Aninai-hegység
Az Aninai-hegység (románul Munții Aninei) a Bánsági-hegyvidék 40 km hosszú, 15–20 km széles északkelet-délnyugati irányban húzódó vonulata Romániába, Erdélyben, Krassó-Szörény megyében. Legmagasabb csúcsa az 1160 m tengerszint feletti magasságú Leordi.

Fekvése
Románia délnyugati részén, a Bánsági-hegyvidéken található. Északkeleti szomszédja a Szemenik-hegység, délkeleti az Almás-hegység, délnyugati a Lokva-hegység, nyugatról pedig az Alfölddel, azon belül a Temesköz síkságával érintkezik. Délről és délkeletről a Néra völgye határolja.

Leírása
Az Aninai-hegység a Bánsági-hegyvidék részeként földtanilag és szerkezetileg is a Déli-Kárpátok gyűrthegységének része. A Bánsági-hegyvidék a Déli-Kárpátok nagy részétől eltérően domborzatilag erősen felszabdalt középhegységi jellegű hegység (Géta takarórendszer).

Az Aninai-hegység felépítése földtanilag is változatos. Az erdőkkel borított hegységet mély, több helyen szurdokvölgyeket kialakító vízfolyások  (Krassó, Ménes-patak, Néra) tagolják különálló fennsíkokra. A fennsíkokat nagyrészt jura és kréta időszaki mészkövek alkotják.

A hegység felépítésében a karbonátos kőzetek mellett a földtörténeti óidőben (karbon és perm időszakban) keletkezett konglomerátum, homokkő, agyagpala és szenes rétegek vesznek részt.

A domborzat a szerkezethez és a kőzetekhez igazodik. A mai domborzat több helyen geomorfológiai inverzióval alakult ki, ugyanis a jelenlegi fennsíkok korábban mélyedések voltak, a keményebb fedőrétegek alatt kevésbé ellenálló rétegek helyezkedtek el, a fedőréteg lepusztulása után inverziós medencék jöttek létre.
 
A Ponor-csúcstól (808 m) délre húzódó Krassóalmási-karsztfennsíkon (Podişul Iabalcei) jól fejlett töbrök mélyülnek a felszínbe. A Karas látványos szurdoka a töbrökkel tagolt felszínbe mélyül, a felszín alatt pedig nagy méretű barlangrendszerek (pl. Comarnic-barlang) húzódnak.

Az Aninai-hegység területe 770 négyzetkilométer, ebből 600 négyzetkilométer mészkő. Ez a legnagyobb karsztos vidék Romániában a Bihar-hegység (Erdélyi-szigethegység) után. Több mint 1200 barlangot találtak a hegységben.

A hegység fő folyói a Berzava (Bârzava), a Krassó (Caraș) és Néra (Nera).

A Berzava a Szemenik-hegységben ered és áthalad a Aninai-hegység északi részén. Fő mellékfolyói a  Văliug, Crainic, Raul Alb, Secu, Valea Mare és a Doman.

A Krassó  az Aninai-hegységben ered (Izvoarele Carasului). Fő mellékfolyói a Lisava, Jitin, Gârliştea, Buhui és Lupac.

A Néra az Aninai-hegység déli részén folyik keresztül. A fő mellékfolyói: Valea és Rea.

A karsztvidék fokozottan védett. Az Aninai-hegységben számos természetvédelmi terület található, lásd: Néra-szurdok – Beusnica Nemzeti Park és Szemenik-Krassói-szurdok Nemzeti Park.

Barlangok
A hegységben található több mint 1200 barlangot dokumentáltak a barlangászok, melyek közül néhány barlang látogatható, mások nem hozzáférhetők a turisták számára.

A barlangok közül a legismertebbek:
 Peştera Liliecilor – a Krassó-szurdokban található.
 Peştera Comarnic (Comanic barlang) – a barlang hossza 6 kilométer, Bánság leghosszabb barlangja.
 Peştera de Zeteváralja (Zeteváraljai barlang)
 Peştera Popovat (Popovat barlang) – hossza 1121 méter
 Peştera Tolosu (Tolosu barlang)
 Grota Buhui (Buhui barlang)

Szurdokok

 Krassó-szurdok (19 km) 
 Néra-szurdok (18 km) 
 Minişului (14 km) 
 Gârliştei (9 km) 
 Buhui (8 km)

Tavak és vízesések

 Lacul Dracului - egy tavasbarlang, amelyet a föld alatt a Néra táplál.
 Ochiul Beiului  - egy földalatti tó, amelynek területe 284 négyzetméter, és a mélysége 3,6 méter.
 Beusnita-vízesés - eléri az öt méteres magasságot is, egyedülálló Romániában.
 Buhui-tó - az egyetlen mészkő víztározó Romániában, 1908-1909-ben épült.
 Mărghitaş-tó - az első víztározó volt Romániában, amely 1940-ben épült, turizmus céljából.

Flóra és fauna
A vegetációt főleg vegyes erdők képezik. A bükk, luc, és fenyők dominálnak, de tölgyek,  gyertyán, juhar, szilfák is megtalálhatók itt.

Az Aninai-hegységben számos állat, mint a farkas, vaddisznó, róka, őz, nyúl, mókus, de szalamandra, vidra vagy pisztráng is él a hegyi patakokban. Egyes barlangokban kihalt állatok fosszilis maradványait is megtalálták, mint például a barlangi medve, vagy barlangi hiéna.

Gazdaság
Az Aninai-hegységben a fafeldolgozásnak, állattenyésztésnek és a mezőgazdaságnak és főleg a bányászatnak volt gazdasági jelentősége, híres volt Resicabánya acélipara is.

Turizmus egyre inkább egy új iparág. Ennek érdekében fejlesztették az infrastruktúrát, korszerű utak és létesítmények jöttek létre.

Itt halad a Stájerlakanina–Oravicabánya-vasútvonal (Oravica–Anina hegyi vasút).

Nevezetességek
 Krassó-szurdoka
 Krassó forrása
 Néra forrása
 Garlistei szurdoka
 Bohui
 Comarnic-barlang
 Popovat-barlang
 Bohui-barlang

Források
 A Bánság történeti földrajza (1718–1918) 
 Anina-hegység

További információk
 Turistatérképek: északi rész és déli rész 

Déli-Kárpátok
Erdély hegyei, hegységei
Az Aninai-hegység ( románul Munții Aninei ) a Bánsági-hegyvidékkm hosszú,20 km széles északkelet-délnyugati irányban húzódó vonulata Romániába , Erdélyben , Krassó-Szörény megyében . Legmagasabb csúcsa azm tengerszint feletti magasságú Leordi . Fekvése Románia délnyugati részén , a Bánsági-hegyvidéken található . Északkeleti szomszédja a Szemenik-hegység , délkeleti az Almás-hegység , délnyugati a Lokva-hegység , nyugatról pedig az Alfölddel , azon belül a Temesköz síkságával érintkezik . Délről és délkeletről a Néra völgye határolja . Leírása Az Aninai-hegység a Bánsági-hegyvidék részeként földtanilag és szerkezetileg is a Déli-Kárpátok gyűrthegységének része . A Bánsági-hegyvidék a Déli-Kárpátok nagy részétől eltérően domborzatilag erősen felszabdalt középhegységi jellegű hegység ( Géta takarórendszer ) . Az Aninai-hegység felépítése földtanilag is változatos . Az erdőkkel borított hegységet mély , több helyen szurdokvölgyeket kialakító vízfolyások ( Krassó , Ménes-patak , Néra ) tagolják különálló fennsíkokra . A fennsíkokat nagyrészt jura és kréta időszaki mészkövek alkotják . A hegység felépítésében a karbonátos kőzetek mellett a földtörténeti óidőben ( karbon és perm időszakban ) keletkezett konglomerátum , homokkő , agyagpala és szenes rétegek vesznek részt . A domborzat a szerkezethez és a kőzetekhez igazodik . A mai domborzat több helyen geomorfológiai inverzióval alakult ki , ugyanis a jelenlegi fennsíkok korábban mélyedések voltak , a keményebb fedőrétegek alatt kevésbé ellenálló rétegek helyezkedtek el , a fedőréteg lepusztulása után inverziós medencék jöttek létre . A Ponor-csúcstólm ) délre húzódó Krassóalmási-karsztfennsíkon ( Podişul Iabalcei ) jól fejlett töbrök mélyülnek a felszínbe . A Karas látványos szurdoka a töbrökkel tagolt felszínbe mélyül , a felszín alatt pedig nagy méretű barlangrendszerek ( pl . Comarnic-barlang ) húzódnak . Az Aninai-hegység területenégyzetkilométer , ebbőlnégyzetkilométer mészkő . Ez a legnagyobb karsztos vidék Romániában a Bihar-hegység ( Erdélyi-szigethegység ) után . Több mintbarlangot találtak a hegységben . A hegység fő folyói a Berzava ( Bârzava ) , a Krassó ( Caraș ) és Néra ( Nera ) . A Berzava a Szemenik-hegységben ered és áthalad a Aninai-hegység északi részén . Fő mellékfolyói a Văliug , Crainic , Raul Alb , Secu , Valea Mare és a Doman . A Krassó az Aninai-hegységben ered ( Izvoarele Carasului ) . Fő mellékfolyói a Lisava , Jitin , Gârliştea, Buhui és Lupac . A Néra az Aninai-hegység déli részén folyik keresztül . A fő mellékfolyói : Valea és Rea . A karsztvidék fokozottan védett . Az Aninai-hegységben számos természetvédelmi terület található , lásd : Néra-szurdok – Beusnica Nemzeti Park és Szemenik-Krassói-szurdok Nemzeti Park . Barlangok A hegységben található több mintbarlangot dokumentáltak a barlangászok , melyek közül néhány barlang látogatható , mások nem hozzáférhetők a turisták számára . A barlangok közül a legismertebbek : Peştera Liliecilor – a Krassó-szurdokban található . Peştera Comarnic ( Comanic barlang ) – a barlang hosszakilométer, Bánság leghosszabb barlangja . Peştera de Zeteváralja ( Zeteváraljai barlang ) Peştera Popovat ( Popovat barlang ) – hosszaméter Peştera Tolosu ( Tolosu barlang ) Grota Buhui ( Buhui barlang ) Szurdokok Krassó-szurdokkm ) Néra-szurdokkm ) Minişuluikm ) Gârlişteikm ) Buhuikm ) Tavak és vízesések Lacul Dracului - egy tavasbarlang , amelyet a föld alatt a Néra táplál . Ochiul Beiului - egy földalatti tó , amelynek területenégyzetméter , és a mélysége6 méter . Beusnita-vízesés - eléri az öt méteres magasságot is , egyedülálló Romániában . Buhui-tó - az egyetlen mészkő víztározó Romániában, ben épült . Mărghitaş-tó - az első víztározó volt Romániában , amelyben épült , turizmus céljából . Flóra és fauna A vegetációt főleg vegyes erdők képezik . A bükk , luc , és fenyők dominálnak , de tölgyek , gyertyán , juhar , szilfák is megtalálhatók itt . Az Aninai-hegységben számos állat , mint a farkas , vaddisznó , róka , őz , nyúl , mókus , de szalamandra , vidra vagy pisztráng is él a hegyi patakokban . Egyes barlangokban kihalt állatok fosszilis maradványait is megtalálták , mint például a barlangi medve , vagy barlangi hiéna . Gazdaság Az Aninai-hegységben a fafeldolgozásnak , állattenyésztésnek és a mezőgazdaságnak és főleg a bányászatnak volt gazdasági jelentősége , híres volt Resicabánya acélipara is . Turizmus egyre inkább egy új iparág . Ennek érdekében fejlesztették az infrastruktúrát , korszerű utak és létesítmények jöttek létre . Itt halad a Stájerlakanina–Oravicabánya-vasútvonal ( Oravica–Anina hegyi vasút ) . Nevezetességek Krassó-szurdoka Krassó forrása Néra forrása Garlistei szurdoka Bohui Comarnic-barlang Popovat-barlang Bohui-barlang Források A Bánság történeti földrajza1918 ) Anina-hegység További információk Turistatérképek : északi rész és déli rész Déli-Kárpátok Erdély hegyei , hegységei