Sestrunj (település)
Sestrunj () falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Prekóhoz tartozik.

Fekvése 
Zárától légvonalban 19 km-re nyugatra, községközpontjától légvonalban 17 km-re északnyugatra, az azonos nevű sziget közepén fekszik. Sestrunj szigete a zárai szigetvilág kisebb szigetei közé tartozik. Délnyugatról Tun Veli szigete és a Sestrunji-csatorna, északkeletről Rivanj és Tri Sestrice szigetei és a Rivanji-csatorna határolja. Területe 15,12 km², ezzel a tizedik a zárai szigetvilágban. Sestrunj település a sziget magasan fekvő részén 78 méter tengerszint feletti magasságban fekszik. Kikötője a sziget északi oldalán egy védett öbölben található. Itt kötnek ki a Zárából naponta érkező kompjáratok is.

Története 
"Gručinica" és a "Gračina" nevű magaslatokon található várromok tanúsága szerint a sziget már az ókorban lakott volt. Első ismert lakói az illírek voltak, akik felépítették erődített településeiket. Első írásos említése Bíborbanszületett Konstantin császártól a 10. századból származik. A történeti források „Estrium” vagy „Estium” alakban említik. Neve valószínűleg latin eredetű és az „extraneus” (külső) melléknévből származik. Plébániáját már 1579-ben említik, amikor plébániatemploma is épült. A 17. századtól olasz nemesi családok birtoka volt. Lakói 1904-ben tizenhatezer forintért váltották meg földjeiket az utolsó birtokostól. A településnek 1857-ben 126, 1910-ben 269 lakosa volt. Az I. világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1943-ban az olasz megszállók tizenkét helyi embert lőttek agyon, házaikat pedig felgyújtották. Az 1970-es évektől a több munkalehetőség miatt több fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is. A lakosság csökkenése miatt iskoláját is be kellett zárni. A falunak 2011-ben 48 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal, halászattal foglalkoznak.

Lakosság

Nevezetességei 
 Szent Péter apostol tiszteletére szentelt plébániatemploma 1579-ben épült. Különálló harangtornyát 1991-ben építették, két harangjának hangja Rivanjig is elhallatszik. 1995-ben a templomot is megújították, a szobrokat restaurálták és klímát vezettek be. Plébániáján fennmaradt nyolc glagolita írással írt anyakönyv és egy régi glagolita énekeskönyv. Plébániájához a szomszédos Rivanj sziget lakói is hozzátartoznak. A plébános vasárnaponként Zárából érkezik ide misét tartani.
 A Gyógyító boldogasszony tiszteletére szentelt templomát a 17. század elején 1602-ben említik először. A homlokzat feletti harangépítményében két harang látható. A Szűzanya itteni szobrát a helyiek Szent Péter és Pál ünnepnapja utáni vasárnap körmenetben viszik körül a településen.
 A sestrunji olajprésmalom a sestrunji plébánia és Josip Lovrović akkori plébános, valamint Šime Božićević, a község feje jóvoltából 1891-ben épült. Az épületet a Kablin-öbölben és kikötőben emelték. A malom egy olyan épület, amelyet eredetileg is olajmalomnak építettek, és még ma is működik. Mivel az Egészségadó Szűzanya testvérisége kulcsszerepet játszott a forrásteremtésben, az olajmalmot az "Egészségadó Szűzanya malmának" is nevezték. Az épületet az 1930-as években bővítették, akkor kapta mai formáját. Földszintes, nyeregtetős épület hosszúkás téglalap alaprajzzal, 15,50 x 7 méteres méretekkel. A tetőpárkány magassága 2,90 m, míg az épület gerincén 5,20 m. A kőfalak 50 cm vastagságúak. Az egykori olajmalom régi berendezésének egy kis részét a belső térben őrzik.
 Illír erődítmények maradványai a Gručinica és a Gračina nevű magaslatokon.

Források 
 Preko község hivatalos oldala 
 Preko turisztikai irodájának honlapja 
 Ugljan turisztikai irodájának honlapja 
 Zára turisztikai irodájának honlapja

További információk 
 Sestrunj turistainformációk 
 Turistainformációk 
 A Glas koncila egyházi folyóirat cikke a településről

Jegyzetek

Zára megye települései
Sestrunj ( ) falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Prekóhoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalbankm-re nyugatra , községközpontjától légvonalbankm-re északnyugatra , az azonos nevű sziget közepén fekszik . Sestrunj szigete a zárai szigetvilág kisebb szigetei közé tartozik . Délnyugatról Tun Veli szigete és a Sestrunji-csatorna , északkeletről Rivanj és Tri Sestrice szigetei és a Rivanji-csatorna határolja . Területe12 km² , ezzel a tizedik a zárai szigetvilágban . Sestrunj település a sziget magasan fekvő részénméter tengerszint feletti magasságban fekszik . Kikötője a sziget északi oldalán egy védett öbölben található . Itt kötnek ki a Zárából naponta érkező kompjáratok is . Története " Gručinica " és a " Gračina " nevű magaslatokon található várromok tanúsága szerint a sziget már az ókorban lakott volt . Első ismert lakói az illírek voltak , akik felépítették erődített településeiket . Első írásos említése Bíborbanszületett Konstantin császártól a századból származik . A történeti források „ Estrium” vagy „ Estium” alakban említik . Neve valószínűleg latin eredetű és az „ extraneus” ( külső ) melléknévből származik . Plébániáját márben említik , amikor plébániatemploma is épült . A századtól olasz nemesi családok birtoka volt . Lakóiben tizenhatezer forintért váltották meg földjeiket az utolsó birtokostól . A településnekbenbenlakosa volt . Az I. világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ban az olasz megszállók tizenkét helyi embert lőttek agyon , házaikat pedig felgyújtották . Azes évektől a több munkalehetőség miatt több fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is . A lakosság csökkenése miatt iskoláját is be kellett zárni . A falunakbenlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal , halászattal foglalkoznak . Lakosság Nevezetességei Szent Péter apostol tiszteletére szentelt plébániatemplomaben épült . Különálló harangtornyátben építették , két harangjának hangja Rivanjig is elhallatszik.ben a templomot is megújították , a szobrokat restaurálták és klímát vezettek be . Plébániáján fennmaradt nyolc glagolita írással írt anyakönyv és egy régi glagolita énekeskönyv . Plébániájához a szomszédos Rivanj sziget lakói is hozzátartoznak . A plébános vasárnaponként Zárából érkezik ide misét tartani . A Gyógyító boldogasszony tiszteletére szentelt templomát a század elejénben említik először . A homlokzat feletti harangépítményében két harang látható . A Szűzanya itteni szobrát a helyiek Szent Péter és Pál ünnepnapja utáni vasárnap körmenetben viszik körül a településen . A sestrunji olajprésmalom a sestrunji plébánia és Josip Lovrović akkori plébános , valamint Šime Božićević , a község feje jóvoltábólben épült . Az épületet a Kablin-öbölben és kikötőben emelték . A malom egy olyan épület , amelyet eredetileg is olajmalomnak építettek , és még ma is működik . Mivel az Egészségadó Szűzanya testvérisége kulcsszerepet játszott a forrásteremtésben , az olajmalmot az " Egészségadó Szűzanya malmának " is nevezték . Az épületet azas években bővítették , akkor kapta mai formáját . Földszintes , nyeregtetős épület hosszúkás téglalap alaprajzzal,50 xméteres méretekkel . A tetőpárkány magassága90 m , míg az épület gerincén20 m . A kőfalakcm vastagságúak . Az egykori olajmalom régi berendezésének egy kis részét a belső térben őrzik . Illír erődítmények maradványai a Gručinica és a Gračina nevű magaslatokon . Források Preko község hivatalos oldala Preko turisztikai irodájának honlapja Ugljan turisztikai irodájának honlapja Zára turisztikai irodájának honlapja További információk Sestrunj turistainformációk Turistainformációk A Glas koncila egyházi folyóirat cikke a településről Jegyzetek Zára megye települései