Magyar Lovaregylet
A Magyar Lovaregylet (Hungarian Jockey Club) Budapesten székelő testület, melynek főcélja, hogy lóversenyek rendezése és az ott elnyerhető díjak által a tenyésztőknek ösztönzést nyújtson minél jobb és nemesebb lovak nevelésére. Ámbár a lóversenyekből semmi fajta ló nincs kizárva (s jó félvér lovak is részt vesznek egyik-másik versenyben), mégis leginkább az ún. angol versenylovak futottak, ezek tenyésztése és versenyeken való kipróbálása (helyesebben a trainig) által keményebb, acélosabb lóanyagot előállítani, s ezekkel a hazai jobb fajta lovakat párosítva az országos lótenyésztést általában erősíteni, nagyobbítani, nemesíteni a főcél.

Története

A Magyar Lovaregylet 1827-ben alakult Széchenyi István gróf, Károlyi Lajos gróf, Hunyady József gróf, Wesselényi Miklós báró és kortársaik kezdeményezésére. Tagjai száma a 19. század végén 160-170 közt változott. Az egyesület összes jövedelmeit (tagdíjak, alapítványi kamatos és a versenyek jövedelmei) díjakra adta ki, 1896-ra nem kevesebb mint  koronára rúgó díjakat írt ki, melyek szétoszlanak a budapesti, tátralomnici, tatai, alagi, siófoki stb. versenyhelyekre; a két utóbbi helyen ugyan a kebeléből alakult úrlovas-szövetség rendezte a versenyeket, de a pályák építését és a versenyek dotálását a Magyar Lovaregylet adta. Ez újabb versenyhelyek teremtése által a hazai fürdőhelyek megkedveltetésére és emelkedésére nem kis mérvben hatott. A sok és nemcsak nagy versenydíjak adhatása mindinkább ösztönzést adott a telivér lótenyésztésre, úgyhogy Magyarországon és a vele szövetségben levő ausztriai tartományok pályáin körülbelül 700-750 versenyló fordult meg; aztán az ,  koronás nagy díjak elnyerése lehetővé tette, hogy Angliából elsőrangú tenyészanyagot hozzanak, ami által a tenyészanyag mindinkább javult, s vele együtt az ország lótenyésztése is emelkedett.

A Magyar Lovaregylet 1880. október 17-én avatta fel pályáját az Aréna úton, a mai Puskás Ferenc Stadion és az edzőpályák helyén. 1918-ig itt is rendezték a versenyeket.

Az államosítás idején az egylettől mindent elvették, az 1989-es rendszerváltáskor sem kaptak vissza semmit. 1989-ben a Magyar Loveregylet újjáalakult, elnökévé 1992-ben Farkas Ferencet választották. Az 1990-es évek elején az egylet jelentős szervező munkával teremtett anyagi hátteret fedezőmének vásárlására, amelyek segítségével a magyar versenyló fajták színvonalának emelését tűzték ki célul.

Források

 
 Farkas Ferenc - Akinek az élete a hivatása Lovasok.hu
 Balázs Károly: Biztos befutók. Kemény tikett és társai Hvg.hu, 2005. október 7.
 A Magyar Lovaregylet szerepe a telivértenyésztésben 2013. december 1., Ügető Tenyésztők Országos Egyesülete

Magyar lovassportok
A Magyar Lovaregylet ( Hungarian Jockey Club ) Budapesten székelő testület , melynek főcélja , hogy lóversenyek rendezése és az ott elnyerhető díjak által a tenyésztőknek ösztönzést nyújtson minél jobb és nemesebb lovak nevelésére . Ámbár a lóversenyekből semmi fajta ló nincs kizárva ( s jó félvér lovak is részt vesznek egyik-másik versenyben ) , mégis leginkább az ún. angol versenylovak futottak , ezek tenyésztése és versenyeken való kipróbálása ( helyesebben a trainig ) által keményebb , acélosabb lóanyagot előállítani , s ezekkel a hazai jobb fajta lovakat párosítva az országos lótenyésztést általában erősíteni , nagyobbítani , nemesíteni a főcél . Története A Magyar Lovaregyletben alakult Széchenyi István gróf , Károlyi Lajos gróf , Hunyady József gróf , Wesselényi Miklós báró és kortársaik kezdeményezésére . Tagjai száma a század végénközt változott . Az egyesület összes jövedelmeit ( tagdíjak , alapítványi kamatos és a versenyek jövedelmei ) díjakra adta ki, ra nem kevesebb mint koronára rúgó díjakat írt ki , melyek szétoszlanak a budapesti , tátralomnici , tatai , alagi , siófoki stb. versenyhelyekre ; a két utóbbi helyen ugyan a kebeléből alakult úrlovas-szövetség rendezte a versenyeket , de a pályák építését és a versenyek dotálását a Magyar Lovaregylet adta . Ez újabb versenyhelyek teremtése által a hazai fürdőhelyek megkedveltetésére és emelkedésére nem kis mérvben hatott . A sok és nemcsak nagy versenydíjak adhatása mindinkább ösztönzést adott a telivér lótenyésztésre , úgyhogy Magyarországon és a vele szövetségben levő ausztriai tartományok pályáin körülbelülversenyló fordult meg ; aztán az , koronás nagy díjak elnyerése lehetővé tette , hogy Angliából elsőrangú tenyészanyagot hozzanak , ami által a tenyészanyag mindinkább javult , s vele együtt az ország lótenyésztése is emelkedett . A Magyar Lovaregylet októberén avatta fel pályáját az Aréna úton , a mai Puskás Ferenc Stadion és az edzőpályák helyén.ig itt is rendezték a versenyeket . Az államosítás idején az egylettől mindent elvették , azes rendszerváltáskor sem kaptak vissza semmit.ben a Magyar Loveregylet újjáalakult , elnökévében Farkas Ferencet választották . Azes évek elején az egylet jelentős szervező munkával teremtett anyagi hátteret fedezőmének vásárlására , amelyek segítségével a magyar versenyló fajták színvonalának emelését tűzték ki célul . Források Farkas Ferenc - Akinek az élete a hivatása Lovasok.hu Balázs Károly : Biztos befutók . Kemény tikett és társai Hvg.hu , október A Magyar Lovaregylet szerepe a telivértenyésztésben december , Ügető Tenyésztők Országos Egyesülete Magyar lovassportok