Kíváncsiság
A kíváncsiság egy olyan tulajdonság, amely felfedezéssel, megfigyeléssel és tanulással jár együtt. Nyilvánvalóan megfigyelhető az embernél és más állatoknál.  A kíváncsiság nagyon összefügg a fejlődéspszichológiával, amiben a tanulás és a tudásvágy készségét befolyásolja. 

A kíváncsiság kifejezés jelenthet viselkedést és érzelmet is, azzal kapcsolatban hogy megvan a vágyunk, hogy tudást vagy információt szerezzünk. A kíváncsiság viselkedése és érzelme nem csak az emberi fejlődésnek volt motorja, hanem a tudomány, nyelvek és ipar fejlődésének

Okok 

A kíváncsiság több faj belső tulajdonsága lehet. Az embernél a csecsemőkortól minden életkorban megfigyelhető.És könnyen megfigyelhető más állati fajnál is, amelybe beletartozik a macska, a csimpánz és a rágcsálók. A korai definíciók a kíváncsiságot egy informcíiószerzésre vonatkozó motivációként írják le.  Ez a motiváció szenvedélyből és a tudásra, információra vagy megértésre való étvágyból fakadhat.

Ezek a tradicionális kiváncsiságelképzelések nemrég felhívták a figyelmet a kíváncsiság és a belső felfedezésvágy között ami minden állatban megtalálható. A kíváncsiság a tudás vágya, ami különösképpen az emberekre vonatkozik.

Daniel Berlyne három fő változót figyelt meg a kíváncsiság megjelenésében: pszichofizikai változókat, ökológiai változókat, és kollatív változókat. A pszichofizikai változók az intenzitással kapcsolatosak, az ökológiai változók a motivációs szignifikancia és a relevancia változói. A kollatív változókat azért hívják kollatívnak, mert összahasonlítás van a különböző stimulánsok között, amelyet megfigyelnek vagy amelyet a memóriából visszahívnak. Berlyne négy kollatív változót említ: újdonság, összetettség, bizonytalanság és konfliktus. Ugyanakkor azt mondja, minden kollatív variáns feltehetőleg konfliktussal kapcsolatos. Három egyéb változót is figyelembe vett: a változást, a meglepetést és az inkongruitást. Végül a kíváncsiság nem csak az előbb megfogalmazott változók kapcsán jöjhet részre (specifikus felfedezésvágy), hanem a stimulus hiányából fakadóan is,  unalomból (diverzív felfedezésvágy).

Fordítás

Jegyzetek

További információk 
 Michał Paweł Markowski: A kíváncsiság anatómiája; ford. Szathmáry István; MMA, Bp., 2021 (Pars pro toto)

Érzelem
A kíváncsiság egy olyan tulajdonság , amely felfedezéssel , megfigyeléssel és tanulással jár együtt . Nyilvánvalóan megfigyelhető az embernél és más állatoknál . A kíváncsiság nagyon összefügg a fejlődéspszichológiával , amiben a tanulás és a tudásvágy készségét befolyásolja . A kíváncsiság kifejezés jelenthet viselkedést és érzelmet is , azzal kapcsolatban hogy megvan a vágyunk , hogy tudást vagy információt szerezzünk . A kíváncsiság viselkedése és érzelme nem csak az emberi fejlődésnek volt motorja , hanem a tudomány , nyelvek és ipar fejlődésének Okok A kíváncsiság több faj belső tulajdonsága lehet . Az embernél a csecsemőkortól minden életkorban megfigyelhető.És könnyen megfigyelhető más állati fajnál is , amelybe beletartozik a macska , a csimpánz és a rágcsálók . A korai definíciók a kíváncsiságot egy informcíiószerzésre vonatkozó motivációként írják le . Ez a motiváció szenvedélyből és a tudásra , információra vagy megértésre való étvágyból fakadhat . Ezek a tradicionális kiváncsiságelképzelések nemrég felhívták a figyelmet a kíváncsiság és a belső felfedezésvágy között ami minden állatban megtalálható . A kíváncsiság a tudás vágya , ami különösképpen az emberekre vonatkozik . Daniel Berlyne három fő változót figyelt meg a kíváncsiság megjelenésében : pszichofizikai változókat , ökológiai változókat , és kollatív változókat . A pszichofizikai változók az intenzitással kapcsolatosak , az ökológiai változók a motivációs szignifikancia és a relevancia változói . A kollatív változókat azért hívják kollatívnak , mert összahasonlítás van a különböző stimulánsok között , amelyet megfigyelnek vagy amelyet a memóriából visszahívnak . Berlyne négy kollatív változót említ : újdonság , összetettség , bizonytalanság és konfliktus . Ugyanakkor azt mondja , minden kollatív variáns feltehetőleg konfliktussal kapcsolatos . Három egyéb változót is figyelembe vett : a változást , a meglepetést és az inkongruitást . Végül a kíváncsiság nem csak az előbb megfogalmazott változók kapcsán jöjhet részre ( specifikus felfedezésvágy ) , hanem a stimulus hiányából fakadóan is , unalomból ( diverzív felfedezésvágy ) . Fordítás Jegyzetek További információk Michał Paweł Markowski : A kíváncsiság anatómiája ; ford . Szathmáry István ; MMA, Bp.,( Pars pro toto ) Érzelem