Šopot
Šopot falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 30, közúton 43 km-re délkeletre, községközpontjától 3 km-re délnyugatra Dalmácia északi részén, Ravni kotar síkságán, a Zágráb-Split autópálya mellett, a benkovaci kijárat közelében fekszik.

Története
A falu területe valószínűleg már a kora középkorban lakott volt. Itt találták meg a korai horvát történelem egyik legjelentősebb leletét egy Branimir fejedelem nevét tartalmazó 9. századi feliratot. 1928-ban horvát régészek a Grubica nevű magaslat alatti „Crkvina” nevű helyen egy középkori templom maradványait tárták fel. A romok közül kerültek elő az egykori oltár előépítményének részei egy kora román stílusú díszesen faragott mészkő gerenda és az egykori háromszög alakú oromzat, melyeket latin nyelvű felirat látható: „+BRANIMIRO COM(ES) DUX CRUATORV(M) COGIT(AVIT)” Ez a történelem első olyan írott forrása, amely (bár latinul) említi a horvát népnevet. Az oromzat díszítésén kereszt, két madár és növényi ornamentika látható. A falu nevét a közelében található azonos nevű forrásról kapta, ahol a feltételezések szerint a középkorban horvát törzsi gyűlést is tartottak és Branimir valahol ennek közelében építtette fel a templomot.

Területe a 15. századtól 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 130, 1910-ben 204 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának csaknem 70 százaléka horvát, 28 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb megszállás alá került. A szerb szabadcsapatok a jugoszláv néphadsereg támogatásával háborús bűntettet követtek el az itteni horvát lakossággal szemben, melynek tizenegy helyi lakos esett áldozatául. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakossága elmenekült és azóta is csak nagyon kevesen tértek vissza. A településnek 2011-ben 281 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Középkori templom alapfalai a Crkvina nevű helyen. A šopoti felirat lelőhelye. A templom 12,5 x 6 méter méretű egyhajós épület, keleten trapéz alakú apszissal, nyugaton a narthex belső falának egy részével. Az alapfalak 42 centiméter magasságig maradtak fenn. A stílusjegyek szerint a kora középkori lelőhelyek közé tartozik, melyek Branimir fejedelem idejére, a 9. századra nyúlnak vissza. A templom körül temető található, ahol a temetkezés folytonossága a 9. és a 14. század között állt fenn.
Szent Nediljica tiszteletére szentelt kápolnáját 1992-ben a szerbek lerombolták. 2003-ban Benkovac város és a helyiek anyagi hozzájárulásával építették újjá és a háborús áldozatok emlékkápolnájaként szentelték fel.

Jegyzetek

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 A Zadarkilist cikke az 1992-es eseményekről 

Zára megye települései
Šopot falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délnyugatra Dalmácia északi részén , Ravni kotar síkságán , a Zágráb-Split autópálya mellett , a benkovaci kijárat közelében fekszik . Története A falu területe valószínűleg már a kora középkorban lakott volt . Itt találták meg a korai horvát történelem egyik legjelentősebb leletét egy Branimir fejedelem nevét tartalmazó századi feliratot.ban horvát régészek a Grubica nevű magaslat alatti „ Crkvina” nevű helyen egy középkori templom maradványait tárták fel . A romok közül kerültek elő az egykori oltár előépítményének részei egy kora román stílusú díszesen faragott mészkő gerenda és az egykori háromszög alakú oromzat , melyeket latin nyelvű felirat látható : „ +BRANIMIRO COM( ES ) DUX CRUATORV( M ) COGIT( AVIT) ” Ez a történelem első olyan írott forrása , amely ( bár latinul ) említi a horvát népnevet . Az oromzat díszítésén kereszt , két madár és növényi ornamentika látható . A falu nevét a közelében található azonos nevű forrásról kapta , ahol a feltételezések szerint a középkorban horvát törzsi gyűlést is tartottak és Branimir valahol ennek közelében építtette fel a templomot . Területe a századtólig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságának csaknemszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt.szeptember ében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb megszállás alá került . A szerb szabadcsapatok a jugoszláv néphadsereg támogatásával háborús bűntettet követtek el az itteni horvát lakossággal szemben , melynek tizenegy helyi lakos esett áldozatául. augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakossága elmenekült és azóta is csak nagyon kevesen tértek vissza . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Középkori templom alapfalai a Crkvina nevű helyen . A šopoti felirat lelőhelye . A templom5 xméter méretű egyhajós épület , keleten trapéz alakú apszissal , nyugaton a narthex belső falának egy részével . Az alapfalakcentiméter magasságig maradtak fenn . A stílusjegyek szerint a kora középkori lelőhelyek közé tartozik , melyek Branimir fejedelem idejére , a századra nyúlnak vissza . A templom körül temető található , ahol a temetkezés folytonossága a és a század között állt fenn . Szent Nediljica tiszteletére szentelt kápolnájátben a szerbek lerombolták.ban Benkovac város és a helyiek anyagi hozzájárulásával építették újjá és a háborús áldozatok emlékkápolnájaként szentelték fel . Jegyzetek További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja A Zadarkilist cikke azes eseményekről Zára megye települései