Serly Lajos
Serly Lajos (Pozsony, 1855. március 13. – New York, 1939. február 1.) magyar származású amerikai zeneszerző, karmester, színigazgató, Serly Antal királyi törvényszéki bíró testvéröccse.

Élete 

Bár katolikus családba született, a gimnázium I. osztályát a losonci protestáns, a II.-at a besztercebányai katolikus, a III. és IV.-et ismét a losonci gimnáziumban végezte. Apja óhajának engedve timártanonc lett, és 1868-ban a régi céhrendszer szerint legénnyé avatták. Azonban gimnáziumi tanulmányait folytatta az V. osztályt a losonci református gimnáziumban, a VI.-at Rimaszombatban, a VII-VIII.-at a pozsonyi evangélikus főgimnáziumban, ahol 1875-ben érettségi vizsgát tett.

Időközben, nem remélvén apja beleegyezését, kétszer szökött el a színi pályára, először 1869 nyarán; bejárta gyalog Zólyom, Besztercebánya, Rózsahegy, Liptószentmiklós városokat, míg végül rátalált Gerő Jakab színtársulatára; második kisérlete Pozsonyból történt, 1872-ben, szintén gyalog: Rohrau, Sopron, Szombathely, Vasvár, Zalaegerszeg városokban; apja azonban visszavitte Pozsonyba, ahol a színház operaelőadásai és a székesegyház zenés miséi megkedveltették vele a zenét és elhatározta, hogy zenész lesz. A pozsonyi székesegyház karnagyánál Mayerbergnél tanult; Budapesten Volkmann Róbertnél folytatta és a bécsi konzervatóriumban Krennél befejezte zenei tanulmányait; majd a klagenfurti színház karmestere lett.

Hazájába visszavágyván, Sztupa Andor színtársulatához Brassóba szerződött, és működött Kézdivásárhelyt, Szebenben; közben a boszniai hadjárat következtében mint egyéves önkéntest mozgósították; az egy évet Losoncon szolgálta ki. Ezután Berlinbe ment, ahol a Liebig-féle filharmonikus zenekarral magyar hangversenyeket rendezett. Ekkor kezdett zenei szakcikkeket írni. Berlinből Szabadkára ment Erdélyi Marietta társulatához; innét a kolozsvári nemzeti színházhoz szerződött és végül a budapesti Népszínházhoz. Megalapította az óbudai Kisfaludy Színházat, amelynek igazgatója is volt; de ezzel megbukott, anyagilag is tönkrement. Zenetársulatával bejárta (még Káldy előtt) Magyarországot.

1898-ban Magyarországról Londonba vándorolt ki, 1905-ben pedig az USA-ban telepedett le. New Yorkban zenei vezetője volt a Rédey István vezetésével létrejött első félhivatásos magyar színháztársulatnak, itt zeneszerzőként és karmesterként is működött Feleky Károllyal együtt. Kacsóh Pongrác: János vitéz című daljátékának előadása volt első nagy sikerük 1905. december 17-én. Lányai, Serly Etus és Irén szintén a társulat tagjai lettek.

Zeneművei az Amerikában élő magyarok körében népszerűek voltak. Fia, Serly Tibor Bartók Béla halála után Bartók 3. zongoraversenyét fejezte be (utolsó 17 ütemét) és a Brácsaverseny hangszerelését.

1939. február 1-én, New Yorkban halt meg. Másnap a The New York Times adott hírt a volt Liszt Ferenc-tanítvány, zeneszerző, karmester haláláról.

Főbb művei 
 A tót leány
 Cigány Panna
 Ingyenélők
 Csókon szerzett vőlegény
 Titilla hadnagy

Jegyzetek

Források 

Magyar Színházművészeti Lexikon

További információk
 Megszólalt a losonci Serly-kápolna harangja korkep.sk 2018.11.03.

1855-ben született személyek
1939-ben elhunyt személyek
Pozsonyiak
Magyar zeneszerzők
Magyar karmesterek
Operettszerzők
Színigazgatók
Emigráns magyarok
Amerikai karmesterek
Serly Lajos ( Pozsony , március – New York , február ) magyar származású amerikai zeneszerző , karmester , színigazgató , Serly Antal királyi törvényszéki bíró testvéröccse . Élete Bár katolikus családba született , a gimnázium I. osztályát a losonci protestáns , a II.-at a besztercebányai katolikus , a III. és IV.-et ismét a losonci gimnáziumban végezte . Apja óhajának engedve timártanonc lett , ésban a régi céhrendszer szerint legénnyé avatták . Azonban gimnáziumi tanulmányait folytatta az V. osztályt a losonci református gimnáziumban , a VI.-at Rimaszombatban , a VII-VIII.-at a pozsonyi evangélikus főgimnáziumban , aholben érettségi vizsgát tett . Időközben , nem remélvén apja beleegyezését , kétszer szökött el a színi pályára , előszörnyarán ; bejárta gyalog Zólyom , Besztercebánya , Rózsahegy , Liptószentmiklós városokat , míg végül rátalált Gerő Jakab színtársulatára ; második kisérlete Pozsonyból történt, ben , szintén gyalog : Rohrau , Sopron , Szombathely , Vasvár , Zalaegerszeg városokban ; apja azonban visszavitte Pozsonyba , ahol a színház operaelőadásai és a székesegyház zenés miséi megkedveltették vele a zenét és elhatározta , hogy zenész lesz . A pozsonyi székesegyház karnagyánál Mayerbergnél tanult ; Budapesten Volkmann Róbertnél folytatta és a bécsi konzervatóriumban Krennél befejezte zenei tanulmányait ; majd a klagenfurti színház karmestere lett . Hazájába visszavágyván , Sztupa Andor színtársulatához Brassóba szerződött , és működött Kézdivásárhelyt , Szebenben ; közben a boszniai hadjárat következtében mint egyéves önkéntest mozgósították ; az egy évet Losoncon szolgálta ki . Ezután Berlinbe ment , ahol a Liebig-féle filharmonikus zenekarral magyar hangversenyeket rendezett . Ekkor kezdett zenei szakcikkeket írni . Berlinből Szabadkára ment Erdélyi Marietta társulatához ; innét a kolozsvári nemzeti színházhoz szerződött és végül a budapesti Népszínházhoz . Megalapította az óbudai Kisfaludy Színházat , amelynek igazgatója is volt ; de ezzel megbukott , anyagilag is tönkrement . Zenetársulatával bejárta ( még Káldy előtt ) Magyarországot . 1898-ban Magyarországról Londonba vándorolt ki, ben pedig az USA-ban telepedett le . New Yorkban zenei vezetője volt a Rédey István vezetésével létrejött első félhivatásos magyar színháztársulatnak , itt zeneszerzőként és karmesterként is működött Feleky Károllyal együtt . Kacsóh Pongrác : János vitéz című daljátékának előadása volt első nagy sikerük decemberén . Lányai , Serly Etus és Irén szintén a társulat tagjai lettek . Zeneművei az Amerikában élő magyarok körében népszerűek voltak . Fia , Serly Tibor Bartók Béla halála után Bartók zongoraversenyét fejezte be ( utolsóütemét ) és a Brácsaverseny hangszerelését . 1939. februárén , New Yorkban halt meg . Másnap a The New York Times adott hírt a volt Liszt Ferenc-tanítvány , zeneszerző , karmester haláláról . Főbb művei A tót leány Cigány Panna Ingyenélők Csókon szerzett vőlegény Titilla hadnagy Jegyzetek Források Magyar Színházművészeti Lexikon További információk Megszólalt a losonci Serly-kápolna harangja korkep.sk 11.03. 1855-ben született személyek 1939-ben elhunyt személyek Pozsonyiak Magyar zeneszerzők Magyar karmesterek Operettszerzők Színigazgatók Emigráns magyarok Amerikai karmesterek