Vuktil
Vuktil () város Oroszországban, Komiföldön, az azonos nevű önkormányzati járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése, éghajlata 
Az Urál előhegyeiben, Sziktivkartól 575 km-re északkeletre, a Pecsora jobb partján fekszik, a Vuktil folyó torkolata közelében.

Az 1979–2004 között mért adatok szerint a levegő évi középhőmérséklete: -1,3 °C. A januári középhőmérséklet -17,9 °C, a júliusi 16,2 °C. Az 1979 és 2006 közötti időszakban mért legalacsonyabb hőmérséklet –50,1 °C (1986. december), a legmagasabb 34,2 °C (1990. július).

Története, gazdasága 
Az azonos nevű földgázlelőhely központja, a földgáz kitermelésére alapozva jött létre. A területen 1962-ben kezdték mélyíteni az első fúrást, és 1964 őszén tört fel először földgáz.

A várost hivatalosan 1966 decemberében jegyezték be, még településként, és a közeli Vuktil folyóról nevezték. A folyónév egy ősi finnugor охт, ухт (kb. jelentése 'folyó, mellékág') alakból keletkezett. Vuktil 1975-ben járási székhely lett, 1984 óta város.

A kitermelt földgázzal onnan indul ki délnyugat felé a Szijanyije szevera ('északi fény') elnevezésű, Vuktil–Uhta–Torzsok távolsági földgázvezeték. Építését 1967-ben kezdték meg Uhta felé és nagyrészt néptelen, nyaranta kiterjedt mocsarakkal borított területen végezték.

A két várost közút köti össze (nem aszfaltozott), de a Pecsorán át nincs híd (2014-ben), csak komp átkelőhely. Távolsága Uhtától közúton (Nyizsnyij Ogyeszen át) 210 km, légvonalban 181 km.

Népesség 
1959-ben 100 lakosa volt.
1979-ben 16 767 lakosa volt.
1989-ben 19 330 lakosa volt.
2002-ben 14 472 lakosa volt.
2010-ben 12 356 lakosa volt, melynek 76,2%-a orosz, 8,8%-a ukrán, 6%-a komi, 1,9%-a tatár, 1,4%-a csuvas és 1,4%-a fehérorosz.

Jegyzetek

Források 

Komiföld települései
Vuktil ( ) város Oroszországban , Komiföldön , az azonos nevű önkormányzati járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése , éghajlata Az Urál előhegyeiben , Sziktivkartólkm-re északkeletre , a Pecsora jobb partján fekszik , a Vuktil folyó torkolata közelében . Az2004 között mért adatok szerint a levegő évi középhőmérséklete:3 °C. A januári középhőmérséklet9 °C , a júliusi2 °C. Azésközötti időszakban mért legalacsonyabb hőmérséklet –50,1 °C december ) , a legmagasabb2 °C július ) . Története , gazdasága Az azonos nevű földgázlelőhely központja , a földgáz kitermelésére alapozva jött létre . A területenben kezdték mélyíteni az első fúrást , ésőszén tört fel először földgáz . A várost hivatalosandecemberében jegyezték be , még településként , és a közeli Vuktil folyóról nevezték . A folyónév egy ősi finnugor охт , ухт ( kb. jelentése 'folyó , mellékág' ) alakból keletkezett . Vuktilben járási székhely lett,óta város . A kitermelt földgázzal onnan indul ki délnyugat felé a Szijanyije szevera ( 'északi fény' ) elnevezésű , Vuktil–Uhta–Torzsok távolsági földgázvezeték . Építésétben kezdték meg Uhta felé és nagyrészt néptelen , nyaranta kiterjedt mocsarakkal borított területen végezték . A két várost közút köti össze ( nem aszfaltozott ) , de a Pecsorán át nincs hídben ) , csak komp átkelőhely . Távolsága Uhtától közúton ( Nyizsnyij Ogyeszen át) km , légvonalbankm . Népesség 1959-benlakosa volt . 1979-ben767 lakosa volt . 1989-ben330 lakosa volt . 2002-ben472 lakosa volt . 2010-ben356 lakosa volt , melynek2%-a orosz,8%-a ukrán,-a komi,9%-a tatár,4%-a csuvas és4%-a fehérorosz . Jegyzetek Források Komiföld települései