Vidor Emil
Vidor Emil (Pest, 1867. március 27. – Budapest, 1952. június 8.) magyar szecessziós műépítész, a Palatinus-házak tervezője, a nagypolgári villaépítészet mestere.

Élete 
Húszévesen kezdte meg felsőfokú tanulmányait Budapesten, majd München következett, ahol Friedrich von Thiersch és Heinrich von Schmidt volt tanára, végül pedig a berlini Technische Hochschule következett, ahol 1891-ben végzett. Miután hazatért, Ybl Miklós irodájában dolgozott, később pedig saját irodát nyitott a magyar fővárosban. Jelentős szerepet játszott a német szecesszió elterjedésében, számos bérház megtervezése fűződik nevéhez. Ezek mellett villák, síremlékek (így a tószegi Freund családé 1910-ben) és gyárépületek tervezése is nevéhez fűződik. 1894-től kezdve az ezredévi kiállításra épülő Ős-Budavára szórakoztató negyed tervezőirodáját irányította, s a városligetben Ősbudavár középkori házainak együttesét emeltette. 1904-ben felvették a Demokratia szabadkőműves páholyba. 1934-ben a Magyar Építőművészek Szövetségének legelső elnöke lett.

Művészete 
Vidor főleg a nagypolgárság számára tervezett épületeket, kezdetben művészete Victor Horta belga műépítész alkotásaival mutatott hasonlóságot. A századfordulót követő években épültek meg az első, általa tervezett, a szecesszió stílusjegyeit magukon viselő házai, így például az Egger-villa. 1903-ban Bedő Béla számára tervezett, ekkor épült fel a Magyar Szecesszió Házának helyt adó Bedő-ház, amely a mai Honvéd utca 3. alatt található. Az épületen tetten érhető Horta mellett Paul Hankar hatása is, ugyanakkor jellegzetes magyaros mintákkal is bír, így Zsolnay-féle fajanszokkal.

1900 és 1915 között legalább 25 épületet tervezett, az írásos források hiányában pontos számot nem tudunk megállapítani.

Családja 
A nagykállói születésű Vidor Zsigmond orvos és a pesti illetőségű Davidsohn Jeanetta gyermeke, a szülők 1866. június 20-án Pesten házasodtak össze. Vidornak számos testvére volt, így Margit (1868), Leó (1870–1877), Tekla (1871), Hedvig (1873–1877), Béla (1874–1875), Alfréd (1876), Gyula (1878–1880), Júlia (1880) és Zoltán Sámuel (1887–1888). Közülük öten korán meghaltak. 1903. június 6-án Budapesten, a Józsefvárosban házasságot kötött tószegi Freund Reginával, tószegi Freund Vilmos és Abeles Matild lányával.

Fia Vidor Antal Zsigmond (1908–?) okleveles gépészmérnök.

Épületei

Házak 
 1896: Ős-Budavára: XIV. Városliget
 1901–1902: VI. Városligeti fasor 24: Egger villa
 1902–1903: VII. Városligeti fasor 23: Schwarz villa
 1901–1903: V. Báthory utca 9: Dawidson-ház
 1903: V. Honvéd utca 3: Bedő-ház
 1905–1906: VII. Városligeti fasor 33: Vidor villa
 1906: VI. Liszt Ferenc tér 2: lakóház
 1906: VIII. Népszínház utca 22: Polgári Serfőzde bérháza/Dreher lakóház
 1907: VI. Liszt Ferenc tér 5: lakóépület
 1906–1907: VII. Városligeti fasor 45: Wodianer-ház
 1907: VI. Rippl-Rónai utca 13: gr. Apponyi-ház
 1908: XI. Kemenes utca 10: villa
 1908: XI. Kemenes utca 12-14: Rosenfeld-ház
 1911–1912: V. Falk Miksa uta 6-8: lakóház
 1911–1912: V. Falk Miksa utca 5: lakóház
 1911: XIII. Pozsonyi út 2-18: Palatinus-házak
 1912: V. Honvéd utca 14 / Alkotmány utca 4: lakóház
 1912: V. Honvéd utca 16: lakóház
 1912: V. Honvéd utca 18: lakóház
 1913–1914: II. Ady Endre utca 15-17: lakóház
 1914–1915: X. Gitár utca 23 / Sörgyár utca 1: Polgári Serfőzde Rt. igazgatósági épülete
 1916: X. Maglódi út 6: lakóház (gyártelep kapuépülete? (Opaterny Flórissal közösen)
 1922: X. Sörgyár utca 16: Kőbányai Polgári Serfőző Rt. igazgatói villája
 1924: II. Házmán utca 7: Pintér-villa
 1925: XIV. Hungária Körút 167: (Mann Józseffel közösen) a Sínylők Menházának rekonstrukciója, eredetileg apósa, Freund Vilmos tervezte
 1927–1928: V. Váci utca 24.
? : XI. a mai Kelenhegyi és Minerva utcák sarkán, ma Minerva utca 2. (egykor Gyopár u. 2.) a második világháborúban elpusztult, csak a kapu és kerítés van meg

Minden valószínűség szerint ő tervezte a IX. kerületben található Ráday utca 4. alatti, illetve a János Pál pápa tér 11. alatti lakóházakat.

Síremlékek 
 1910: Freund Vilmos (Tószegi-Freund család) síremléke a Salgótarjáni utcai zsidó temetőben.
 1934: Vágó László síremléke a Farkasréti temetőben

Galéria

Írásos műve 
 Kalandozás a szavak világában (1942, Hungária Kiadó)

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 
 
 
 
 
 
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
 https://www.darabanth.com/en/online-auction/308/categories~Postcards/Hungary~400007/Budapest-XI-Kelenhegyi-ut-21-es-szam-alatti-villa-eredeti-photo-EK~II1675270/

További információk 

 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Bp., Szerző, 2005
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937]
 Szögi László: Magyarországi diákok németországi egyetemeken és főiskolákon 1789-1919. Bp., Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára, 2001
 Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Bp., Akadémiai Kiadó, 1965-1968
 Gottdank Tibor: Vidor Emil, a műépítész; Holnap, Bp., 2022 (Az építészet mesterei)

Kapcsolódó szócikk 
 Szecessziós építészet Magyarországon

Magyar építészek
Szecessziós építészek
Magyarországi szabadkőművesek
Pestiek
1867-ben született személyek
1952-ben elhunyt személyek
Vidor Emil ( Pest , március – Budapest , június ) magyar szecessziós műépítész , a Palatinus-házak tervezője , a nagypolgári villaépítészet mestere . Élete Húszévesen kezdte meg felsőfokú tanulmányait Budapesten , majd München következett , ahol Friedrich von Thiersch és Heinrich von Schmidt volt tanára , végül pedig a berlini Technische Hochschule következett , aholben végzett . Miután hazatért , Ybl Miklós irodájában dolgozott , később pedig saját irodát nyitott a magyar fővárosban . Jelentős szerepet játszott a német szecesszió elterjedésében , számos bérház megtervezése fűződik nevéhez . Ezek mellett villák , síremlékek ( így a tószegi Freund családében ) és gyárépületek tervezése is nevéhez fűződik.től kezdve az ezredévi kiállításra épülő Ős-Budavára szórakoztató negyed tervezőirodáját irányította , s a városligetben Ősbudavár középkori házainak együttesét emeltette.ben felvették a Demokratia szabadkőműves páholyba.ben a Magyar Építőművészek Szövetségének legelső elnöke lett . Művészete Vidor főleg a nagypolgárság számára tervezett épületeket , kezdetben művészete Victor Horta belga műépítész alkotásaival mutatott hasonlóságot . A századfordulót követő években épültek meg az első , általa tervezett , a szecesszió stílusjegyeit magukon viselő házai , így például az Egger-villa.ban Bedő Béla számára tervezett , ekkor épült fel a Magyar Szecesszió Házának helyt adó Bedő-ház , amely a mai Honvéd utca alatt található . Az épületen tetten érhető Horta mellett Paul Hankar hatása is , ugyanakkor jellegzetes magyaros mintákkal is bír , így Zsolnay-féle fajanszokkal . 1900 ésközött legalábbépületet tervezett , az írásos források hiányában pontos számot nem tudunk megállapítani . Családja A nagykállói születésű Vidor Zsigmond orvos és a pesti illetőségű Davidsohn Jeanetta gyermeke , a szülők júniusán Pesten házasodtak össze . Vidornak számos testvére volt , így Margit Leó1877 ) , Tekla Hedvig1877 ) , Béla1875 ) , Alfréd Gyula1880 ) , Júliaés Zoltán Sámuel1888 ) . Közülük öten korán meghaltak. júniusán Budapesten , a Józsefvárosban házasságot kötött tószegi Freund Reginával , tószegi Freund Vilmos és Abeles Matild lányával . Fia Vidor Antal Zsigmond ? ) okleveles gépészmérnök . Épületei Házak Ős-Budavára : XIV . Városliget 1902 : VI. Városligeti fasor Egger villa 1903 : VII. Városligeti fasor Schwarz villa 1903 : V . Báthory utca Dawidson-ház V . Honvéd utca Bedő-ház 1906 : VII. Városligeti fasor Vidor villa VI. Liszt Ferenc tér lakóház VIII. Népszínház utca Polgári Serfőzde bérháza/Dreher lakóház VI. Liszt Ferenc tér lakóépület 1907 : VII. Városligeti fasor Wodianer-ház VI. Rippl-Rónai utca gr. Apponyi-ház XI. Kemenes utca villa XI. Kemenes utca Rosenfeld-ház 1912 : V . Falk Miksa uta lakóház 1912 : V . Falk Miksa utca lakóház XIII. Pozsonyi út Palatinus-házak V . Honvéd utca / Alkotmány utca lakóház V . Honvéd utca lakóház V . Honvéd utca lakóház 1914 : II. Ady Endre utca lakóház 1915 : X . Gitár utca / Sörgyár utca Polgári Serfőzde Rt. igazgatósági épülete X. Maglódi út lakóház ( gyártelep kapuépülete ? ( Opaterny Flórissal közösen ) X . Sörgyár utca Kőbányai Polgári Serfőző Rt. igazgatói villája II. Házmán utca Pintér-villa XIV . Hungária Körút ( Mann Józseffel közösen ) a Sínylők Menházának rekonstrukciója , eredetileg apósa , Freund Vilmos tervezte 1928 : V . Váci utca ? \ : XI. a mai Kelenhegyi és Minerva utcák sarkán , ma Minerva utca ( egykor Gyopár u. ) a második világháborúban elpusztult , csak a kapu és kerítés van meg Minden valószínűség szerint ő tervezte a IX. kerületben található Ráday utca alatti , illetve a János Pál pápa tér alatti lakóházakat . Síremlékek Freund Vilmos ( Tószegi-Freund család ) síremléke a Salgótarjáni utcai zsidó temetőben . Vágó László síremléke a Farkasréti temetőben Galéria Írásos műve Kalandozás a szavak világában Hungária Kiadó ) Megjegyzések Jegyzetek Források Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Bp. , Budai-Bernwaliner József ny . https://www.darabanth.com/en/online-auction/308/categories ~Postcards/Hungary~400007/ Budapest-XI-Kelenhegyi-ut-21-es-szam-alatti-villa-eredeti-photo-EK~II1675270 / További információk Berényi Zsuzsanna Ágnes : Budapest és a szabadkőművesség . Bp. , Szerző , Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Bp. ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] Szögi László : Magyarországi diákok németországi egyetemeken és főiskolákon Bp. , Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára , Művészeti lexikon . Fel. szerk . Lajta Edit . Bp. , Akadémiai Kiadó , Gottdank Tibor : Vidor Emil , a műépítész ; Holnap, Bp.,( Az építészet mesterei ) Kapcsolódó szócikk Szecessziós építészet Magyarországon Magyar építészek Szecessziós építészek Magyarországi szabadkőművesek Pestiek 1867-ben született személyek 1952-ben elhunyt személyek