2016-os amerikai elnökválasztás
Az érvényes jogszabályoknak megfelelően 2016. november 8-án, kedden az Amerikai Egyesült Államokban elnökválasztást tartottak. Az előírások szerint aznap az egyes államok és egyéb területek lakói megválasztották az elektori kollégium tagjait, akik 2016. december 19-én formálisan is megválasztották az elnököt és az alelnököt. Őket aztán 2017. január 20-án, pénteken iktatták be a hivatalukba. Az elnökválasztással egy időben választják meg a 115. kongresszus tagjait (a teljes képviselőházat és a szenátus egyharmadát.) A választást a Republikánus Párt jelöltje, Donald Trump nyerte.

A választhatóság feltételei 
Az alkotmány a választhatóság feltételéül a legalább harmincöt éves életkort írja elő, valamint azt, hogy a jelölt született amerikai állampolgár legyen, továbbá követelmény az is, hogy a jelölt 14 éve állandó lakhellyel rendelkezzen az Egyesült Államokban. Emellett a huszonkettedik alkotmánymódosítás értelmében nem lehet elnökké választani azt, akit már kétszer elnökké választottak, és mint bármely más szövetségi tisztviselő, az elnök sem lehet a törvényhozás tagja. Konkrétan a hivatalban lévő Barack Obama elnök nem indulhatott az újraválasztásért.

A 2016-os választási kampányban ismét vita tárgya volt az állampolgársági kritérium pontos jelentése. Az alkotmány konkrétan úgy fogalmaz, hogy az elnök „született állampolgára” kell legyen az Egyesült Államoknak („natural-born Citizen [...] of the United States”), de nem magyarázza meg a kifejezés konkrét jelentését. Egyesek ezt úgy értelmezik, hogy elnök csak az lehet, aki az Egyesült Államok területén született, mások szerint viszont a szabály azt jelenti, hogy olyan személy is lehet elnök, aki bár külföldön született, de születésétől fogva amerikai állampolgár. A 2016-os kampány során Ted Cruz kapcsán merült fel a kérdés, Cruz ugyanis a kanadai Calgaryban született, amerikai állampolgárságú anyától, így az alkotmányos szabály szigorúbb értelmezésének nem felel meg, de a kevésbé szigorú értelmezés szerint teljesíti az állampolgársági feltételt.

Előválasztások

Demokrata Párt 
Lásd még: Az Egyesült Államok Demokrata Pártja

Hillary Clinton, az egykori amerikai First Lady, New York állam volt szenátora, az Egyesült Államok korábbi külügyminisztere, valamint a 2008-as elnökválasztás során is esélyes induló volt az első demokrata, aki egy videó keretein belül bejelentette indulását a demokrata elnökjelölti tisztségért, 2015. április 12-én. A 2015-ös országos közvélemény-kutatások kimutatták, hogy Clinton a legesélyesebb induló a 2016-os elnökválasztáson, de komoly kihívással nézhet szembe a független vermonti szenátor, Bernie Sanders személyében. Sanders lett a második hivatalos jelölt, miután április 30-án bejelentette indulását a demokrata elnökjelölési tisztségre. 2015. augusztusára a mérések alapján a Clinton és Sanders közti különbség minimálisra csökkent. Maryland állam korábbi kormányzója, Martin O’Malley volt a harmadik, aki május 30-án bejelentette indulását. További három amerikai politikus jelentette még be, hogy megmérettetné magát a demokrata elnökjelölti tisztségért, köztük volt a korábbi független Rhode Island-i kormányzó, Lincoln Chafee, a volt virginiai szenátor, Jim Webb, és a Harvard Egyetem jogi professzora, Lawrence Lessig. Utóbbi három később mind visszamondta indulási szándékát. A korábbi Delaware állam szenátora, és a verseny alatt az amerikai alelnöki tisztséget is betöltő Joe Biden, október 21-én, a sokáig tartó spekulációk után jelentette be, hogy nem indul az elnökjelöltségért.

Az elnökjelöltségért folyó verseny június 8-án Hilary Clinton elsöprő győzelmével zárult. A volt külügyminiszter mind a szavazók, mind pedig az el nem kötelezett szuperküldöttek körében jelentős különbséggel tudott nyerni (2780 delegált támogatását szerezte meg, míg Bernie Sanders csak 1876-ot).

Visszalépett demokrata jelöltek

Demokrata előválasztások 
{| class="wikitable sortable" style="font-size:12px; text-align: center;"
|- 
! rowspan="2" |Választás
! rowspan="2" |Állam
! colspan="2" |Jelöltek
|-
!Clinton
!Sanders
|- style="background:#e9e9e9"
!Február 1.
!Iowa
|701 (49,9%)
|697 (49,6%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Február 9.
!New Hampshire
|95 324 (38,2%)
|152 181 (61,0%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Február 20.
!Nevada
|6316 (52,6%)
|5678 (47,3%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Február 27.
!Dél-Karolina
|272 379 (73,4%)
|96 498 (26,0%)
|- style="background:#e9e9e9"
! rowspan="12" |Március 1.
Szuperkedd
!Alabama
|309 071 (77,9%)
|76 059 (19,2%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Amerikai Szamoa
|162 (68,4%)
|61 (25,7%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Arkansas
|146 057 (66,1%)
|66 236 (30,0%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Colorado
|49 789 (40,3%)
|72 846 (59,0%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Georgia
|543 008 (71,3%)
|214 332 (28,2%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Massachusetts
|603 784 (50,1%)
|586 716 (48,7%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Minnesota
|73 510 (38,4%)
|118 135 (61,6%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Oklahoma
|139 338 (41,5%)
|174 054 (51,9%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Tennessee
|245 304 (66,1%)
|120 333 (32,4%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Texas
|935 080 (65,2%)
|475 561 (33,2%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Vermont
|18 335 (13,6%)
|115 863 (86,1%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Virginia
|503 358 (64,3%)
|275 507 (35,2%)
|- style="background:#e9e9e9" 
! rowspan="3" |Március 5.
!Kansas
|12 593 (32,3%)
|26 450 (67,7%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Louisiana
|221 615 (71,1%)
|72 240 (23,2%)
|- style="background:#e9e9e9"
!Nebraska
|14 340 (42,9%)
|19 120 (57,1%)
|-
!Március 6.
!Maine
|1232 (35,5%)
!2231 (64,3%)
|-
!Március 1.–8.
!Külföldi demokraták
|10 689 (30,9%)
|23 779 (68,9%)
|-
! rowspan="2" |Március 8.
!Michigan
|581 775 (48,3%)
|598 943 (49,7%)
|-
!Mississippi
|182 447 (82,6%)
|36 348 (16,5%)
|-
!Március 12.
!Északi-Mariana-szigetek
|102 (54,0%)
|65 (34,4%)
|-
! rowspan="5" |Március 15.
!Florida
|1 101 414 (64,4%)
|568 839 (33,3%)
|-
!Illinois
|1 039 555 (50,6%)
|999 494 (48,6%)
|-
!Missouri
|312 285 (49,6%)
|310 711 (49,4%)
|-
!Észak-Karolina
|622 919 (54,5%)
|467 143 (40,9%)
|-
!Ohio
|696 681 (56,1%)
|535 395 (43,1%)
|-
! rowspan="3" |Március 22.
!Arizona
|262 459 (56,3%)
|192 962 (41,4%)
|-
!Idaho
|5065 (21,2%)
|18 640 (78,0%)
|-
!Utah
|15 666 (20,3%)
|61 333 (79,3%)
|-
! rowspan="3" |Március 26.
!Alaszka
|2146 (20,2%)
|8447 (79,6%)
|-
!Hawaii
|10 125 (30,0%)
|23 530 (69,8%)
|-
!Washington
|7140 (27,1%)
|19 159 (72,7%)
|-
!Április 5.
!Wisconsin
|432 767 (43,1%)
|567 936 (56,6%)
|-
!Április 9.
!Wyoming
|124 (44,3%)
|156 (55,7%)
|-
!Április 19.
!New York
|1 133 980 (57,5%)
|820 056 (41,6%)
|-
! rowspan="5" |Április 26.
!Connecticut
|170 080 (51,8%)
|152 415 (46,4%)
|-
!Delaware
|55 950 (59,8%)
|36 659 (39,2%)
|-
!Maryland
|533 661 (63,0%)
|281 705 (33,3%)
|-
!Pennsylvania
|918 694 (55,6%)
|719 960 (43,6%)
|-
!Rhode Island
|52 749 (43,3%)
|66 993 (54,7%)
|-
!Május 3.
!Indiana
|303 387 (47,5%)
|335 261 (52,5%)
|-
!Május 7.
!Guam
|777 (59,5%)
|528 (40,5%)
|-
! rowspan="2" |Május 10.
!Nebraska
|41 819 (53,3%)
|36 691 (46,7%)
|-
!Nyugat-Virginia
|86 359 (35,8%)
|123 865 (51,4%)
|-
! rowspan="2" |Május 17.
!Kentucky
|212 549 (46,8%)
|210 626 (46,3%)
|-
!Oregon
|219 139 (45,7%)
|260 179 (54,3%)
|-
!Június 4.
!Amerikai Virgin-szigetek
|1308 (84,2%)
|186 (12,2%)
|-
!Június 5.
!Puerto Rico
|36 026 (59,38%)
|22 768 (37,53%)
|-
! rowspan="6" |Június 7.
!Kalifornia
|2 423 562 (54,9%)
|1 952 805 (44,2%)
|-
!Montana
|55 134 (44,6%)
|63 078 (51,0%)
|-
!New Jersey
|516 491 (63,30%)
|299 511 (36,70%)
|-
!Új-Mexico
|110 506 (51,5%)
|104 006 (48,5%)
|-
!Észak-Dakota
|106 (26,04%)
|258 (63,39%)
|-
!Dél-Dakota
|27 047 (51,03%)|25 959 (48,97%)
|-
!Június 14.
!Washington D.C.
|75 223 (77,8%)|20 137 (20,8%)
|-
! colspan="2" |Összesített
!13 297 176 (55,4%)!10 247 986
(42,7%)
|}

 Republikánus Párt 

Lásd még: Az Egyesült Államok Republikánus Pártja

A Texas állam szenátori tisztségét betöltő Ted Cruz volt az első republikánus politikus, aki kifejtette indulási szándékát az elnökjelöltségi posztra, 2015. március 23-án. Az ő bejelentését követte április 7-én Kentucky állam szenátora, Rand Paul.Marco Rubio, floridai szenátor volt a következő jelölt, aki hivatalosan április 13-án jelentette be indulási szándékát. Az idegsebész Ben Carson, és az üzletasszony Carly Fiorina ugyanazon napon, május 4-én jelezték, hogy megmérettetnék magukat. Rájuk egy napra, Mike Huckabee, a 2008-as választások egy esélyese is bejelentette, valamint Rick Santorum, a 2012-es választások egy esélyese is, május 27-én jelezte, hogy indul a tisztségért. A korábban három cikluson keresztül New York állam kormányzói tisztségét betöltő, magyar származású George Pataki is bejelentette, hogy indul a 2016-os elnöki posztért republikánus színekben. További hat jelölt jelezte még, hogy kampányolni fog a republikánus elnökjelölti tisztségért, sorrendben, az Dél-Karolinai szenátor, Lindsey Graham, a volt texasi kormányzó, Rick Perry, a korábbi floridai kormányzó, Jeb Bush, az üzletember, Donald Trump, New Jersey kormányzója, Chris Christie, és Ohio állam kormányzója, John Kasich.

 Visszalépett republikánus jelöltek 

 Republikánus előválasztások 

Forrás:  USA Today and  The Green Papers

 Egyéb pártok 
Jelen listában azon pártok kerültek felsorolásra, amelyek a 2012-es választáson országosan mérhető eredményt (0,04%-nál többet) értek el, illetve 2016-ban esélyes, hogy akár elektori szavazatokat is szerezhetnek. Rajtuk kívül még több mint 50 fő indul az elnökségért. Megfelelő számú ajánlás esetén lehetett felkerülni az állami szavazólapra, az ezt el nem elért, de szintén egy bizonyos (államonként eltérő számú) ajánlás esetén a szavazólapra a szavazó ráírhatja a jelölt nevét, s rá szavazhat. Ahol ezt a szintű ajánlást sem sikerült elérni, ott az adott jelöltre nem lehet szavazni.  

Konvenciók
Demokrata konvenció

A demokrata jelöltállító ülést 2016. július 25. és július 28. között rendezték meg Philadelphiában, a Philadelphia 76ers csapat stadionjában. A demokratáknál ugyan hivatalosan nem lépett vissza Bernie Sanders, de egyértelműen jelezte, hogy támogatja Hillary Clinton elnökjelöltségét. Bill Clinton exelnök mellett beszédet mondtak Barack Obama, Joe Biden alelnök, Michelle Obama first lady, valamint a demokraták képviselőházi és szenátusi vezetői is. Az eseményt jelentősen befolyásolta, hogy a WikiLeaks nyilvánosságra hozta a pártvezetésnek megfelelő Demokrata Nemzeti Bizottság (DNC) belső levelezésének egy részét, amikből az derült ki, hogy Clintonnak lejtett a pálya a pártvezetésen belül a Sanders elleni küzdelem alatt.

Az ülés második napján zajlott le a formális elnökjelölt-választás, amelyen a nem hivatalos végeredmény 2842–1865 lett Clinton javára, 6-an nem szavaztak. Sanders támogatóinak egy része (már a konvenció alatt, de utána az utcán) spontán tüntetésbe kezdett, mivel nem értettek egyet a választás eredményével. Egyúttal megválasztották Tim Kainet alelnökjelöltnek.

A konvenció harmadik napján a leköszönő alelnök, valamint elnök szólalt fel. Joe Biden alelnök  arról beszélt, hogy soha nem volt még nemzetbiztonsági kérdésekben annyira felkészületlen elnökjelölt, mint most Trump, a republikánus elnökjelölt. Barack Obama beszédében a korábbi leköszönő elnökökhöz képest aktívabban támadta a másik párt rivális jelöltjét, miközben teljes mellszélességgel kiállt az elnöki öröksége biztosítékának tartott Hillary Clinton mögött.

A jelölés elfogadására csütörtökön került sor. Hillary Clinton beszéde 56 percig tartott, beszédében szó volt munkahelyteremtésről, a klímaváltozás elleni küzdelem fontosságáról, a minimálbér megemeléséről, a fegyvertartásról, és az „igazságtalan kereskedelmi egyezmények elutasításáról", a hazai termelők támogatásáról, valamint – különösen a nemzetbiztonság tekintetében – ostorozta Trumpot.

Republikánus konvenció

A republikánus jelöltállító ülést 2016. július 18 és 21. között rendezték meg Clevelandben. Az ülés első napján egy kisebbség a jelöltállítás szabályainak megváltoztatását szerette volna elérni, mivel nem akartak Donald Trumpra szavazni. Ezt a javaslatot a gyűlés elvetette. A nap legfontosabb beszédét Trump felesége, Melania Trump mondta, és e beszéd körül több kérdés is felmerült, mivel egyes vélemények szerint ennek a beszédnek jelentős része erősen hasonlított Barack Obama jelenlegi elnök feleségének, Michelle Obamának nyolc éve, az akkori demokrata gyűlésen elmondott beszédére. A plágiumbotrányt Melania Trump egyik szövegírója, Meredith McIver vállalta két nappal később magára, aki állítása szerint felajánlotta a lemondását, de Trumpék nem fogadták el.

Kedden zajlott le a konkrét elnökjelölésről szóló szavazás, amely eredménye szerint a 2472 leadott szavazatból 
 Donald Trump – 1725
 Ted Cruz – 484
 John Kasich – 125
 Marco Rubio – 123
 Ben Carson – 7
 Jeb Bush – 3
 Rand Paul – 2
szavazatot kapott meg, miközben hárman tartózkodtak. A győzelemhez legalább 1237 támogató kellett. Ezzel egy időben Mike Pence indianai kormányzót alelnökjelöltnek választották meg.

Az elnökjelölésen kívül több beszéd is elhangzott, melyek elsődlegesen a Demokrata Párt jelöltje, Hillary Clinton ellen szóltak. Chris Christie New Jersey kormányzója egyenesen börtönbüntetést követelt a volt külügyminiszterre, az e-mailszervere körüli botrányok miatt. A szerdai napon a legnagyobb hangsúlyt a korábbi jelölt, Ted Cruz beszéde jelentette, aki nem volt hajlandó kijelenteni, hogy támogatja Trumpot.

A jelölés elfogadására csütörtökön került sor. Trump amellett, hogy elfogadta a jelölést, rekordhosszúságú, 1 óra 16 perces beszédében a jelenlegi helyzetet rendkívül sötétnek nevezte, és kijelentette, hogy miután megválasztják, a beiktatása napján rend lesz és nyugalom, fal épül a mexikói határra, és az illegális bevándorlókat kiutasítják.

 Kampány 

 Demokrata Párt – Hillary Clinton 

 Alelnök 
Clinton 2016. július 23-án twitteren jelentette be, hogy Virginia állam korábbi kormányzóját, jelenlegi szenátorát Tim Kaine-t választotta maga mellé alelnökjelöltnek. A bejelentést azután tette, hogy arról tájékoztatta Barack Obama jelenlegi demokrata elnököt. „Azt imádom benne, hogy sosem vesztett el egy választást sem. Világszintű polgármester volt, kormányzó és szenátor, utóbbiként az egyik legtiszteletebbre méltóbb, akit valaha ismertem” nyilatkozta jelöltjéről Clinton.

 E-mail-botrány 
2015 márciusában robbant a hír, hogy Hillary Clinton külügyminiszterként nem a kormányhivatalos e-mail címét, hanem egy magáncímről intézte levelezését, külföldi és hazai partnereivel egyaránt. Ennek következtében Clinton teljes levelezését homály fedi abból az időből, amikor 2009 és 2012 között az amerikai diplomáciát vezette.

Az amerikai kormány éppen biztonságpolitikai szempontokra hivatkozva 2009-ben vezette be a dolgozók e-mail rendszerét. Bár a törvény lehetőséget biztosít a magáncím használatára ugyanakkor rögzítették, hogy a használónak másolatot kell küldenie a hivatalos e-mail címre is. Ennek az az oka, hogy a szabad információáramlásról szóló törvény kimondja, hogy a dokumentumokat hiánytalanul meg kell őrizni, archiválni kell, hogy kérésre kutatók, történészek, újságírók számára elérhető legyen.

 Republikánus Párt – Donald Trump  

 Alelnök 
Előzetes híreknek megfelelően Donald Trump a jelenlegi Indianai kormányzót Mike Pence-t kérte fel alelnökjelöltnek. Erről Trump egy twitter-posztban tájékoztatta az embereket 2016. július 15-én.

„Örömmel jelentem be, hogy Mike Pence kormányzót választottam magam mellé alelnökjelöltnek.”

Mike Pence 2001 és 2013 között volt kongresszusi képviselő mielőtt 2013-ban Indiana állam kormányzójává választották volna.

 Mikrofon-botrány 
2016. október 7-én a Washington Post nyilvánosságra hozott egy 11 éves hangfelvételt, amin Donald Trump megalázóan beszél a nőkről. 2005-ben Billy Bush társaságában a bemikrofonozott Trump arról beszélt, hogy mivel ő egy sztár, mindent megtehet. „És ha egy sztár vagy, akkor engedik. Ha engedik, akkor bármit engednek: ragadd meg a pináját, akármit csinálhatsz” A botrányt enyhítendő Trump videó üzenetben kért bocsánatot.

Közvéleménykutatások eredménye
A választás előtti napon (2016. november 7-én) készült közvéleménykutatások eredményei

A választás napja

 A legelső szavazókörök eredményei 

Az elnökválasztás 2016. november 8-án zajlott le. Hagyományosan az első három helység, ahol megnyitották a szavazást, a New Hampshire államban található Dixville Notch, Millsfield, valamint Hart’s Location volt, ahol pontban nulla órakor szavazhattak a résztvevők.

Dixville Notch szavazati joggal rendelkező lakossága 8 fő, akik közül négyen Hillary Clintonra, ketten Donald Trumpra, egy-egy pedig Gary Johnsonra, a Libertárius Párt elnökjelöltjére és Mitt Romney-ra, aki négy évvel ezelőtt volt a republikánusok elnökjelöltje, szavaztak. Az ő neve nem szerepel ugyan a szavazócédulán, de valaki odaírta a nevét.

Millsfieldben 21 fő adta le a szavazatát, itt Donald Trump nyert 16 szavazattal, Hillary Clintonnak 4 szavazata és a szavazólapon nem szereplő Bernie Sandersnek egy szavazata lett.

Hart's Location 37 szavazója szintén éjfélkor szavazott, s Hillary Clinton nyert 17 szavazattal, Donald Trump 14, Gary Johnson, a Libertárius Párt jelöltje egy szavazatot kapott. Bernie Sanders két szavazatot kapott, valamint szintén kézzel lett beírva a John Kasich–Sanders-páros, aki egy szavazatot kapott.

Az eredménybe nem számító területek eredményei
Az Amerikai Egyesült Államok külterületein lakók – bár amerikai állampolgárok – szavazatai nem számítanak, mivel ezek a területek nem küldenek tagot az elektori kollégiumba, de ettől függetlenül több területen hagyományosan „szimpátiaszavazást” tartanak.
Guam
Az 52 ezer regisztrált szavazóból 32 071 vett részt a szavazáson. 
 Hillary Clinton: 71,63% 
 Donald Trump: 24,16%
 Emidio Soltysik (helyi jelölt): 4,22%

Eredmény

A választást Donald Trump (Republikánus Párt) nyerte, aki 306 elektort szerzett az 538 tagú Elektori Kollégiumban. Hillary Clinton 232 elektort szerzett. Clinton annak ellenére veszített, hogy országos szinten két millióval többen szavaztak rá, mint Trumpra. Ez azért volt lehetséges, mert az amerikai elnököt nem a szavazók, hanem az egyes államok által delegált elektorok választják. 

Eredmény államonként

Szoros eredmények 
Piros színnel a republikánus Donald Trump által elnyert államok vannak szedve; kék színnel a Demokrata párti Hillary Clinton által elnyert államok.

A különbség kevesebb, mint  1% volt (30 elektori szavazat sorsa dőlt el így: 26-ot nyert el Trump, 4-et nyert el Clinton):
 Michigan: 0,27% New Hampshire: 0,37% 
 Wisconsin: 0,93%A különbség 1% és 5% között volt (a 116 elektori szavazatból 75-öt nyert el Trump, 41-et nyert el Clinton):
 Pennsylvania: 1,24% Florida: 1,27% Minnesota: 1,46% Colorado: 2,62% Maine: 2,68% Nevada: 2,73% Észak-Karolina: 3,77% Arizona: 4,40% Virginia: 4,81%A különbség aránya több volt, mint 5% és kevesebb, mint 10% (a 83 elektori szavazatból 78-at nyert el Trump, 5-öt nyert el Clinton):
 Georgia: 5,46% Új-Mexikó: 8,21% Ohio: 8,55% Texas: 9,11% Iowa: 9,50%'''

Eredmények térképen

Szavazók demográfiája
A szavazók demográfiai megoszlását a 2016-os választások során Edison Research, National Election Pool, valamint az alábbi újságok mérték fel: ABC News, The Associated Press, CBS News, CNN, Fox News and NBC News. Összesen 24,537 szavazót kérdeztek meg 350 helyszínen a szavazás napján, valamint 4,398 telefonos interjút készítettek.

Az elektori szavazatok eredménye
Az alkotmány előírásának megfelelően az egyes államok elektorai 2016. december 19-én összegyűltek államuk székhelyén, hogy leadják szavazatukat az elnökre és az alelnökre. A papírforma szerint a szavazatoknak a november 8-i választási eredményeket kellett volna tükrözniük, tehát Trumpnak 305, Clintonnak pedig 232 szavazatot kellett volna kapnia. A november 8. és december 19. közti hetekben azonban a republikánus elektorokra szokatlanul nagy nyomás nehezedett, hogy ne Trumpra szavazzanak. Lawrence Lessig, a Harvard Egyetem neves jogászprofesszora, a Saturday Night Live nevű népszerű humoros tévéműsor, és tüntetők ezrei biztatták az elektorokat, hogy ne szavazzanak Donald Trumpra. Az érvek között voltak egyszerű politikai indokok (az országot meg kell menteni Trumptól), az a gondolat, hogy Trump orosz segítséggel nyerte meg a választást, és az is, hogy egy demokráciában nem lehet figyelmen kívül hagyni, hogy Clintonra közel hárommillióval többen szavaztak, mint Trumpra. Szerepet játszott az is, hogy Trump a Republikánus Párton belül is sokakat magára haragított. Végül voltak ugyan olyan elektorok, akik nem úgy szavaztak, ahogyan a november 8-i eredmények alapján kellett volna (Texasban például, ahol mind a 38 elektornak Trumpra kellett volna szavaznia, Ron Paul képviselő, illetve John Kasich ohiói kormányzó is kapott egy-egy szavazatot, Washington államban pedig, ahol mind a 12 elektornak Clintont kellett volna támogatnia, hárman is Colin Powell tábornokra, a volt külügyminiszterre szavaztak), de Trump így is több szavazatot kapott az elnökséghez szükséges 270-es minimumnál. Az elektori szavazások összesített eredményét 2017. január 6-án, a kongresszus két házának együttes ülésén hirdették ki.

Jegyzetek

További információk 

 A 2016-os amerikai elnökválasztás eseményei a 444.hu-n
 A 2016-os amerikai elnökválasztás eseményei a 24.hu-n

2016-os választások
Elnökválasztások az Amerikai Egyesült Államokban
Donald Trump
Az érvényes jogszabályoknak megfelelően novemberán , kedden az Amerikai Egyesült Államokban elnökválasztást tartottak . Az előírások szerint aznap az egyes államok és egyéb területek lakói megválasztották az elektori kollégium tagjait , akik decemberén formálisan is megválasztották az elnököt és az alelnököt . Őket aztán januárán , pénteken iktatták be a hivatalukba . Az elnökválasztással egy időben választják meg a kongresszus tagjait ( a teljes képviselőházat és a szenátus egyharmadát . ) A választást a Republikánus Párt jelöltje , Donald Trump nyerte . A választhatóság feltételei Az alkotmány a választhatóság feltételéül a legalább harmincöt éves életkort írja elő , valamint azt , hogy a jelölt született amerikai állampolgár legyen , továbbá követelmény az is , hogy a jelöltéve állandó lakhellyel rendelkezzen az Egyesült Államokban . Emellett a huszonkettedik alkotmánymódosítás értelmében nem lehet elnökké választani azt , akit már kétszer elnökké választottak , és mint bármely más szövetségi tisztviselő , az elnök sem lehet a törvényhozás tagja . Konkrétan a hivatalban lévő Barack Obama elnök nem indulhatott az újraválasztásért . Aos választási kampányban ismét vita tárgya volt az állampolgársági kritérium pontos jelentése . Az alkotmány konkrétan úgy fogalmaz , hogy az elnök „ született állampolgára” kell legyen az Egyesült Államoknak ( „ natural-born Citizen [ ... ] of the United States” ) , de nem magyarázza meg a kifejezés konkrét jelentését . Egyesek ezt úgy értelmezik , hogy elnök csak az lehet , aki az Egyesült Államok területén született , mások szerint viszont a szabály azt jelenti , hogy olyan személy is lehet elnök , aki bár külföldön született , de születésétől fogva amerikai állampolgár . Aos kampány során Ted Cruz kapcsán merült fel a kérdés , Cruz ugyanis a kanadai Calgaryban született , amerikai állampolgárságú anyától , így az alkotmányos szabály szigorúbb értelmezésének nem felel meg , de a kevésbé szigorú értelmezés szerint teljesíti az állampolgársági feltételt . Előválasztások Demokrata Párt Lásd még : Az Egyesült Államok Demokrata Pártja Hillary Clinton , az egykori amerikai First Lady , New York állam volt szenátora , az Egyesült Államok korábbi külügyminisztere , valamint aas elnökválasztás során is esélyes induló volt az első demokrata , aki egy videó keretein belül bejelentette indulását a demokrata elnökjelölti tisztségért , áprilisén . Aös országos közvélemény-kutatások kimutatták , hogy Clinton a legesélyesebb induló aos elnökválasztáson , de komoly kihívással nézhet szembe a független vermonti szenátor, Bernie Sanders személyében . Sanders lett a második hivatalos jelölt , miután áprilisán bejelentette indulását a demokrata elnökjelölési tisztségre. augusztusára a mérések alapján a Clinton és Sanders közti különbség minimálisra csökkent . Maryland állam korábbi kormányzója , Martin O’Malley volt a harmadik , aki májusán bejelentette indulását . További három amerikai politikus jelentette még be , hogy megmérettetné magát a demokrata elnökjelölti tisztségért , köztük volt a korábbi független Rhode Island-i kormányzó , Lincoln Chafee , a volt virginiai szenátor , Jim Webb , és a Harvard Egyetem jogi professzora , Lawrence Lessig . Utóbbi három később mind visszamondta indulási szándékát . A korábbi Delaware állam szenátora , és a verseny alatt az amerikai alelnöki tisztséget is betöltő Joe Biden , októberén , a sokáig tartó spekulációk után jelentette be , hogy nem indul az elnökjelöltségért . Az elnökjelöltségért folyó verseny júniusán Hilary Clinton elsöprő győzelmével zárult . A volt külügyminiszter mind a szavazók , mind pedig az el nem kötelezett szuperküldöttek körében jelentős különbséggel tudott nyernidelegált támogatását szerezte meg , míg Bernie Sanders csakot ) . Visszalépett demokrata jelöltek Demokrata előválasztások { | class=" wikitable sortable " style=" font-size : 12px ; text-align : center ; " |- ! rowspan=" 2 " |Választás ! rowspan=" 2 " |Állam ! colspan=" 2 " |Jelöltek |- ! Clinton ! Sanders |- style=" background : # e9e9e9 " ! Február ! Iowa |7019 % ) |6976 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Február ! New Hampshire |95( 38,2 % ) |152( 61,0 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Február ! Nevada |63166 % ) |56783 % ) |- style=" background : #e9e9e9 " ! Február ! Dél-Karolina |272( 73,4 % ) |96( 26,0 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! rowspan=" 12 " |Március Szuperkedd ! Alabama |309( 77,9 %) |76( 19,2 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Amerikai Szamoa |1624 % ) |617 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Arkansas |146( 66,1 % ) |66( 30,0 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Colorado |49( 40,3 %) |72( 59,0 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Georgia |543( 71,3 %) |214( 28,2 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Massachusetts |603( 50,1 % ) |586( 48,7 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Minnesota |73( 38,4 % ) |118( 61,6 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Oklahoma |139( 41,5 % ) |174( 51,9 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Tennessee |245( 66,1 % ) |120( 32,4 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Texas |935( 65,2 %) |475( 33,2 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Vermont |18( 13,6 % ) |115( 86,1 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Virginia |503( 64,3 %) |275( 35,2 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! rowspan=" 3 " |Március !Kansas |12( 32,3 % ) |26( 67,7 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Louisiana |221( 71,1 % ) |72( 23,2 % ) |- style=" background : # e9e9e9 " ! Nebraska |14( 42,9 % ) |19( 57,1 % ) |- ! Március ! Maine |12325 % ) ! 22313 % ) |- ! Március–8. ! Külföldi demokraták |10( 30,9 %) |23( 68,9 % ) |- ! rowspan=" 2 " |Március ! Michigan |581( 48,3 %) |598( 49,7 % ) |- ! Mississippi |182( 82,6 % ) |36( 16,5 % ) |- ! Március ! Északi-Mariana-szigetek |1020 %) |654 % ) |- ! rowspan=" 5 " |Március ! Florida |14144 %) |568( 33,3 % ) |- ! Illinois |15556 % ) |999( 48,6 % ) |- ! Missouri |312( 49,6 % ) |310( 49,4 % ) |- ! Észak-Karolina |622( 54,5 %) |467( 40,9 % ) |- ! Ohio |696( 56,1 % ) |535( 43,1 % ) |- ! rowspan=" 3 " |Március ! Arizona |262( 56,3 % ) |192( 41,4 % ) |- ! Idaho |50652 % ) |18( 78,0 % ) |- ! Utah |15( 20,3 % ) |61( 79,3 % ) |- ! rowspan=" 3 " |Március ! Alaszka |21462 %) |84476 % ) |- ! Hawaii |10( 30,0 %) |23( 69,8 % ) |- ! Washington |71401 % ) |19( 72,7 % ) |- ! Április ! Wisconsin |432( 43,1 %) |567( 56,6 % ) |- ! Április ! Wyoming |1243 % ) |1567 % ) |- ! Április ! New York |19805 % ) |820( 41,6 % ) |- ! rowspan=" 5 " |Április ! Connecticut |170( 51,8 % ) |152( 46,4 % ) |- ! Delaware |55( 59,8 %) |36( 39,2 % ) |- ! Maryland |533( 63,0 % ) |281( 33,3 % ) |- ! Pennsylvania |918( 55,6 % ) |719( 43,6 % ) |- ! Rhode Island |52( 43,3 % ) |66( 54,7 % ) |- ! Május ! Indiana |303( 47,5 %) |335( 52,5 % ) |- ! Május ! Guam |7775 %) |5285 % ) |- ! rowspan=" 2 " |Május ! Nebraska |41( 53,3 % ) |36( 46,7 % ) |- ! Nyugat-Virginia |86( 35,8 % ) |123( 51,4 % ) |- ! rowspan=" 2 " |Május !Kentucky |212( 46,8 %) |210( 46,3 % ) |- ! Oregon |219( 45,7 %) |260( 54,3 % ) |- !Június ! Amerikai Virgin-szigetek |13082 % ) |1862 % ) |- !Június ! Puerto Rico |36( 59,38 % ) |22( 37,53 % ) |- ! rowspan=" 6 " |Június !Kalifornia |25629 % ) |18052 % ) |- ! Montana |55( 44,6 % ) |63( 51,0 % ) |- ! New Jersey |516( 63,30 % ) |299( 36,70 % ) |- ! Új-Mexico |110( 51,5 % ) |104( 48,5 % ) |- ! Észak-Dakota |10604 %) |25839 % ) |- ! Dél-Dakota |27( 51,03 %) |25( 48,97 % ) |- !Június ! Washington D.C. |75( 77,8 %) |20( 20,8 % ) |- ! colspan=" 2 " |Összesített ! 131764 %) ! 10986 ( 42,7 % ) | } Republikánus Párt Lásd még : Az Egyesült Államok Republikánus Pártja A Texas állam szenátori tisztségét betöltő Ted Cruz volt az első republikánus politikus , aki kifejtette indulási szándékát az elnökjelöltségi posztra , márciusán . Az ő bejelentését követte áprilisén Kentucky állam szenátora , Rand Paul.Marco Rubio , floridai szenátor volt a következő jelölt , aki hivatalosan áprilisán jelentette be indulási szándékát . Az idegsebész Ben Carson , és az üzletasszony Carly Fiorina ugyanazon napon , májusén jelezték , hogy megmérettetnék magukat . Rájuk egy napra , Mike Huckabee , aas választások egy esélyese is bejelentette , valamint Rick Santorum , aes választások egy esélyese is , májusén jelezte , hogy indul a tisztségért . A korábban három cikluson keresztül New York állam kormányzói tisztségét betöltő , magyar származású George Pataki is bejelentette , hogy indul aos elnöki posztért republikánus színekben . További hat jelölt jelezte még , hogy kampányolni fog a republikánus elnökjelölti tisztségért , sorrendben , az Dél-Karolinai szenátor , Lindsey Graham , a volt texasi kormányzó , Rick Perry , a korábbi floridai kormányzó , Jeb Bush , az üzletember , Donald Trump , New Jersey kormányzója , Chris Christie , és Ohio állam kormányzója , John Kasich . Visszalépett republikánus jelöltek Republikánus előválasztások Forrás : USA Today and The Green Papers Egyéb pártok Jelen listában azon pártok kerültek felsorolásra , amelyek aes választáson országosan mérhető eredményt04%-nál többet ) értek el , illetveban esélyes , hogy akár elektori szavazatokat is szerezhetnek . Rajtuk kívül még több mintfő indul az elnökségért . Megfelelő számú ajánlás esetén lehetett felkerülni az állami szavazólapra , az ezt el nem elért , de szintén egy bizonyos ( államonként eltérő számú ) ajánlás esetén a szavazólapra a szavazó ráírhatja a jelölt nevét , s rá szavazhat . Ahol ezt a szintű ajánlást sem sikerült elérni , ott az adott jelöltre nem lehet szavazni . Konvenciók Demokrata konvenció A demokrata jelöltállító ülést július és július között rendezték meg Philadelphiában , a Philadelphiars csapat stadionjában . A demokratáknál ugyan hivatalosan nem lépett vissza Bernie Sanders , de egyértelműen jelezte , hogy támogatja Hillary Clinton elnökjelöltségét . Bill Clinton exelnök mellett beszédet mondtak Barack Obama , Joe Biden alelnök , Michelle Obama first lady , valamint a demokraták képviselőházi és szenátusi vezetői is . Az eseményt jelentősen befolyásolta , hogy a WikiLeaks nyilvánosságra hozta a pártvezetésnek megfelelő Demokrata Nemzeti Bizottság ( DNC ) belső levelezésének egy részét , amikből az derült ki , hogy Clintonnak lejtett a pálya a pártvezetésen belül a Sanders elleni küzdelem alatt . Az ülés második napján zajlott le a formális elnökjelölt-választás , amelyen a nem hivatalos végeredmény1865 lett Clinton javára , an nem szavaztak . Sanders támogatóinak egy része ( már a konvenció alatt , de utána az utcán ) spontán tüntetésbe kezdett , mivel nem értettek egyet a választás eredményével . Egyúttal megválasztották Tim Kainet alelnökjelöltnek . A konvenció harmadik napján a leköszönő alelnök , valamint elnök szólalt fel . Joe Biden alelnök arról beszélt , hogy soha nem volt még nemzetbiztonsági kérdésekben annyira felkészületlen elnökjelölt , mint most Trump , a republikánus elnökjelölt . Barack Obama beszédében a korábbi leköszönő elnökökhöz képest aktívabban támadta a másik párt rivális jelöltjét , miközben teljes mellszélességgel kiállt az elnöki öröksége biztosítékának tartott Hillary Clinton mögött . A jelölés elfogadására csütörtökön került sor . Hillary Clinton beszédepercig tartott , beszédében szó volt munkahelyteremtésről , a klímaváltozás elleni küzdelem fontosságáról , a minimálbér megemeléséről , a fegyvertartásról , és az „ igazságtalan kereskedelmi egyezmények elutasításáról " , a hazai termelők támogatásáról , valamint – különösen a nemzetbiztonság tekintetében – ostorozta Trumpot . Republikánus konvenció A republikánus jelöltállító ülést júliusés között rendezték meg Clevelandben . Az ülés első napján egy kisebbség a jelöltállítás szabályainak megváltoztatását szerette volna elérni , mivel nem akartak Donald Trumpra szavazni . Ezt a javaslatot a gyűlés elvetette . A nap legfontosabb beszédét Trump felesége , Melania Trump mondta , és e beszéd körül több kérdés is felmerült , mivel egyes vélemények szerint ennek a beszédnek jelentős része erősen hasonlított Barack Obama jelenlegi elnök feleségének , Michelle Obamának nyolc éve , az akkori demokrata gyűlésen elmondott beszédére . A plágiumbotrányt Melania Trump egyik szövegírója , Meredith McIver vállalta két nappal később magára , aki állítása szerint felajánlotta a lemondását , de Trumpék nem fogadták el . Kedden zajlott le a konkrét elnökjelölésről szóló szavazás , amely eredménye szerint aleadott szavazatból Donald Trump – Ted Cruz – John Kasich – Marco Rubio – Ben Carson – 7 Jeb Bush – 3 Rand Paul – 2 szavazatot kapott meg , miközben hárman tartózkodtak . A győzelemhez legalábbtámogató kellett . Ezzel egy időben Mike Pence indianai kormányzót alelnökjelöltnek választották meg . Az elnökjelölésen kívül több beszéd is elhangzott , melyek elsődlegesen a Demokrata Párt jelöltje , Hillary Clinton ellen szóltak . Chris Christie New Jersey kormányzója egyenesen börtönbüntetést követelt a volt külügyminiszterre , az e-mailszervere körüli botrányok miatt . A szerdai napon a legnagyobb hangsúlyt a korábbi jelölt , Ted Cruz beszéde jelentette , aki nem volt hajlandó kijelenteni , hogy támogatja Trumpot . A jelölés elfogadására csütörtökön került sor . Trump amellett , hogy elfogadta a jelölést , rekordhosszúságú,óraperces beszédében a jelenlegi helyzetet rendkívül sötétnek nevezte , és kijelentette , hogy miután megválasztják , a beiktatása napján rend lesz és nyugalom , fal épül a mexikói határra , és az illegális bevándorlókat kiutasítják . Kampány Demokrata Párt – Hillary Clinton Alelnök Clinton júliusán twitteren jelentette be , hogy Virginia állam korábbi kormányzóját , jelenlegi szenátorát Tim Kaine-t választotta maga mellé alelnökjelöltnek . A bejelentést azután tette , hogy arról tájékoztatta Barack Obama jelenlegi demokrata elnököt . „ Azt imádom benne , hogy sosem vesztett el egy választást sem . Világszintű polgármester volt , kormányzó és szenátor , utóbbiként az egyik legtiszteletebbre méltóbb , akit valaha ismertem” nyilatkozta jelöltjéről Clinton . E-mail-botrány 2015 márciusában robbant a hír , hogy Hillary Clinton külügyminiszterként nem a kormányhivatalos e-mail címét , hanem egy magáncímről intézte levelezését , külföldi és hazai partnereivel egyaránt . Ennek következtében Clinton teljes levelezését homály fedi abból az időből , amikorésközött az amerikai diplomáciát vezette . Az amerikai kormány éppen biztonságpolitikai szempontokra hivatkozvaben vezette be a dolgozók e-mail rendszerét . Bár a törvény lehetőséget biztosít a magáncím használatára ugyanakkor rögzítették , hogy a használónak másolatot kell küldenie a hivatalos e-mail címre is . Ennek az az oka , hogy a szabad információáramlásról szóló törvény kimondja , hogy a dokumentumokat hiánytalanul meg kell őrizni , archiválni kell , hogy kérésre kutatók , történészek , újságírók számára elérhető legyen . Republikánus Párt – Donald Trump Alelnök Előzetes híreknek megfelelően Donald Trump a jelenlegi Indianai kormányzót Mike Pence-t kérte fel alelnökjelöltnek . Erről Trump egy twitter-posztban tájékoztatta az embereket júliusén . „ Örömmel jelentem be , hogy Mike Pence kormányzót választottam magam mellé alelnökjelöltnek.” Mike Penceésközött volt kongresszusi képviselő mielőttban Indiana állam kormányzójává választották volna . Mikrofon-botrány 2016. októberén a Washington Post nyilvánosságra hozott egyéves hangfelvételt , amin Donald Trump megalázóan beszél a nőkről.ben Billy Bush társaságában a bemikrofonozott Trump arról beszélt , hogy mivel ő egy sztár , mindent megtehet . „ És ha egy sztár vagy , akkor engedik . Ha engedik , akkor bármit engednek : ragadd meg a pináját , akármit csinálhatsz” A botrányt enyhítendő Trump videó üzenetben kért bocsánatot . Közvéleménykutatások eredménye A választás előtti napon novemberén ) készült közvéleménykutatások eredményei A választás napja A legelső szavazókörök eredményei Az elnökválasztás novemberán zajlott le . Hagyományosan az első három helység , ahol megnyitották a szavazást , a New Hampshire államban található Dixville Notch , Millsfield , valamint Hart’s Location volt , ahol pontban nulla órakor szavazhattak a résztvevők . Dixville Notch szavazati joggal rendelkező lakosságafő , akik közül négyen Hillary Clintonra , ketten Donald Trumpra , egy-egy pedig Gary Johnsonra , a Libertárius Párt elnökjelöltjére és Mitt Romney-ra , aki négy évvel ezelőtt volt a republikánusok elnökjelöltje , szavaztak . Az ő neve nem szerepel ugyan a szavazócédulán , de valaki odaírta a nevét . Millsfieldbenfő adta le a szavazatát , itt Donald Trump nyertszavazattal , Hillary Clintonnakszavazata és a szavazólapon nem szereplő Bernie Sandersnek egy szavazata lett . Hart's Locationszavazója szintén éjfélkor szavazott , s Hillary Clinton nyertszavazattal , Donald Trump Gary Johnson , a Libertárius Párt jelöltje egy szavazatot kapott . Bernie Sanders két szavazatot kapott , valamint szintén kézzel lett beírva a John Kasich–Sanders-páros , aki egy szavazatot kapott . Az eredménybe nem számító területek eredményei Az Amerikai Egyesült Államok külterületein lakók – bár amerikai állampolgárok – szavazatai nem számítanak , mivel ezek a területek nem küldenek tagot az elektori kollégiumba , de ettől függetlenül több területen hagyományosan „ szimpátiaszavazást” tartanak . Guam Azezer regisztrált szavazóból071 vett részt a szavazáson . Hillary Clinton:63 % Donald Trump: 16 % Emidio Soltysik ( helyi jelölt ) :22 % Eredmény A választást Donald Trump ( Republikánus Párt ) nyerte , akielektort szerzett aztagú Elektori Kollégiumban . Hillary Clintonelektort szerzett . Clinton annak ellenére veszített , hogy országos szinten két millióval többen szavaztak rá , mint Trumpra . Ez azért volt lehetséges , mert az amerikai elnököt nem a szavazók , hanem az egyes államok által delegált elektorok választják . Eredmény államonként Szoros eredmények Piros színnel a republikánus Donald Trump által elnyert államok vannak szedve ; kék színnel a Demokrata párti Hillary Clinton által elnyert államok . A különbség kevesebb , mint voltelektori szavazat sorsa dőlt el így: ot nyert el Trump, et nyert el Clinton ) : Michigan:27 % New Hampshire:37 % Wisconsin: 93%A különbség és között volt ( aelektori szavazatbólöt nyert el Trump, et nyert el Clinton ) : Pennsylvania: 24 % Florida: 27 % Minnesota: 46 % Colorado:62 % Maine:68 % Nevada:73 % Észak-Karolina: 77 % Arizona: 40 % Virginia: 81%A különbség aránya több volt , mint és kevesebb , mint ( aelektori szavazatbólat nyert el Trump, öt nyert el Clinton ) : Georgia: 46 % Új-Mexikó: 21 % Ohio:55 % Texas : 11 % Iowa:50 % ''' Eredmények térképen Szavazók demográfiája A szavazók demográfiai megoszlását aos választások során Edison Research , National Election Pool , valamint az alábbi újságok mérték fel : ABC News , The Associated Press , CBS News , CNN , Fox News and NBC News . Összesen537 szavazót kérdeztek meghelyszínen a szavazás napján , valamint398 telefonos interjút készítettek . Az elektori szavazatok eredménye Az alkotmány előírásának megfelelően az egyes államok elektorai decemberén összegyűltek államuk székhelyén , hogy leadják szavazatukat az elnökre és az alelnökre . A papírforma szerint a szavazatoknak a novemberi választási eredményeket kellett volna tükrözniük , tehát Trumpnak Clintonnak pedigszavazatot kellett volna kapnia . A november és december közti hetekben azonban a republikánus elektorokra szokatlanul nagy nyomás nehezedett , hogy ne Trumpra szavazzanak . Lawrence Lessig , a Harvard Egyetem neves jogászprofesszora , a Saturday Night Live nevű népszerű humoros tévéműsor , és tüntetők ezrei biztatták az elektorokat , hogy ne szavazzanak Donald Trumpra . Az érvek között voltak egyszerű politikai indokok ( az országot meg kell menteni Trumptól ) , az a gondolat , hogy Trump orosz segítséggel nyerte meg a választást , és az is , hogy egy demokráciában nem lehet figyelmen kívül hagyni , hogy Clintonra közel hárommillióval többen szavaztak , mint Trumpra . Szerepet játszott az is , hogy Trump a Republikánus Párton belül is sokakat magára haragított . Végül voltak ugyan olyan elektorok , akik nem úgy szavaztak , ahogyan a novemberi eredmények alapján kellett volna ( Texasban például , ahol mind aelektornak Trumpra kellett volna szavaznia , Ron Paul képviselő , illetve John Kasich ohiói kormányzó is kapott egy-egy szavazatot , Washington államban pedig , ahol mind aelektornak Clintont kellett volna támogatnia , hárman is Colin Powell tábornokra , a volt külügyminiszterre szavaztak ) , de Trump így is több szavazatot kapott az elnökséghez szükségeses minimumnál . Az elektori szavazások összesített eredményét januárán , a kongresszus két házának együttes ülésén hirdették ki . Jegyzetek További információk Aos amerikai elnökválasztás eseményei ahu-n Aos amerikai elnökválasztás eseményei ahu-n 2016-os választások Elnökválasztások az Amerikai Egyesült Államokban Donald Trump