Suknovci
Suknovci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Prominához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 11, közúton 15 km-re délnyugatra, községközpontjától 1 km-re északkeletre, Dalmácia északi-középső részén, a Promina-hegység lejtői alatt fekszik.

Története 

Eredeti neve „Suknovac" volt, a mai többes számú név csak a 19. században alakult ki, mivel a település addigra több részből állt. Suknovac az Oklaj-Knin út bal oldalán jött létre Cote, Kovačevići, Dujići, Čavke és Šojići részeivel együtt. Később az út jobb oldalán keletkezett Vučipolje és Skenderovce. Suknovac neve a „sukna” (posztó) főnévből ered jelezve, hogy milyen fontos volt a háziipar a településen. A településrészek nevüket többnyire az ott élő családok nevei után kapták. A török 1522-ben szállta meg ezt a területet, melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült. A község területe a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 389, 1910-ben 547 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében. 1991-ben csaknem teljes lakossága horvát volt. A délszláv háború idején 1991-ben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. A falunak 2011-ben 67 lakosa volt.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
 Promina község hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
 Blog a prominai települések életéről 

Šibenik-Knin megye települései
Suknovci falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Prominához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délnyugatra , községközpontjátólkm-re északkeletre , Dalmácia északi-középső részén , a Promina-hegység lejtői alatt fekszik . Története Eredeti neve „ Suknovac " volt , a mai többes számú név csak a században alakult ki , mivel a település addigra több részből állt . Suknovac az Oklaj-Knin út bal oldalán jött létre Cote , Kovačevići , Dujići , Čavke és Šojići részeivel együtt . Később az út jobb oldalán keletkezett Vučipolje és Skenderovce . Suknovac neve a „ sukna” ( posztó ) főnévből ered jelezve , hogy milyen fontos volt a háziipar a településen . A településrészek nevüket többnyire az ott élő családok nevei után kapták . A törökben szállta meg ezt a területet , melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült . A község területe a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében.ben csaknem teljes lakossága horvát volt . A délszláv háború idejénben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Jegyzetek További információk Promina község hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Blog a prominai települések életéről Šibenik-Knin megye települései