldalán elhelyezkedő Sukošantól 5 km-re, Ugljan szigetének délkeleti végén, az északkeleti parton fekszik. A szomszédos Pašman-szigettől a Ždrelac-szoros választja el, amelyen az azonos nevű híd ível át. Kukljica községhez magán a településen kívül négy kisebb sziget Bisage, Golac, Mišnjak és Karantunić is hozzá tartozik. Tengerpartját a sziget többi részéhez hasonlóan számos öböl tagolja, melyek az Otrić, Kostanj, Gnjojišća, Kukljica, Ždrelašćica, Kunčabok, Vela és Mala Sabuša, Jelenica, Baćina draga, Maževica és Mala Lamjana neveket viselik. A Gnjojišća és Kukljica-öblök közötti Zaglav-fokon levő magaslaton egy Zelena punta nevű turistatelep is található. A magaslatok közül említésre méltók a Straža (152 m), a Veli vrh (123 m) és a Strženjak (109 m). Növényzete főként sűrű fenyőerdőből, ciprusokból, macciából, fügéből, szőlő- és olajfa ültetvényekből tevődik össze.

Története 

Kukljica első írásos említése a Tadija Smičiklas által közzétett "Codex diplomaticus" nevű okiratból 1106-ból származik, melyben egy itteni olajfaerdőnek a zárai Szent Krševan kolostornak történő adományozását említik. Neve a horvát „kukalj” (magas, dombos terület) kifejezésből származik. Zára városához tartozott, zárai nemes családok birtoka volt. Plébániáját 1405-ben említik először. Ugljan szigetével együtt a település a 15. századtól velencei uralom alatt állt. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 688, 1910-ben 1345 lakosa volt. Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es évektől a több munkalehetőség miatt több fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is. A falunak 2011-ben 714 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal, halászattal foglalkoznak. Ezek mellett egyre inkább fejlődik a turizmus is.

Lakosság

Nevezetességei 
A Kostanj-öböl délkeleti részén található Szent Jeromos templom a 14. században nyerte el mai formáját. A templomot először egy 1392-ből származó dokumentum említi. Egy kicsi, faragott kövekből épült egyhajós épület, félköríves apszissal. Az apszist félkupola borítja és kőlapokkal burkolták. A homlokzaton egy félkör záródású portál található. A diadalív gótikus, csúcsíves. Harmonikus arányaival a román – gótikus stílusú épületek csoportjába tartozik.
Szent Pál tiszteletére szentelt barokk plébániatemploma a korábbi, 1385-ben épített középkori templom alapjain épült. Az építés megkezdéséről a kapuzat feletti glagolita feliratos 1666-ból való tábla tudósít, befejezéséről a templomban található 1674-es, a templom felszenteléséről szóló felirat ad hírt. Különálló harangtornya 1741-ben épült, 25 méter magas. A templomban öt, nagy méretű oltár található.
A Havas boldogasszony tiszteletére szentelt fogadalmi temploma a 17. században épült. A templom az egyhajós épületek típusába tartozik, alaprajza pedig hosszúkás téglalap, téglalap alakú szentéllyel. A homlokzaton egy egyszerű portál található, amelyet kis négyzet alakú ablakok szegélyeznek. Az oromzat tetején egy pengefalú harangtorony található, benne két haranggal. Az oldalfalakat két félkör alakú ablakok tagolják. A stílusjegyek szerint a 17.-18. Századi barokk templomok sorába tartozik.
Vele nagyjából egy időben egy régebbi templom alapjain építették a Zdrelašćica-öbölben található hasonló Szent Pál templomot. A templom védett kultúrtörténeti emlék. Eredeti reneszánsz oltárképét a zárai egyházművészeti múzeumba szállították, az oltáron ma ennek a másolata látható.
A helyiek 1514-óta minden évben augusztus 5-én megülik a Havas Boldogasszony ünnepét. Az ünnephez egy hajókkal és evezős csónakokkal történő tengeri felvonulás is tartozik a Boldogasszony szobrával.
A világi építészeti emlékek közül romos állapotban maradt fenn a Nassi család 1623-ban épített nyári kastélya, valamint az Ortulanov dvorban egy ismeretlen épület maradványai. Régi kőházai a hagyományos dalmát építészet szép példái. Az egymáshoz épített lakóházak kis négyszög alakú teret fognak közre, melyet a házcsoporttal együtt dvornak neveznek. A legjobb állapotban fennmaradt ilyen tömbök Bačin dvor, Benin dvor, Jojin dvor, Lisičin dvor, Lonin dvor és Martinov dvor.

További információk 
Kukljica község hivatalos oldala 
Kali turisztikai irodájának honlapja 
Marija Stagličić: Obnova sakralne arhitekture na otoku Ugljanu

Jegyzetek

Fordítás 

Zára megye települései
Kukljica ( ) falu és község Horvátországban Zára megyében . Fekvése Zárától légvonalbankm-re délre , a prekoi kompkikötőtőlkm-re délkeletre , a vele szemben a Zárai-csatorna túloldalán elhelyezkedő Sukošantólkm-re , Ugljan szigetének délkeleti végén , az északkeleti parton fekszik . A szomszédos Pašman-szigettől a Ždrelac-szoros választja el , amelyen az azonos nevű híd ível át . Kukljica községhez magán a településen kívül négy kisebb sziget Bisage , Golac , Mišnjak és Karantunić is hozzá tartozik . Tengerpartját a sziget többi részéhez hasonlóan számos öböl tagolja , melyek az Otrić , Kostanj , Gnjojišća , Kukljica , Ždrelašćica , Kunčabok , Vela és Mala Sabuša , Jelenica, Baćina draga , Maževica és Mala Lamjana neveket viselik . A Gnjojišća és Kukljica-öblök közötti Zaglav-fokon levő magaslaton egy Zelena punta nevű turistatelep is található . A magaslatok közül említésre méltók a Stražam ) , a Veli vrhm ) és a Strženjakm ) . Növényzete főként sűrű fenyőerdőből , ciprusokból , macciából , fügéből , szőlő- és olajfa ültetvényekből tevődik össze . Története Kukljica első írásos említése a Tadija Smičiklas által közzétett " Codex diplomaticus " nevű okiratbólból származik , melyben egy itteni olajfaerdőnek a zárai Szent Krševan kolostornak történő adományozását említik . Neve a horvát „ kukalj” ( magas , dombos terület ) kifejezésből származik . Zára városához tartozott , zárai nemes családok birtoka volt . Plébániájátben említik először . Ugljan szigetével együtt a település a századtól velencei uralom alatt állt . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes évektől a több munkalehetőség miatt több fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is . A falunakbenlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal , halászattal foglalkoznak . Ezek mellett egyre inkább fejlődik a turizmus is . Lakosság Nevezetességei A Kostanj-öböl délkeleti részén található Szent Jeromos templom a században nyerte el mai formáját . A templomot először egyből származó dokumentum említi . Egy kicsi , faragott kövekből épült egyhajós épület , félköríves apszissal . Az apszist félkupola borítja és kőlapokkal burkolták . A homlokzaton egy félkör záródású portál található . A diadalív gótikus , csúcsíves . Harmonikus arányaival a román – gótikus stílusú épületek csoportjába tartozik . Szent Pál tiszteletére szentelt barokk plébániatemploma a korábbi, ben épített középkori templom alapjain épült . Az építés megkezdéséről a kapuzat feletti glagolita feliratosból való tábla tudósít , befejezéséről a templomban találhatóes , a templom felszenteléséről szóló felirat ad hírt . Különálló harangtornyaben épült,méter magas . A templomban öt , nagy méretű oltár található . A Havas boldogasszony tiszteletére szentelt fogadalmi temploma a században épült . A templom az egyhajós épületek típusába tartozik , alaprajza pedig hosszúkás téglalap , téglalap alakú szentéllyel . A homlokzaton egy egyszerű portál található , amelyet kis négyzet alakú ablakok szegélyeznek . Az oromzat tetején egy pengefalú harangtorony található , benne két haranggal . Az oldalfalakat két félkör alakú ablakok tagolják . A stílusjegyek szerint a-18. Századi barokk templomok sorába tartozik . Vele nagyjából egy időben egy régebbi templom alapjain építették a Zdrelašćica-öbölben található hasonló Szent Pál templomot . A templom védett kultúrtörténeti emlék . Eredeti reneszánsz oltárképét a zárai egyházművészeti múzeumba szállították , az oltáron ma ennek a másolata látható . A helyiekóta minden évben augusztusén megülik a Havas Boldogasszony ünnepét . Az ünnephez egy hajókkal és evezős csónakokkal történő tengeri felvonulás is tartozik a Boldogasszony szobrával . A világi építészeti emlékek közül romos állapotban maradt fenn a Nassi családban épített nyári kastélya , valamint az Ortulanov dvorban egy ismeretlen épület maradványai . Régi kőházai a hagyományos dalmát építészet szép példái . Az egymáshoz épített lakóházak kis négyszög alakú teret fognak közre , melyet a házcsoporttal együtt dvornak neveznek . A legjobb állapotban fennmaradt ilyen tömbök Bačin dvor, Benin dvor , Jojin dvor , Lisičin dvor , Lonin dvor és Martinov dvor . További információk Kukljica község hivatalos oldala Kali turisztikai irodájának honlapja Marija Stagličić : Obnova sakralne arhitekture na otoku Ugljanu Jegyzetek Fordítás Zára megye települései