2014-es közgyűlési választás Heves megyében
A 2014-es megyei közgyűlési választásokat október 12-én bonyolították le, az általános önkormányzati választások részeként.

Heves megyében a szavazásra jogosultak fele, több mint százezer ember ment el szavazni. A szavazók öt lista jelöltjei közül választhattak.

A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – nyolc képviselőjük a többséget jelentette a tizenöt fős közgyűlésben. A Jobbik második, az MSZP harmadik lett. Bejutott a közgyűlésbe a DK, míg a Szociáldemokratáknak ez nem sikerült.

A közgyűlés a hivatalban lévő Szabó Róbertet, a Fidesz-KDNP képviselőjét választotta elnökévé.

A választás rendszere 

A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg. A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat.

A választás rendszerének alapját a 2010-ben elfogadott módosítások jelentették.

A közgyűlési választásokon a községek, nagyközségek és városok polgárai szavazhattak. A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában.

A választók egy választókerületbe tartoztak, ahol listákra szavazhattak. A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok 5%-át – közös lista esetén 10/15%-át – elérő szervezetek között.

2014-ben a 2010-es választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe: egyrészt a képviselőket öt évre választották (a korábbi négy helyett), másrészt az ajánlások számát 0,5%-ra mérsékelték (a korábbi 1%-ról).

Választókerület 

Heves megyében a közgyűlés létszáma 15 fő volt. A szabályok szerint a megyei közgyűlés létszáma a megye egészének lakosságszámához igazodott – függetlenül attól, hogy Eger polgárai nem szavazhattak a Heves megyei önkormányzat összetételéről. Ebben az évben a megyének 308 ezer lakója volt.

A közgyűlést a megye 110 községének és nagyközségének, valamint tíz városának polgárai választhatták meg. (A tíz városból ötben éltek ötezernél többen.)

A választásra jogosult polgárok száma 206 ezer volt. A polgárok kétharmada ezer és tízezer közötti lélekszámú településen élt, míg egynegyedük ennél nagyobb városokban lakott.

A legkevesebb választó a megye északi részén található Kisfüzesen (132 polgár) és Terpesen (153 polgár) lakott, a legtöbb pedig Gyöngyösön élt ( polgár).

Jelöltállítás 

Hat szervezet vett részt sikeresen a jelöltállítási folyamatban, négyen önálló, ketten pedig közös listát állítottak. A jelöltek száma 89 volt. A listák mindegyikét országos pártok állították.

Listák 

Lista állításához ajánlásokat kellett gyűjteni. Erre bő két hét állt rendelkezésre – augusztus 25. és szeptember 8. között. Ez alatt az idő alatt önálló lista állításához a választásra jogosultak 0,5%-ának, közös lista állításához 1%-ának aláírását kellett összegyűjteni. Heves megyében ez 1034, illetve 2067 darab ajánlást jelentett.

Az előző közgyűlés pártjai közül a Fidesz és a KDNP közös listát, míg az MSZP, illetve a Jobbik önálló listát állítottak. Először mérettette meg magát a DK, és az egyetlen országgyűlési képviselettel nem rendelkező lista a Szociáldemokratáké volt.

Az Együtt is próbálkozott a listaállítással, de elegendő ajánlás híján a választási szervek elutasították a nyilvántartásba vételt.

A legkevesebb jelölttel a Szociáldemokraták vágtak neki a választásnak (5 fő). A középmezőnyben a DK (15 fő), a Jobbik és az MSZP (20-20 fő) foglalt helyet, míg legtöbb jelölt a Fidesz-KDNP listáján szerepelt (29 fő).

Jelöltek 

(A szavazólapokon a listák az első öt helyezettje szerepelt.)

Részvétel 

Minden második polgár szavazott
A 206 ezer szavazásra jogosult polgárból 105 ezer vett részt a választásokon (51%), közülük három és fél ezer szavazott érvénytelenül (3,3%).

A részvételi hajlandóság jelentősen eltért a különböző méretű településcsoportok között. A legkisebb községekben igen magas, a legnagyobb öt városban pedig átlag alatti volt a választói kedv. (A legfeljebb ezer fős településeken 66%, az ötezer fő fölötti településeken 45%.)

A legtöbb polgár Halmajugrán (83%) ment el szavazni, a legkevesebb pedig Atkáron (26%).

Eredmény 

A szavazatszámláló bizottságok tagjai több mint százezer érvényes szavazatot számoltak össze. Ezek közül a legtöbb a Fidesz-KDNP listát támogatta, közel ötvenezres számuk 48%-os arányt jelentett. A voksok közel 30%-a érkezett a Jobbik listájára, míg ennek kevesebb mint a fele az MSZP-jére.

Az 5%-os bejutási küszöböt 5098 szavazat jelentette. Ezt az újoncként induló DK több mint ezer szavazattal haladta meg (6,3%), míg a szociáldemokraták ennek csak töredékét tudták összegyűjteni (1,0%).

A Fidesz-KDNP nyolc képviselői helyhez jutott, ezzel éppen megszerezve a közgyűlési többséget. A Jobbik négy, az MSZP kettő, a DK pedig egy képviselőt küldhetett a megyeházára.

Az új közgyűlés 

Az új közgyűlés alakuló ülésén, október 27-én a hivatalban lévő Szabó Róbertet, a Fidesz-KDNP listavezetőjét választotta meg elnökének (15-ből 15 igen szavazattal). Főállású alelnök Herman István (15 igen), társadalmi megbízatású alelnök pedig Tóth Csaba (14 igen és 1 érvénytelen) lett – mindketten a Fidesz-KDNP képviselői.

Képviselőcsoportot csak a Fidesz-KDNP és a Jobbik tudott alakítani. Frakció nélkül, függetlenként végezhetik munkájukat az MSZP és a DK listájáról bejutott képviselők.

A közgyűlés tagjai

Jegyzetek

További információk 
 
 Tájékoztató cikk a megyei közgyűlések választási rendszerének megváltozásáról –

Kapcsolódó szócikkek 
 Helyi önkormányzati választások
 2014-es magyarországi önkormányzati választás

Heves
Heves megye politikai élete
Heves
Megyei
Aes megyei közgyűlési választásokat októberén bonyolították le , az általános önkormányzati választások részeként . Heves megyében a szavazásra jogosultak fele , több mint százezer ember ment el szavazni . A szavazók öt lista jelöltjei közül választhattak . A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – nyolc képviselőjük a többséget jelentette a tizenöt fős közgyűlésben . A Jobbik második , az MSZP harmadik lett . Bejutott a közgyűlésbe a DK , míg a Szociáldemokratáknak ez nem sikerült . A közgyűlés a hivatalban lévő Szabó Róbertet , a Fidesz-KDNP képviselőjét választotta elnökévé . A választás rendszere A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg . A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat . A választás rendszerének alapját aben elfogadott módosítások jelentették . A közgyűlési választásokon a községek , nagyközségek és városok polgárai szavazhattak . A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában . A választók egy választókerületbe tartoztak , ahol listákra szavazhattak . A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok-át – közös lista esetén15%-át – elérő szervezetek között . 2014-ben aes választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe : egyrészt a képviselőket öt évre választották ( a korábbi négy helyett ) , másrészt az ajánlások számát5%-ra mérsékelték ( a korábbi-ról ) . Választókerület Heves megyében a közgyűlés létszámafő volt . A szabályok szerint a megyei közgyűlés létszáma a megye egészének lakosságszámához igazodott – függetlenül attól , hogy Eger polgárai nem szavazhattak a Heves megyei önkormányzat összetételéről . Ebben az évben a megyénekezer lakója volt . A közgyűlést a megyeközségének és nagyközségének , valamint tíz városának polgárai választhatták meg . ( A tíz városból ötben éltek ötezernél többen . ) A választásra jogosult polgárok számaezer volt . A polgárok kétharmada ezer és tízezer közötti lélekszámú településen élt , míg egynegyedük ennél nagyobb városokban lakott . A legkevesebb választó a megye északi részén található Kisfüzesenpolgár ) és Terpesenpolgár ) lakott , a legtöbb pedig Gyöngyösön élt ( polgár ) . Jelöltállítás Hat szervezet vett részt sikeresen a jelöltállítási folyamatban , négyen önálló , ketten pedig közös listát állítottak . A jelöltek számavolt . A listák mindegyikét országos pártok állították . Listák Lista állításához ajánlásokat kellett gyűjteni . Erre bő két hét állt rendelkezésre – augusztus és szeptember között . Ez alatt az idő alatt önálló lista állításához a választásra jogosultak5%-ának , közös lista állításához-ának aláírását kellett összegyűjteni . Heves megyében ez illetvedarab ajánlást jelentett . Az előző közgyűlés pártjai közül a Fidesz és a KDNP közös listát , míg az MSZP , illetve a Jobbik önálló listát állítottak . Először mérettette meg magát a DK , és az egyetlen országgyűlési képviselettel nem rendelkező lista a Szociáldemokratáké volt . Az Együtt is próbálkozott a listaállítással , de elegendő ajánlás híján a választási szervek elutasították a nyilvántartásba vételt . A legkevesebb jelölttel a Szociáldemokraták vágtak neki a választásnakfő ) . A középmezőnyben a DKfő ) , a Jobbik és az MSZPfő ) foglalt helyet , míg legtöbb jelölt a Fidesz-KDNP listáján szerepeltfő ) . Jelöltek ( A szavazólapokon a listák az első öt helyezettje szerepelt . ) Részvétel Minden második polgár szavazott Aezer szavazásra jogosult polgárbólezer vett részt a választásokon ) , közülük három és fél ezer szavazott érvénytelenül3 % ) . A részvételi hajlandóság jelentősen eltért a különböző méretű településcsoportok között . A legkisebb községekben igen magas , a legnagyobb öt városban pedig átlag alatti volt a választói kedv . ( A legfeljebb ezer fős településeken , az ötezer fő fölötti településeken . ) A legtöbb polgár Halmajugrán ) ment el szavazni , a legkevesebb pedig Atkáron ) . Eredmény A szavazatszámláló bizottságok tagjai több mint százezer érvényes szavazatot számoltak össze . Ezek közül a legtöbb a Fidesz-KDNP listát támogatta , közel ötvenezres számuk-os arányt jelentett . A voksok közel-a érkezett a Jobbik listájára , míg ennek kevesebb mint a fele az MSZP-jére . Az-os bejutási küszöbötszavazat jelentette . Ezt az újoncként induló DK több mint ezer szavazattal haladta meg3 % ) , míg a szociáldemokraták ennek csak töredékét tudták összegyűjteni0 % ) . A Fidesz-KDNP nyolc képviselői helyhez jutott , ezzel éppen megszerezve a közgyűlési többséget . A Jobbik négy , az MSZP kettő , a DK pedig egy képviselőt küldhetett a megyeházára . Az új közgyűlés Az új közgyűlés alakuló ülésén , októberén a hivatalban lévő Szabó Róbertet , a Fidesz-KDNP listavezetőjét választotta meg elnökénekbőligen szavazattal ) . Főállású alelnök Herman Istvánigen ) , társadalmi megbízatású alelnök pedig Tóth Csabaigen ésérvénytelen ) lett – mindketten a Fidesz-KDNP képviselői . Képviselőcsoportot csak a Fidesz-KDNP és a Jobbik tudott alakítani . Frakció nélkül , függetlenként végezhetik munkájukat az MSZP és a DK listájáról bejutott képviselők . A közgyűlés tagjai Jegyzetek További információk Tájékoztató cikk a megyei közgyűlések választási rendszerének megváltozásáról – Kapcsolódó szócikkek Helyi önkormányzati választások es magyarországi önkormányzati választás Heves Heves megye politikai élete Heves Megyei