Avidjá (buddhizmus)
Az avidját (szanszkrit, páli: aviddzsá; tibeti fonetikus: ma rigpa) leggyakrabban magyarul "tévelygésnek", "tudatlanságnak", "a helyes felfogás hiányának" vagy "nem-tudásnak" fordítják. Jelentése a buddhizmusban a négy nemes igazság nem teljes értése, a valóság természetének alapvető félreértelmezése. Jelentései:
 A 12 nidána, az újraszületéshez vezető függő keletkezés első láncszeme. 
 A mahájána buddhista hagyományban a három méreg egyike.
 A mahájána-féle Abhidharma tanításokban a hat klésa közül az egyik nem üdvös mentális tényező.
 A théraváda hagyomány tíz béklyója közül az egyik 
 A théraváda-féle Abhidharma tanításokban a móha megfelelője.
A függő keletkezés keretein belül az avidjá szimbóluma a vak vagy bekötött szemű ember.

Áttekintés
Az avidját a buddhizmusban különböző módon vagy szinten magyarázzák. A legalapvetőbb szinten a valóság természetének nemértését jelenti - ennél pontosabban a jelenségek és az önkép helytelen értelmezését illetve félreértését. A legalacsonyabb szinten az avidjá a négy nemes igazság jelentésének és vonzatainak nem teljes megértésére vonatkozik.

Hagyományos meghatározások

Théravada
Bhikkhu Bodhi az Abhidharma tanítások alapján azt állítja, hogy az avidjá a mentális tényezők (csétaszikák) tévedése (moha), amely egy vízzuhataghoz hasonlóan elhomályosítja a dolgok igaz természetének észlelését. Magyarázata szerint a tévelygés (avidjá) természete megegyező a "tévedés" (moha) nem üdvös gyökerével. Amikor a Buddha a mentális tényezőkről beszél pszichológiai értelemben, akkor a "moha" kifejezést használta, amikor a szanszára oksági alapjára utalt, akkor pedig az "avidjá" kifejezést.

Nina van Gorkom szerint a moha nem törődik a valóság igaz természetével, nem ismeri a nevet (náma) és a formát (rúpa), ahogy azok tényleg vannak. A moha a négy nemes igazság ismeretének hiánya: a szenvedés (dukkha), a szenvedés oka, a szenvedés megszüntethetőségének lehetősége, és az ehhez vezető út. Amíg ez a tévelygés fennáll, addig nem szűnik meg a születések és halálok folyamatos, egymást ismétlő köre.

Mahájána
Mipham Rinpocse a mahájána Abhidharma alapján úgy tartja, hogy a tévelygés a cselekedetek és történések törvényeinek és azok okozatainak nemtudása. Ez okoz minden szenvedést.

Az Abhidharma-szamuccsaja szövege szerint az avidjá az, amikor valaki nincs tisztában a saját képességeivel. Az avidjá a téves makacsság alapja, a kétség és az érzékenység a valóság dolgaival szemben.  

A mahájána hagyományban az avidjának két szintje van. Dzigar Kongtrul magyarázata szerint az egyik a jelenségek lényegi természetének teljes nemtudása, illetve a relatív világunk megfelelő olvasatának a nemismerete.

Az első fajta avidjá miatt hiányzik belőlünk a bölcsesség, mivel nem értjük igaz természetünket és az illúzióról és tágas térről azt képzeljük, hogy szilárd és valóságos. A második fajta avidjá a karma törvényeinek és az egymástól való függőség nemtudása, amely a világhoz való helytelen kapcsolódáshoz vezet.

A 12 nádana
Az avidjá a függő keletkezés tizenkét oksági láncolatában az első — a sorozat a karmikus folyamatot ábrázolja, amely az érző lényeket a szanszárában tartja (létforgatag).  

Ácsán Szucsitto magyarázata szerint a függő keletkezés folyamata a tévelygéssel kezdődik (avidjá), amelyet a buddhista ikonográfiában vak vagy bekötött szemű emberként ábrázolnak. Ez a szenvedéshez (dukkha) vezető buszút sofőrje. Az emberek olykor pejoratív értelemben veszik a tévelygést, holott az egyszerűen az ismeret hiánya - a négy nemes igazság tudásának hiánya. Amíg a tévelygés állapota fennáll, addig a tudat folyton keresi a kielégítő állapotot és amikor ezt nem találja, akkor csalódik. A zsák csilit falatozó emberhez szokás hasonlítani, akitől amikor megkérdezik, hogy miért teszi, azt feleli, hogy keresi köztük az édeset. Ez a tévelygés.

Az avidjá megszüntetése 
Az avidját a helyes tudással és megfigyeléssel lehet rendszerszerűen kigyomlálni, a bölcsesség (szanszkrit: pradzsnyá, páli: panná) művelése által. Jártasságot kell szerezni az etikában, koncentrációban és a valóság logikus elemzésében. Általánosságban a buddhizmusban úgy nevezik, hogy követni a nemes nyolcrétű ösvényt. 

A buddhista iskolák gyakorlatai és a filozófia közötti ontológiai, episztemológiai és metafizikai különbségeket  sokan vitatják - buddhista és más nyugati tudósok egyaránt. Azonban filozófiailag és gyakorlatilag megállapítható, hogy az összes iskola használja a koncentrációt (Szamatha) és az elemzést (Vipasszaná) a létezés lehetetlen módjainak megállapítására. Ezek jelennek meg a hétköznapi életben a naiv tudat számára.

Kapcsolódó szócikkek
 Avidja (hinduizmus)
 Klésák (buddhizmus) 
 Mentális tényezők (buddhizmus)
 Három méreg (buddhizmus)
 A tizenkét nidána

Források

Jegyzetek
 Ácsán Szucsitto (2010). Turning the Wheel of Truth: Commentary on the Buddha's First Teaching. Shambhala.
 Bhikkhu Bodhi (2003), A Comprehensive Manual of Abhidhamma, Pariyatti Publishing
 Csogyam Trungpa (1972). "Karma and Rebirth: The Twelve Nidanas, by Chogyam Trungpa Rinpoche." Karma and the Twelve Nidanas, A Sourcebook for the Shambhala School of Buddhist Studies. Vajradhatu Publications.
 14. Dalai Láma (1992). Az élet értelme, fordította és szerkesztette Jeffrey Hopkins, Boston: Wisdom.
 Csigar Kongtrul Rinpocse (2008). Light Comes Through. Shambhala.
 Csongszar Khjence (2004). Gentle Voice #22, September 2004 Issue.
 Herbert V. Guenther &  Leslie S. Kawamura (1975), Mind in Buddhist Psychology: A Translation of Ye-shes rgyal-mtshan's "The Necklace of Clear Understanding" Dharma Publishing. Kindle Edition.
 Erik Pema Kunszang (fordító) (2004). Gateway to Knowledge, Vol. 1. North Atlantic Books.
 Leifer, Ron (1997). The Happiness Project. Snow Lion.
 Mingyur Rinpocse (2007). The Joy of Living: Unlocking the Secret and Science of Happiness. Harmony. Kindle Edition.
 Nina van Gorkom (2010), Cetasikas, Zolag
 Ringu Tulku (2005). Daring Steps Toward Fearlessness: The Three Vehicles of Tibetan Buddhism, Snow Lion.
 Szonam Rincsen (2006). How Karma Works: The Twelve Links of Dependent Arising, Snow Lion.
 Takuan Szoho (szerző), William S. Wilson (fordító) (1986). The Unfettered Mind. Kodansha 

Buddhista fogalmak
Az avidját ( szanszkrit , páli : aviddzsá ; tibeti fonetikus : ma rigpa ) leggyakrabban magyarul " tévelygésnek " , " tudatlanságnak " , " a helyes felfogás hiányának " vagy " nem-tudásnak " fordítják . Jelentése a buddhizmusban a négy nemes igazság nem teljes értése , a valóság természetének alapvető félreértelmezése . Jelentései : Anidána , az újraszületéshez vezető függő keletkezés első láncszeme . A mahájána buddhista hagyományban a három méreg egyike . A mahájána-féle Abhidharma tanításokban a hat klésa közül az egyik nem üdvös mentális tényező . A théraváda hagyomány tíz béklyója közül az egyik A théraváda-féle Abhidharma tanításokban a móha megfelelője . A függő keletkezés keretein belül az avidjá szimbóluma a vak vagy bekötött szemű ember . Áttekintés Az avidját a buddhizmusban különböző módon vagy szinten magyarázzák . A legalapvetőbb szinten a valóság természetének nemértését jelenti - ennél pontosabban a jelenségek és az önkép helytelen értelmezését illetve félreértését . A legalacsonyabb szinten az avidjá a négy nemes igazság jelentésének és vonzatainak nem teljes megértésére vonatkozik . Hagyományos meghatározások Théravada Bhikkhu Bodhi az Abhidharma tanítások alapján azt állítja , hogy az avidjá a mentális tényezők ( csétaszikák ) tévedése ( moha ) , amely egy vízzuhataghoz hasonlóan elhomályosítja a dolgok igaz természetének észlelését . Magyarázata szerint a tévelygés ( avidjá ) természete megegyező a " tévedés " ( moha ) nem üdvös gyökerével . Amikor a Buddha a mentális tényezőkről beszél pszichológiai értelemben , akkor a " moha " kifejezést használta , amikor a szanszára oksági alapjára utalt , akkor pedig az " avidjá " kifejezést . Nina van Gorkom szerint a moha nem törődik a valóság igaz természetével , nem ismeri a nevet ( náma ) és a formát ( rúpa ) , ahogy azok tényleg vannak . A moha a négy nemes igazság ismeretének hiánya : a szenvedés ( dukkha ) , a szenvedés oka , a szenvedés megszüntethetőségének lehetősége , és az ehhez vezető út . Amíg ez a tévelygés fennáll , addig nem szűnik meg a születések és halálok folyamatos , egymást ismétlő köre . Mahájána Mipham Rinpocse a mahájána Abhidharma alapján úgy tartja , hogy a tévelygés a cselekedetek és történések törvényeinek és azok okozatainak nemtudása . Ez okoz minden szenvedést . Az Abhidharma-szamuccsaja szövege szerint az avidjá az , amikor valaki nincs tisztában a saját képességeivel . Az avidjá a téves makacsság alapja , a kétség és az érzékenység a valóság dolgaival szemben . A mahájána hagyományban az avidjának két szintje van . Dzigar Kongtrul magyarázata szerint az egyik a jelenségek lényegi természetének teljes nemtudása , illetve a relatív világunk megfelelő olvasatának a nemismerete . Az első fajta avidjá miatt hiányzik belőlünk a bölcsesség , mivel nem értjük igaz természetünket és az illúzióról és tágas térről azt képzeljük , hogy szilárd és valóságos . A második fajta avidjá a karma törvényeinek és az egymástól való függőség nemtudása , amely a világhoz való helytelen kapcsolódáshoz vezet . Anádana Az avidjá a függő keletkezés tizenkét oksági láncolatában az első — a sorozat a karmikus folyamatot ábrázolja , amely az érző lényeket a szanszárában tartja ( létforgatag ) . Ácsán Szucsitto magyarázata szerint a függő keletkezés folyamata a tévelygéssel kezdődik ( avidjá ) , amelyet a buddhista ikonográfiában vak vagy bekötött szemű emberként ábrázolnak . Ez a szenvedéshez ( dukkha ) vezető buszút sofőrje . Az emberek olykor pejoratív értelemben veszik a tévelygést , holott az egyszerűen az ismeret hiánya - a négy nemes igazság tudásának hiánya . Amíg a tévelygés állapota fennáll , addig a tudat folyton keresi a kielégítő állapotot és amikor ezt nem találja , akkor csalódik . A zsák csilit falatozó emberhez szokás hasonlítani , akitől amikor megkérdezik , hogy miért teszi , azt feleli , hogy keresi köztük az édeset . Ez a tévelygés . Az avidjá megszüntetése Az avidját a helyes tudással és megfigyeléssel lehet rendszerszerűen kigyomlálni , a bölcsesség ( szanszkrit : pradzsnyá , páli : panná ) művelése által . Jártasságot kell szerezni az etikában , koncentrációban és a valóság logikus elemzésében . Általánosságban a buddhizmusban úgy nevezik , hogy követni a nemes nyolcrétű ösvényt . A buddhista iskolák gyakorlatai és a filozófia közötti ontológiai , episztemológiai és metafizikai különbségeket sokan vitatják - buddhista és más nyugati tudósok egyaránt . Azonban filozófiailag és gyakorlatilag megállapítható , hogy az összes iskola használja a koncentrációt ( Szamatha ) és az elemzést ( Vipasszaná ) a létezés lehetetlen módjainak megállapítására . Ezek jelennek meg a hétköznapi életben a naiv tudat számára . Kapcsolódó szócikkek Avidja ( hinduizmus ) Klésák ( buddhizmus ) Mentális tényezők ( buddhizmus ) Három méreg ( buddhizmus ) A tizenkét nidána Források Jegyzetek Ácsán Szucsitto Turning the Wheel of Truth : Commentary on the Buddha's First Teaching . Shambhala . Bhikkhu Bodhi A Comprehensive Manual of Abhidhamma , Pariyatti Publishing Csogyam Trungpa " Karma and Rebirth : The Twelve Nidanas , by Chogyam Trungpa Rinpoche . " Karma and the Twelve Nidanas , A Sourcebook for the Shambhala School of Buddhist Studies . Vajradhatu Publications . Dalai Láma Az élet értelme , fordította és szerkesztette Jeffrey Hopkins , Boston : Wisdom . Csigar Kongtrul Rinpocse Light Comes Through . Shambhala . Csongszar Khjence Gentle Voice #22 , SeptemberIssue . Herbert V . Guenther & Leslie S. Kawamura Mind in Buddhist Psychology : A Translation of Ye-shes rgyal-mtshan's " The Necklace of Clear Understanding " Dharma Publishing . Kindle Edition . Erik Pema Kunszang ( fordító ) Gateway to Knowledge , Vol . North Atlantic Books . Leifer , Ron The Happiness Project . Snow Lion . Mingyur Rinpocse The Joy of Living : Unlocking the Secret and Science of Happiness . Harmony . Kindle Edition . Nina van Gorkom Cetasikas , Zolag Ringu Tulku Daring Steps Toward Fearlessness : The Three Vehicles of Tibetan Buddhism , Snow Lion . Szonam Rincsen How Karma Works : The Twelve Links of Dependent Arising , Snow Lion . Takuan Szoho ( szerző ) , William S. Wilson ( fordító ) The Unfettered Mind . Kodansha Buddhista fogalmak