Verunić
Verunić () falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Salihoz tartozik. A helyi dialektusban a falura a „Verona” név használatos, a helyieket pedig verunke, illetve verunjaninak nevezik.

Fekvése 
Zárától légvonalban 30 km-re nyugatra, községközpontjától légvonalban 33 km-re, közúton 41 km-re északnyugatra a Dugi-sziget északnyugati részén, a Čuna-öbölben, Veli Rattal szemben fekszik. A Čuna-öblöt egy keskeny csatorna köti össze a jóval nagyobb Pantera-öböllel. A rendezett parton két kikötő található: a verunići mező földjeitől északra fekvő "Lokve" és keleten a Soline irányában fekvő "Lučica".

Története 
A falu területe a sziget többi részéhez hasonlóan Zárához tartozott, majd 1409-től a várossal együtt a Velencei Köztársaság része lett. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. Dugi otok 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1880-ban 77, 1910-ben 48 lakosa volt. Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es évektől a több munkalehetőség miatt sok fiatal vándorolt ki, illetve költözött a nagyobb városokba. Sok verunići származású lakos él Zárán kívül Biograd na Morun, Splitben, Fiumén, Porečen, Zágrábban, külföldön pedig Németországban, Franciaországban, az Egyesült Államokban és Ausztráliában is. A falunak 2011-ben 40 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal, halászattal és újabban egyre inkább turizmussal foglalkoznak.

Gazdasága 
A közeli termékeny mezőn kerti kultúrnövényeket és olívabogyót termesztenek. A faluban két üzleti vállalkozás működik: az „Apartmani Gorgonia” és az „Api-Commerce” (mézfeldolgozó). A nyári turistaszezonban Sali község turisztikai irodájának helyi irodája is kinyit. Nyáron egy étterem (DiM) és az Apartmani Gorgonia vállalkozás boltja üzemel a településen.

Lakosság 

(1857-ben, 1869-ben, 1921-ben, 1981-ben és 1991-ben lakosságát Veli Rathoz számították.)

Nevezetességei 
Kármelhegyi boldogasszony tiszteletére szentelt templomát 1697-ben építették. Mellette régi temető található.
Védőszentjének ünnepén minden év július 16-án fesztivált tartanak.
Közvetlen közelében fekszik festői a Sakarun-öböl, amelynek homokos strandja sok turistát vonz ide. Hosszúsága mintegy 800 méter, mélysége a parttól 250 méterre 3 és fél méter. Strandja kis gyermekes családoknak is kiválóan alkalmas.
A Dugi-sziget északnyugati része Verunić-csal együtt védett tájképű terület, amelyet az indokol, hogy öbleivel, félszigeteivel, szorosaival és egyedülálló panorámájával a zárai szigetvilágnak ez az egyik legszebb és legérdekesebb része. Ehhez hozzájárul a jellegzetes mediterrán növényzet, macchiából és alacsony növésű fenyőfélékből álló bozótos, ligetes erdőségeivel. A tenger alatt is számos gázló és zátony található egyedülálló növény- és állatvilággal.

További információk 
 Sali község hivatalos oldala 
 Dugi otok turisztikai irodájának honlapja 
 Zára turisztikai irodájának honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 Verunic turistainformációk

Fordítás

Jegyzetek

Zára megye települései
Verunić ( ) falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Salihoz tartozik . A helyi dialektusban a falura a „ Verona” név használatos , a helyieket pedig verunke , illetve verunjaninak nevezik . Fekvése Zárától légvonalbankm-re nyugatra , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északnyugatra a Dugi-sziget északnyugati részén , a Čuna-öbölben , Veli Rattal szemben fekszik . A Čuna-öblöt egy keskeny csatorna köti össze a jóval nagyobb Pantera-öböllel . A rendezett parton két kikötő található : a verunići mező földjeitől északra fekvő " Lokve " és keleten a Soline irányában fekvő " Lučica " . Története A falu területe a sziget többi részéhez hasonlóan Zárához tartozott , majdtől a várossal együtt a Velencei Köztársaság része lett . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot . Dugi otokésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbanbenlakosa volt . Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes évektől a több munkalehetőség miatt sok fiatal vándorolt ki , illetve költözött a nagyobb városokba . Sok verunići származású lakos él Zárán kívül Biograd na Morun , Splitben , Fiumén , Porečen , Zágrábban , külföldön pedig Németországban , Franciaországban , az Egyesült Államokban és Ausztráliában is . A falunakbenlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal , halászattal és újabban egyre inkább turizmussal foglalkoznak . Gazdasága A közeli termékeny mezőn kerti kultúrnövényeket és olívabogyót termesztenek . A faluban két üzleti vállalkozás működik : az „ Apartmani Gorgonia” és az „ Api-Commerce” ( mézfeldolgozó ) . A nyári turistaszezonban Sali község turisztikai irodájának helyi irodája is kinyit . Nyáron egy étterem ( DiM ) és az Apartmani Gorgonia vállalkozás boltja üzemel a településen . Lakosság ( 1857-ben ,ben ,ben,ben ésben lakosságát Veli Rathoz számították . ) Nevezetességei Kármelhegyi boldogasszony tiszteletére szentelt templomátben építették . Mellette régi temető található . Védőszentjének ünnepén minden év júliusán fesztivált tartanak . Közvetlen közelében fekszik festői a Sakarun-öböl , amelynek homokos strandja sok turistát vonz ide . Hosszúsága mintegyméter , mélysége a parttólméterreés fél méter . Strandja kis gyermekes családoknak is kiválóan alkalmas . A Dugi-sziget északnyugati része Verunić-csal együtt védett tájképű terület , amelyet az indokol , hogy öbleivel , félszigeteivel , szorosaival és egyedülálló panorámájával a zárai szigetvilágnak ez az egyik legszebb és legérdekesebb része . Ehhez hozzájárul a jellegzetes mediterrán növényzet , macchiából és alacsony növésű fenyőfélékből álló bozótos , ligetes erdőségeivel . A tenger alatt is számos gázló és zátony található egyedülálló növény- és állatvilággal . További információk Sali község hivatalos oldala Dugi otok turisztikai irodájának honlapja Zára turisztikai irodájának honlapja A zárai érsekség honlapja Verunic turistainformációk Fordítás Jegyzetek Zára megye települései