Kurs nyelv
A kurs nyelv (vagy kur nyelv) egy kihalt balti nyelv, amelyet a Balti-tenger keleti partján, a mai Litvánia és Lettország területén, a Kurland-félszigeten beszélt a kur nép egészen a 14. századig, amikor asszimilálódtak a lettek és a litvánok közé. A nyelv átmenetet képez a porosz és a kelet-balti nyelvek között, de több közös vonása van a porosszal, mint a lettel. A kurs nyelvnek nincsenek írásos emlékei, nyomait nyelvjárási jellegzetességek és helynevek őrzik. A kurs nyelv nem tévesztendő össze a lett nyelv kurzemei nyelvjárásával.

Besorolása

A kur nyelvnek nem maradtak fenn írásos emlékei, a nyelv jellegzetességeit elsősorban helynevek és más nyelvekre gyakorolt hatásai alapján próbálták rekonstruálni.
A XIX. században még úgy vélekedtek, hogy a kurok egy balti finn nyelvet beszéltek, amely lívhez és az észthez állt közel. Ezt az elméletet olyan neves finnugristák képviselték, mint a magyar származású Hunfalvy Pál és Emil Nestor Setälä finn nyelvész.
A XX. századi kutatások nyomán azonban a kurok megítélése gyökeres fordulatot vett, ezek szerint a kurok egy balti nyelvet beszéltek. Az elmélet olyan tudósok nevéhez fűződik, mint Jānis Endzelīns lett nyelvész (1873-1961), Kazimieras Būga litván nyelvész (1879-1924) és René Paul Viktor Kiparsky finnországi születésű (1941) szlavista. A nyelvi adatok korlátozott volta miatt két vélekedés honosodott meg a kur nyelv besorolásával kapcsolatban:
Az egyik szerint nyugat-balti nyelv volt a poroszhoz hasonlóan, de a lettel és a litvánnal való találkozása nyomán kelet-balti jellegzetességeket vett fel, ugyanakkor bizonyos nyugat-balti jegyeket meg is őrzött.
A másik felfogás szerint feltételezhetünk egy közép-balti ágat is, amely azonban a maga különállásában eltűnt.

Története

I. e. 500-ra teszik az ősbalti nyelvjárásokra való tagolódásnak kezdetét; az ősbaltiból először a nyugat-balti csoport vált ki időszámítások kezdete körül. A nyugat-balti törzsek a Balti-tenger partján éltek, a kelet-balti törzsek valamikor i. sz. 1000 körül foglalták el mai területüket, de a törzsek közötti kapcsolat sosem szűnt meg teljesen, ezért az intenzív és a kevésbé intenzív szakasz határai nem határozhatók meg pontosan. A nyelvészek azt feltételezik, hogy a kur i. sz. 500 körül kezdett el ismét közeledni a kelet-balti nyelvekhez.

A VII-IX. század volt a kurok fénykora, ők uralták a Balti-tengert, halászattal, kereskedelemmel foglalkoztak, de kalózkodtak is. A vikingekkel és más északi népekkel gyakran kényszerültek háborúzni. A kurok által uralt terület minden valószínűség szerint nagyobb volt a mai Kurzeme területénél, magában foglalhatta a későbbi porosz partokat és a mai Lettország nagy részét is.

A IX. századtól kezdődött a Baltikum lívek általi uralma. A balti finn nyelvű lív nagy hatást gyakorolt a kurok nyelvére, olyannyira, hogy — amint a besorolásnál erről már szó volt — sokáig azt hitték, hogy a kur finnugor nyelv volt. A később sok különböző népnek otthont adó államalakulatot, Livóniát is a lívekről nevezték el.

1236-tól kezdődött a németek keleti irányú expanziója. A part menti területeknek igen fontos stratégiai szerepe volt, mivel ezen a területeken keresztül tudták a német lovagok elérni a livóniai területeket, ezért ádáz harc folyt értük. 1260-ban a durbeni csatában a mai Lettország területén található Durbe mellett a kur, a szemigall szamogit, lett és litván seregek legyőzték a Német Lovagrendet. A Rend ereje megroppant, a korábban elfoglalt területeken lázadások törtek ki. A porosz és kur területek lázadását 1274-ben verték le, ekkor kezdődik a kurok nagyarányú asszimilációja délen a litvánokhoz, északon a lettekhez.

A kur nyelvnek döntő hatása volt a litván nyelv két nyelvjárásának nagyarányú elkülönüléséhez. A kurral érintkező nyugati alföldi (szamogit) nyelvjárás (žemaičių tarmė) számtalan olyan eltérést mutat a keleti felföldi nyelvjárással (aukštaičių tarmė) szemben, amelyet nyugat-balti, közelebbről kur jellegzetességnek tartanak. Lásd még:
Szamogit nyelv és a szamogit kur jellegzetességei. Északon a kurokat a Zamgale tartományából származó szemigallok asszimilálták, ami avval magyarázható, hogy a XIII. századi háborúk nyomán elnéptelenedett területeket a szomszédos területek lakói telepedtek le. Az asszimiláció a XIII. században, de legkésőbb a XIV. században lezajlott, ennek eredményeként a kur nyelv és nép a későbbi lett nemzet elidegeníthetetlen alkotóelemévé vált.

A kur nyelv fokozatosan eltűnt, de a területen élők még később is, egészen a XVII. századig kuroknak, kurföldieknek (kurzemnieki) nevezték magukat, aminek történelmi okai voltak. A kurzemei és zemgalei területek ugyanis 1561 és 1795 között önálló hercegségként létezett a Lengyel–Litván Unió belül, és a hercegség területén élőket kurzemniekinek nevezték akkor is, ha Zemgale tartományban éltek. Lásd még: Kurzeme és Kurzemei Hercegség. A lettben külön szó is jelöli a kur nyelvet (kuršu valoda) és a kur avagy kurzemei nyelvjárást (kursiskās izloksnes).

Szövegemlék

Simon Grunau (lettül: Simons Grūnavs, litvánul: Simonas Grunau) XVI. századi német Domonkos-rendi szerzetes Porosz Krónika (Preussische Chronik) című munkájában közli a Miatyánkot, állítása szerint porosz nyelven. A kutatások bebizonyították, hogy a szöveg csak két porosz szót tartalmaz (nossen ’miénk’ és gaytkas ’kenyér’), és a szöveg valójában a kur és a lett keverékén íródott, és mint ilyen, annak ellenére, hogy olvasatáról és nyelviségéről viták folynak, fontos emlék.

Jegyzetek

Források
 Bojtár Endre 1997. Bevezetés a baltisztikába. Osiris Kiadó. Budapest. , pp. 164–165. 
 Fodor István 2000. A világ nyelvei. Budapest. Akadémiai Kiadó. (Balti nyelvek című szócikk.)
 Vaba 2014. Curonian lingvistic elements in Livonian.

További információk
Harald Haarman: A kur nyelv és a kurok 
Elemzés és a kur nyelvről rekonstrukciós kísérlete  
Összefoglaló a Porosz Krónikáról 
Összefoglaló a Porosz Krónikáról  
A Porosz Krónika Miatyánkjának egy másik átirata litván és lett összevetéssel

Kapcsolódó szócikkek

Lett nyelv
Litván nyelv
Latgal nyelv
Szamogit nyelv

Lettország
Litvánia
Észtország
Livónia

Kurok
Kurzeme

Kapcsolódó idegen nyelvű szócikkek
Kuršu valoda 
Simon Grunau 

Balti nyelvek
Természetes nyelvek
Holt nyelvek
Lettország nyelvei
A kurs nyelv ( vagy kur nyelv ) egy kihalt balti nyelv , amelyet a Balti-tenger keleti partján , a mai Litvánia és Lettország területén , a Kurland-félszigeten beszélt a kur nép egészen a századig , amikor asszimilálódtak a lettek és a litvánok közé . A nyelv átmenetet képez a porosz és a kelet-balti nyelvek között , de több közös vonása van a porosszal , mint a lettel . A kurs nyelvnek nincsenek írásos emlékei , nyomait nyelvjárási jellegzetességek és helynevek őrzik . A kurs nyelv nem tévesztendő össze a lett nyelv kurzemei nyelvjárásával . Besorolása A kur nyelvnek nem maradtak fenn írásos emlékei , a nyelv jellegzetességeit elsősorban helynevek és más nyelvekre gyakorolt hatásai alapján próbálták rekonstruálni . A XIX. században még úgy vélekedtek , hogy a kurok egy balti finn nyelvet beszéltek , amely lívhez és az észthez állt közel . Ezt az elméletet olyan neves finnugristák képviselték , mint a magyar származású Hunfalvy Pál és Emil Nestor Setälä finn nyelvész . A XX. századi kutatások nyomán azonban a kurok megítélése gyökeres fordulatot vett , ezek szerint a kurok egy balti nyelvet beszéltek . Az elmélet olyan tudósok nevéhez fűződik , mint Jānis Endzelīns lett nyelvész Kazimieras Būga litván nyelvészés René Paul Viktor Kiparsky finnországi születésűszlavista . A nyelvi adatok korlátozott volta miatt két vélekedés honosodott meg a kur nyelv besorolásával kapcsolatban : Az egyik szerint nyugat-balti nyelv volt a poroszhoz hasonlóan , de a lettel és a litvánnal való találkozása nyomán kelet-balti jellegzetességeket vett fel , ugyanakkor bizonyos nyugat-balti jegyeket meg is őrzött . A másik felfogás szerint feltételezhetünk egy közép-balti ágat is , amely azonban a maga különállásában eltűnt . Története I. e.ra teszik az ősbalti nyelvjárásokra való tagolódásnak kezdetét ; az ősbaltiból először a nyugat-balti csoport vált ki időszámítások kezdete körül . A nyugat-balti törzsek a Balti-tenger partján éltek , a kelet-balti törzsek valamikor i. sz.körül foglalták el mai területüket , de a törzsek közötti kapcsolat sosem szűnt meg teljesen , ezért az intenzív és a kevésbé intenzív szakasz határai nem határozhatók meg pontosan . A nyelvészek azt feltételezik , hogy a kur i. sz.körül kezdett el ismét közeledni a kelet-balti nyelvekhez . A VII-IX. század volt a kurok fénykora , ők uralták a Balti-tengert , halászattal , kereskedelemmel foglalkoztak , de kalózkodtak is . A vikingekkel és más északi népekkel gyakran kényszerültek háborúzni . A kurok által uralt terület minden valószínűség szerint nagyobb volt a mai Kurzeme területénél , magában foglalhatta a későbbi porosz partokat és a mai Lettország nagy részét is . A IX. századtól kezdődött a Baltikum lívek általi uralma . A balti finn nyelvű lív nagy hatást gyakorolt a kurok nyelvére , olyannyira , hogy — amint a besorolásnál erről már szó volt — sokáig azt hitték , hogy a kur finnugor nyelv volt . A később sok különböző népnek otthont adó államalakulatot , Livóniát is a lívekről nevezték el . 1236-tól kezdődött a németek keleti irányú expanziója . A part menti területeknek igen fontos stratégiai szerepe volt , mivel ezen a területeken keresztül tudták a német lovagok elérni a livóniai területeket , ezért ádáz harc folyt értük.ban a durbeni csatában a mai Lettország területén található Durbe mellett a kur , a szemigall szamogit , lett és litván seregek legyőzték a Német Lovagrendet . A Rend ereje megroppant , a korábban elfoglalt területeken lázadások törtek ki . A porosz és kur területek lázadásátben verték le , ekkor kezdődik a kurok nagyarányú asszimilációja délen a litvánokhoz , északon a lettekhez . A kur nyelvnek döntő hatása volt a litván nyelv két nyelvjárásának nagyarányú elkülönüléséhez . A kurral érintkező nyugati alföldi ( szamogit ) nyelvjárás ( žemaičių tarmė ) számtalan olyan eltérést mutat a keleti felföldi nyelvjárással ( aukštaičių tarmė ) szemben , amelyet nyugat-balti , közelebbről kur jellegzetességnek tartanak . Lásd még : Szamogit nyelv és a szamogit kur jellegzetességei . Északon a kurokat a Zamgale tartományából származó szemigallok asszimilálták , ami avval magyarázható , hogy a XIII. századi háborúk nyomán elnéptelenedett területeket a szomszédos területek lakói telepedtek le . Az asszimiláció a XIII. században , de legkésőbb a XIV. században lezajlott , ennek eredményeként a kur nyelv és nép a későbbi lett nemzet elidegeníthetetlen alkotóelemévé vált . A kur nyelv fokozatosan eltűnt , de a területen élők még később is , egészen a XVII. századig kuroknak , kurföldieknek ( kurzemnieki ) nevezték magukat , aminek történelmi okai voltak . A kurzemei és zemgalei területek ugyanisésközött önálló hercegségként létezett a Lengyel–Litván Unió belül , és a hercegség területén élőket kurzemniekinek nevezték akkor is , ha Zemgale tartományban éltek . Lásd még : Kurzeme és Kurzemei Hercegség . A lettben külön szó is jelöli a kur nyelvet ( kuršu valoda ) és a kur avagy kurzemei nyelvjárást ( kursiskās izloksnes ) . Szövegemlék Simon Grunau ( lettül : Simons Grūnavs , litvánul : Simonas Grunau ) XVI. századi német Domonkos-rendi szerzetes Porosz Krónika ( Preussische Chronik ) című munkájában közli a Miatyánkot , állítása szerint porosz nyelven . A kutatások bebizonyították , hogy a szöveg csak két porosz szót tartalmaz ( nossen ’miénk’ és gaytkas ’kenyér’ ) , és a szöveg valójában a kur és a lett keverékén íródott , és mint ilyen , annak ellenére , hogy olvasatáról és nyelviségéről viták folynak , fontos emlék . Jegyzetek Források Bojtár Endre Bevezetés a baltisztikába . Osiris Kiadó . Budapest . , pp. 164–165. Fodor István A világ nyelvei . Budapest . Akadémiai Kiadó . ( Balti nyelvek című szócikk . ) Vaba Curonian lingvistic elements in Livonian . További információk Harald Haarman : A kur nyelv és a kurok Elemzés és a kur nyelvről rekonstrukciós kísérlete Összefoglaló a Porosz Krónikáról Összefoglaló a Porosz Krónikáról A Porosz Krónika Miatyánkjának egy másik átirata litván és lett összevetéssel Kapcsolódó szócikkek Lett nyelv Litván nyelv Latgal nyelv Szamogit nyelv Lettország Litvánia Észtország Livónia Kurok Kurzeme Kapcsolódó idegen nyelvű szócikkek Kuršu valoda Simon Grunau Balti nyelvek Természetes nyelvek Holt nyelvek Lettország nyelvei