Mazán Kálmán
Mazán Kálmán (Budapest, 1929. február 28. – Kiskunhalas, 2002.) textilmérnök, kötőipari szakértő, a volt Halasi Kötöttárugyár termelési főmérnöke.

Életpályája, munkássága

A kötő szakmát már gyermekkorában, a család kötő üzemében megismerte és megszerette. Az érettségi vizsga letétele után itt lett kötő tanuló, majd kötő segéd. 1949-ben felvették a Budapesti Műszaki Egyetem gépészmérnöki karára, ahol 1953-ban a textilgépész szakon szerzett mérnöki oklevelet.

Mérnökként első munkahelye a Váci Kötöttárugyár volt, de rövidesen meghívást kapott a Budapesti Műszaki Egyetem Vékássy Alajos vezette II. Textiltechnológia Tanszékére, ahol akkor a kötő- és konfekcióipar oktatása folyt. Innen 1955-ben az akkor alakult Kötszövőipari Mintázó Üzembe helyezték át, itt a kötőipar műszaki tájékoztató szolgálatánál angol és német szakfolyóiratok cikkeinek fordításait végezte és részt vett a mintagyártási feladatok kidolgozásában is. 1957-ben kinevezték a kötő üzemrész osztályvezetőjévé, de emellett vezette az iparági gyártmányfejlesztési csoportot is, amelynek feladata a kötő iparághoz tartozó vállalatok gyártmányfejlesztési munkájának irányítása volt.

A Kötszövőipari Mintázó Üzem 1963-ban megszűnt, ekkor Mazán Kálmánt a Textilipari Kutató Intézethez (TKI) helyezték át és a kötő osztály vezetésével bízták meg. Innen 1965-ben a Hungarotex Textilkülkereskedelmi Vállalat műszaki fejlesztési osztályára került, ahol az exportfejlesztések elősegítését célzó iparfejlesztési-beruházások kérdéseivel foglalkozott, de emellett másodállásban megtartotta a TKI-ben is korábbi beosztását.

A Hungarotex után útja 1970-ben a Hódmezővásárhelyi Divatkötöttárugyárhoz (HÓDIKÖT) vezetett. Itt műszaki-gazdasági tanácsadóként a vállalati rekonstrukció elvi előkészítése és a gépbeszerzésekre vonatkozó javaslatok kidolgozása volt a feladata.
Amikor a Könnyipari Minisztérium elhatározta, hogy Kiskunhalason korszerű, új felsőruházati kötöttárugyárat létesít, a technológiai berendezésekre vonatkozó javaslatok összeállítását Mazán Kálmánra bízták, majd 1975-ben az akkor már építés alatt álló Halasi Kötöttárugyárhoz helyezték át, a gépbeszerzések előkészítésének feladatával. A gyár megindulásakor termelési főmérnöknek nevezték ki és ezt a munkakört töltötte be 1990-ig, nyugdíjba vonulásáig.

Szaktudását nyugdíjasként is tovább hasznosította, a Halasi Kötöttárugyár megszűnését követően az annak helyén alakult Ertex Kft.-nél dolgozott 2002-ben bekövetkezett haláláig.

Igen széles körű szakismereteit, valamint angol és német nyelvismeretét felhasználva, pályafutása alatt a Könnyűipari Minisztérium és más hivatalos szervek és vállalatok számos alkalommal kérték ki a véleményét a kötőipart érintő szakmai kérdésekben. Óraadó tanárként általános gépészeti ismereteket tanított a Bláthy Ottó Villamosgépgyártó Technikum esti tagozatán, kötéstant és kötéstechnológiát az Iparművészeti Főiskolán, rendszeresen készített fordításokat az Országos Műszaki Könyvtár részére. Több kötőipari szakkönyv szerzője ill. társszerzője volt, publikációi jelentek meg a Magyar Textiltechnikában és a Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesület kötő szakosztálya által kiadott Kötőipari Szemlében, előadásokat tartott hazai és nemzetközi textilipari konferenciákon.

A Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesületnek aktív tagja volt, folyamatosan részt vett a kötő szakosztály vezetőségének munkájában, amiért 1963-ban a Könnyűipar Kiváló Dolgozója kitüntetésben részesítették. A honvédségi ruházat korszerűsítése terén végzett munkájáért 1967-ben a Honvédelmi Érdemérem kitüntetést vehette át.

Források 
 Szellemi Örökségünk album, Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesület, Budapest

Textilipar
Magyar mérnökök
Magyar textilmérnökök
1929-ben született személyek
2002-ben elhunyt személyek
Mazán Kálmán ( Budapest , február – Kiskunhalas , ) textilmérnök , kötőipari szakértő , a volt Halasi Kötöttárugyár termelési főmérnöke . Életpályája , munkássága A kötő szakmát már gyermekkorában , a család kötő üzemében megismerte és megszerette . Az érettségi vizsga letétele után itt lett kötő tanuló , majd kötő segéd.ben felvették a Budapesti Műszaki Egyetem gépészmérnöki karára , aholban a textilgépész szakon szerzett mérnöki oklevelet . Mérnökként első munkahelye a Váci Kötöttárugyár volt , de rövidesen meghívást kapott a Budapesti Műszaki Egyetem Vékássy Alajos vezette II. Textiltechnológia Tanszékére , ahol akkor a kötő- és konfekcióipar oktatása folyt . Innenben az akkor alakult Kötszövőipari Mintázó Üzembe helyezték át , itt a kötőipar műszaki tájékoztató szolgálatánál angol és német szakfolyóiratok cikkeinek fordításait végezte és részt vett a mintagyártási feladatok kidolgozásában is.ben kinevezték a kötő üzemrész osztályvezetőjévé , de emellett vezette az iparági gyártmányfejlesztési csoportot is , amelynek feladata a kötő iparághoz tartozó vállalatok gyártmányfejlesztési munkájának irányítása volt . A Kötszövőipari Mintázó Üzemban megszűnt , ekkor Mazán Kálmánt a Textilipari Kutató Intézethez ( TKI ) helyezték át és a kötő osztály vezetésével bízták meg . Innenben a Hungarotex Textilkülkereskedelmi Vállalat műszaki fejlesztési osztályára került , ahol az exportfejlesztések elősegítését célzó iparfejlesztési-beruházások kérdéseivel foglalkozott , de emellett másodállásban megtartotta a TKI-ben is korábbi beosztását . A Hungarotex után útjaben a Hódmezővásárhelyi Divatkötöttárugyárhoz ( HÓDIKÖT ) vezetett . Itt műszaki-gazdasági tanácsadóként a vállalati rekonstrukció elvi előkészítése és a gépbeszerzésekre vonatkozó javaslatok kidolgozása volt a feladata . Amikor a Könnyipari Minisztérium elhatározta , hogy Kiskunhalason korszerű , új felsőruházati kötöttárugyárat létesít , a technológiai berendezésekre vonatkozó javaslatok összeállítását Mazán Kálmánra bízták , majdben az akkor már építés alatt álló Halasi Kötöttárugyárhoz helyezték át , a gépbeszerzések előkészítésének feladatával . A gyár megindulásakor termelési főmérnöknek nevezték ki és ezt a munkakört töltötte beig , nyugdíjba vonulásáig . Szaktudását nyugdíjasként is tovább hasznosította , a Halasi Kötöttárugyár megszűnését követően az annak helyén alakult Ertex Kft.-nél dolgozottben bekövetkezett haláláig . Igen széles körű szakismereteit , valamint angol és német nyelvismeretét felhasználva , pályafutása alatt a Könnyűipari Minisztérium és más hivatalos szervek és vállalatok számos alkalommal kérték ki a véleményét a kötőipart érintő szakmai kérdésekben . Óraadó tanárként általános gépészeti ismereteket tanított a Bláthy Ottó Villamosgépgyártó Technikum esti tagozatán , kötéstant és kötéstechnológiát az Iparművészeti Főiskolán , rendszeresen készített fordításokat az Országos Műszaki Könyvtár részére . Több kötőipari szakkönyv szerzője ill. társszerzője volt , publikációi jelentek meg a Magyar Textiltechnikában és a Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesület kötő szakosztálya által kiadott Kötőipari Szemlében , előadásokat tartott hazai és nemzetközi textilipari konferenciákon . A Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesületnek aktív tagja volt , folyamatosan részt vett a kötő szakosztály vezetőségének munkájában , amiértban a Könnyűipar Kiváló Dolgozója kitüntetésben részesítették . A honvédségi ruházat korszerűsítése terén végzett munkájáértben a Honvédelmi Érdemérem kitüntetést vehette át . Források Szellemi Örökségünk album , Textilipari Műszaki és Tudományos Egyesület , Budapest Textilipar Magyar mérnökök Magyar textilmérnökök 1929-ben született személyek 2002-ben elhunyt személyek