Herbert Kappler
Herbert Kappler (Stuttgart, 1907. szeptember 23. – Soltau, 1978. február 9.) német rendőrtiszt, aki a második világháború idején a Rómában székelő német biztonsági szervezetek (SiPo és SD) vezetője volt, majd 1944–1945 között a város rendőrfőkapitányának tisztségét is betöltötte. Olaszországi szolgálata alatt vezető szerepet töltött be az olaszországi zsidóság deportálásában, illetve a 335 halálos áldozatot követelő ardeatinei mészárlásban. A háború után amerikai hadifogságba esett, majd egy olasz katonai bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte. 1977-ben felesége segítségével megszökött a börtönből, de fél év múlva rákban elhunyt.

Élete 
Kappler Stuttgartban született egy középosztálybeli családban. Iskoláit szülővárosában végezte, 1925-ben érettségizett. Ezt követően elektromérnöki tanulmányokat kezdett, melyet 1929-ben végzett el, majd szakmájában elhelyezkedve folytatta életét szülővárosában.

1931. augusztus 1-jén belépett az – egyre népszerűbb – náci pártba, majd jelentkezett az SA-ba, melynek kötelékében 1932 decemberéig szolgált, „közkatonaként”. 1933. május 8-án felvették az SS-be. Kappler egy év múlva megnősült, feleségül véve a vele egyidős Leonor Jannst. 1935-ben, a német újrafegyverkezési program részeként besorozták a Wehrmachtba, ahol katonai kiképzésben részesült.

1936-ban a Sicherheitspolizei alkalmazottja lett, egyúttal előléptették SS-Scharführerré, majd egy év múlva SS-Oberscharführerré. 1937-ben vezetői tanfolyamra küldték Berlinbe, melynek elvégzése után a biztonsági rendőrség Kriminalkomissarjává nevezték ki.

A második világháború kitörése után, 1939 szeptemberében Lengyelországba vezényelték, ahol az Einsatzgruppék tevékenységének koordinálásában vett részt, majd 1940 nyarán a megszállt Belgiumba küldték, ahol az ellenállók elleni fellépést koordinálta. 1941-ben Reinhard Heydrich Olaszországba küldte, ahol a fasiszta olasz rendőrség tanácsadójaként tevékenykedett (kinevezése nagyrészt annak volt köszönhető, hogy folyékonyan beszélte az olasz nyelvet).

1943. szeptember 8-án – Benito Mussolini letartóztatását és a kiugrási kísérletet követően – a német hadsereg megszállta Rómát, majd Kapplert a helyi német biztonsági rendőrség és biztonsági szolgálatok parancsnokává nevezték ki. Később Róma rendőrfőparancsnokának tisztségét is megkapta.

Kinevezése után ő szervezte meg a Róma környéki, 1023 főt kitevő zsidóság deportálását, majd később 993 római zsidót is Auschwitz-Birkenauba deportáltatott. Emellett – a biztonsági szolgálatok főnökeként – koordinálta az olasz partizánmozgalom elleni harcot is. Ennek során, egy 28 halálos áldozatot követelő partizántámadásra válaszul, Kappler elrendelte 335 olasz civil kivégzését (ardeatinei mészárlás).

Miután Róma a szövetségesek kezére került, Kappler megkísérelt a Vatikánba menekülni, de nem járt sikerrel és brit fogságba esett. 1947-ben kiadták az olasz hatóságoknak, majd egy katonai bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte háborús bűnösség vádjával.

Kappler büntetését a gaetai katonai börtönben töltötte. 1975-ben rosszindulatú daganatot diagnosztizáltak nála és a rabkórházba utalták. A betegségére való hivatkozással felesége és a nyugat-német hatóságok is kérték szabadon bocsátását, melyet azonban az olasz kormány visszautasított. 1977-ben felesége egy nagy bőröndben megszöktette a börtönből (Kappler ekkor már – betegsége miatt – csak 47 kilót nyomott), majd Nyugat-Németországba szöktette. Habár az olasz hatóságok követelték visszaszállítását az országba, a nyugat-német kormány ezt megtagadta, egészségügyi állapotára való tekintettel.

Herbert Kappler hat hónappal szökése után, Soltauban hunyt el, 70 évesen.

Életéről szóló feldolgozások
 Megtorlás – játékfilm (1973)
 Bíbor és fekete – játékfilm (1983)
Robert Katz: Halál a katakombában; ford. Tandori Dezső; Kossuth, Bp., 1974

Jegyzetek

Források 
 Ernst Klee: Das Personenlexikon zum Dritten Reich. Fischer Taschenbuch, 2005.

NSDAP-tagok
1907-ben született személyek
1978-ban elhunyt személyek
Holokauszt
Náci háborús bűnösök
Olaszország a második világháborúban
Stuttgartiak
Német rendőrök
Herbert Kappler ( Stuttgart , szeptember – Soltau , február ) német rendőrtiszt , aki a második világháború idején a Rómában székelő német biztonsági szervezetek ( SiPo és SD ) vezetője volt , majd1945 között a város rendőrfőkapitányának tisztségét is betöltötte . Olaszországi szolgálata alatt vezető szerepet töltött be az olaszországi zsidóság deportálásában , illetve ahalálos áldozatot követelő ardeatinei mészárlásban . A háború után amerikai hadifogságba esett , majd egy olasz katonai bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte.ben felesége segítségével megszökött a börtönből , de fél év múlva rákban elhunyt . Élete Kappler Stuttgartban született egy középosztálybeli családban . Iskoláit szülővárosában végezte, ben érettségizett . Ezt követően elektromérnöki tanulmányokat kezdett , melyetben végzett el , majd szakmájában elhelyezkedve folytatta életét szülővárosában . 1931. augusztusjén belépett az – egyre népszerűbb – náci pártba , majd jelentkezett az SA-ba , melynek kötelékébendecemberéig szolgált , „ közkatonaként”. májusán felvették az SS-be . Kappler egy év múlva megnősült , feleségül véve a vele egyidős Leonor Jannst.ben , a német újrafegyverkezési program részeként besorozták a Wehrmachtba , ahol katonai kiképzésben részesült . 1936-ban a Sicherheitspolizei alkalmazottja lett , egyúttal előléptették SS-Scharführerré , majd egy év múlva SS-Oberscharführerré.ben vezetői tanfolyamra küldték Berlinbe , melynek elvégzése után a biztonsági rendőrség Kriminalkomissarjává nevezték ki . A második világháború kitörése után,szeptemberében Lengyelországba vezényelték , ahol az Einsatzgruppék tevékenységének koordinálásában vett részt , majdnyarán a megszállt Belgiumba küldték , ahol az ellenállók elleni fellépést koordinálta.ben Reinhard Heydrich Olaszországba küldte , ahol a fasiszta olasz rendőrség tanácsadójaként tevékenykedett ( kinevezése nagyrészt annak volt köszönhető , hogy folyékonyan beszélte az olasz nyelvet ) . 1943. szeptemberán – Benito Mussolini letartóztatását és a kiugrási kísérletet követően – a német hadsereg megszállta Rómát , majd Kapplert a helyi német biztonsági rendőrség és biztonsági szolgálatok parancsnokává nevezték ki . Később Róma rendőrfőparancsnokának tisztségét is megkapta . Kinevezése után ő szervezte meg a Róma környéki, főt kitevő zsidóság deportálását , majd későbbrómai zsidót is Auschwitz-Birkenauba deportáltatott . Emellett – a biztonsági szolgálatok főnökeként – koordinálta az olasz partizánmozgalom elleni harcot is . Ennek során , egyhalálos áldozatot követelő partizántámadásra válaszul , Kappler elrendelteolasz civil kivégzését ( ardeatinei mészárlás ) . Miután Róma a szövetségesek kezére került , Kappler megkísérelt a Vatikánba menekülni , de nem járt sikerrel és brit fogságba esett.ben kiadták az olasz hatóságoknak , majd egy katonai bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte háborús bűnösség vádjával . Kappler büntetését a gaetai katonai börtönben töltötte.ben rosszindulatú daganatot diagnosztizáltak nála és a rabkórházba utalták . A betegségére való hivatkozással felesége és a nyugat-német hatóságok is kérték szabadon bocsátását , melyet azonban az olasz kormány visszautasított.ben felesége egy nagy bőröndben megszöktette a börtönből ( Kappler ekkor már – betegsége miatt – csakkilót nyomott ) , majd Nyugat-Németországba szöktette . Habár az olasz hatóságok követelték visszaszállítását az országba , a nyugat-német kormány ezt megtagadta , egészségügyi állapotára való tekintettel . Herbert Kappler hat hónappal szökése után , Soltauban hunyt el,évesen . Életéről szóló feldolgozások Megtorlás – játékfilm Bíbor és fekete – játékfilm Robert Katz : Halál a katakombában ; ford . Tandori Dezső ; Kossuth, Bp. , Jegyzetek Források Ernst Klee : Das Personenlexikon zum Dritten Reich . Fischer Taschenbuch , NSDAP-tagok 1907-ben született személyek 1978-ban elhunyt személyek Holokauszt Náci háborús bűnösök Olaszország a második világháborúban Stuttgartiak Német rendőrök