Humanista buddhizmus
A humanista (emberi birodalom) buddhizmus  (kínai: 人間佛教, pinjin: rénjiān fójiào) modern filozófia, amelyet főleg az új vallási mozgalmakban gyakorolnak a kínai és nicsiren buddhizmusban.

A kifejezés eredete
Taj-hszü, a 20. századi kínai buddhizmus egyik reformista úttörője népszerűsítette legelőször a „buddhizmus az emberi életért” fogalmat, (kínai: 人生佛教, pinjin: ren-seng fo-csiao) de a kifejezést feltehetően nem ő alkotta meg. Az „emberi életért” kifejezés a késői Ming-dinasztia és a köztársaság korabeli kínai buddhizmus bizonyos aspektusainak a kritikáját jelenti, név szerint a szellemekre és a temetkezésre és szertartásokra vonatkozóan.

Taj-hszü szintén használta a „buddhizmus az emberi világért” vagy népszerűbb nevén a „humanista buddhizmus” (kínai: 人間佛教, pinjin: ren-csian fo-csiao) kifejezést is. A két kifejezést eleinte szinonimaként használták. Taj-hszü egyik tanítványa, Jin Sun tette népszerűvé mindkét kifejezést Tajvanban a Kínai Kommunista Párt elleni polgárháború győzelme után és a szigeten vált igazán használatos fogalommá a Kínából száműzött vallási vezetők körében. A humanista és elkötelezett buddhista mozgalmakkal kapcsolatban tartottak nemzetközi konferenciát 2009 májusában a tajvani Fo-kuang Egyetemen.

A Tiszta Föld az emberi birodalomban
A humanisztikus reformáció támogatói nem tekintettek a mozgalomra a buddhizmus egyéb formáinak az elutasításaként, inkább újraértelmezésnek szánták. Klasszikus példának számít egy "tiszta föld létrehozása az emberi birodalomban" (kínai: 建設人間淨土, pinjin: jiànshè rénjiān jìngtǔ), amely Tiszta Föld buddhizmus egy új értelmezésének tekinthető. A Tiszta Föld buddhizmus a kínai buddhizmus egyik népszerű formája volt az elmúlt ezer évben, elsősorban a világi emberek körében. Több gyakorlatot átvettek az új irányzatba, azonban azok célja módosult. Az Amitábha tiszta földjén való újjászületés helyett a gyakorló a társadalomban szeretne jobb szereplővé válni és a Földön létrehozni egy „tiszta földet”. Ez az értelmezést igazolja több mahájána szöveg is, amelyekben a bodhiszattva (mahájána gyakorló) "tiszta földről tiszta földre utazik és közben buddháktól és bodhiszattváktól tanul".

A Szóka Gakkai és a buddhista humanizmus
Daiszaku Ikeda, a Szóka Gakkai új vallási mozgalom vezetője szerint, A humanista buddhizmus egy másik aspektusa a vallásközi párbeszéd és az erőszakmentesség közös nézeteinek tanulmányozása.

Kapcsolódó szócikkek
Vallásos humanizmus

Jegyzetek

További információk

 Jacqueline Ho. “The Practice of Yin Shun’s Ren Jian Fo Jiao: A Case Study of Fu Yan College, Dharma Drum Mountain and Tzu Chi Buddhist Compassion Relief.” MA thesis, University of Calgary, 2008. 

The Virtue of Asian Humanism, Prof, Nick Gier 
The Globalisation of Buddhist Humanism, Seager, Richard Hughes -, March 16, 2006
A New Humanism, D.Ikeda - , Oct. 15, 2010
New Humanism for world peace, Kawada https://web.archive.org/web/20130402072842/http://www.iop.or.jp/1121/Journal21_Y.Kawada1.pdf
 

Buddhizmus Kínában
Mahájána
A humanista ( emberi birodalom ) buddhizmus ( kínai : 人間佛教 , pinjin : rénjiān fójiào ) modern filozófia , amelyet főleg az új vallási mozgalmakban gyakorolnak a kínai és nicsiren buddhizmusban . A kifejezés eredete Taj-hszü , a századi kínai buddhizmus egyik reformista úttörője népszerűsítette legelőször a „ buddhizmus az emberi életért” fogalmat , ( kínai : 人生佛教 , pinjin : ren-seng fo-csiao ) de a kifejezést feltehetően nem ő alkotta meg . Az „ emberi életért” kifejezés a késői Ming-dinasztia és a köztársaság korabeli kínai buddhizmus bizonyos aspektusainak a kritikáját jelenti , név szerint a szellemekre és a temetkezésre és szertartásokra vonatkozóan . Taj-hszü szintén használta a „ buddhizmus az emberi világért” vagy népszerűbb nevén a „ humanista buddhizmus” ( kínai : 人間佛教 , pinjin : ren-csian fo-csiao ) kifejezést is . A két kifejezést eleinte szinonimaként használták . Taj-hszü egyik tanítványa , Jin Sun tette népszerűvé mindkét kifejezést Tajvanban a Kínai Kommunista Párt elleni polgárháború győzelme után és a szigeten vált igazán használatos fogalommá a Kínából száműzött vallási vezetők körében . A humanista és elkötelezett buddhista mozgalmakkal kapcsolatban tartottak nemzetközi konferenciátmájusában a tajvani Fo-kuang Egyetemen . A Tiszta Föld az emberi birodalomban A humanisztikus reformáció támogatói nem tekintettek a mozgalomra a buddhizmus egyéb formáinak az elutasításaként , inkább újraértelmezésnek szánták . Klasszikus példának számít egy " tiszta föld létrehozása az emberi birodalomban " ( kínai : 建設人間淨土 , pinjin : jiànshè rénjiān jìngtǔ ) , amely Tiszta Föld buddhizmus egy új értelmezésének tekinthető . A Tiszta Föld buddhizmus a kínai buddhizmus egyik népszerű formája volt az elmúlt ezer évben , elsősorban a világi emberek körében . Több gyakorlatot átvettek az új irányzatba , azonban azok célja módosult . Az Amitábha tiszta földjén való újjászületés helyett a gyakorló a társadalomban szeretne jobb szereplővé válni és a Földön létrehozni egy „ tiszta földet” . Ez az értelmezést igazolja több mahájána szöveg is , amelyekben a bodhiszattva ( mahájána gyakorló ) " tiszta földről tiszta földre utazik és közben buddháktól és bodhiszattváktól tanul " . A Szóka Gakkai és a buddhista humanizmus Daiszaku Ikeda , a Szóka Gakkai új vallási mozgalom vezetője szerint , A humanista buddhizmus egy másik aspektusa a vallásközi párbeszéd és az erőszakmentesség közös nézeteinek tanulmányozása . Kapcsolódó szócikkek Vallásos humanizmus Jegyzetek További információk Jacqueline Ho . “The Practice of Yin Shun’s Ren Jian Fo Jiao : A Case Study of Fu Yan College , Dharma Drum Mountain and Tzu Chi Buddhist Compassion Relief.” MA thesis , University of Calgary , The Virtue of Asian Humanism , Prof , Nick Gier The Globalisation of Buddhist Humanism , Seager , Richard Hughes -, March A New Humanism , D.Ikeda - , Oct . New Humanism for world peace , Kawada https://web.archive.org/web/20130402072842/http://www.iop.or.jp/1121/Journal21_Y.Kawada1.pdf Buddhizmus Kínában Mahájána