Tavelić Miklós
Tavelić Miklós (ejtsd: távelity) vagy Tavelić Nikola, Nikola Tavelić, Nikola Tavilić (Šibenik, 1340 körül – Jeruzsálem, 1391. november 14.) ferences rendi szerzetes, vértanú, az első horvát szent.

Élete a vértanúság előtt 

Nemesi családban született 1340 körül, Bribirben, a Šubići család székhelyén. Ferences szerzetes lett, 1365 körül szentelték pappá. Alverenski Bartul fráter, a boszniai püspökség vikáriusa XI. Gergely ösztönzésére 1372 körül 60 másik ferences szerzetessel együtt hívta Boszniába Miklóst, a bogumilok között végzendő misszionárius tevékenység céljából.

1384-ben, 12 év boszniai missziós tevékenység után, Palesztinába utazott Aribert Deodat, Narbonai Péter és Cunei István fráterekkel.

Halála és tisztelete

Vértanúsága 
1391. november 11-én Miklós társaival azzal a szándékkal kereste fel a jeruzsálemi kádit, hogy meggyőzze a keresztény tanítás igazságáról. A kádi feldühödött és halállal fenyegette meg őket, ha nem tagadják meg Jézus tanításait. Miután erre Miklósék nem voltak hajlandóak, a kádi a fenyegetést valóra váltva, halálos ítéletet mondott ki rájuk. Ekkor Miklóst és társait fogságba ejtették és három napig kínozták őket, mikorra a kádi ítéletét a világi bíróság is szentesítette. Ezután november 14-én a környező csőcselék lemészárolta a ferenceseket, majd a maradványokat máglyán elégették.

Mind a négyen vértanúhalált szenvedtek Jeruzsálemben a Jaffa kapunál. A halálos ítélet végrehajtásánál jelen volt Gerardo Calveti, a Sióni Szent Megváltó kolostor-rendház gvárdiánja az Utolsó vacsora terménél. Ő írta le Martin Šibenčaninnal együtt vértanúhalálukat és elküldte a Vatikánba, Lipcsébe, Šibenikbe és más helyekre.

Boldoggá és szentté avatása 
Halála után Európában egyből elismerték vértanúnak, különösen Šibenikben, ahol ünnepe november 14. lett. XIII. Leó avatta boldoggá 1889. június 6-án Fosco šibeniki püspök kérésére. A két háború között Miklós tisztelete különösen Jugoszlávia területén terjedt. A második világháború megakadályozta az 1941-re tervezett szentté avatását. Szentté avatása szerencsésen végződött, mivel 1970. június 21-én VI. Pál pápa vértanútársaival együtt Miklóst Rómában szentté avatta. Ebben a legnagyobb érdeme Crnica Ante horvát ferences fráternek volt, aki 1958-tól szorgalmazta a kanonizációt.

Az  üldözést szenvedő keresztények, szerzetesek, papok, misszionáriusok, betegek, szegények, tanulók és tanárok, illetve az Európai Unió, Horvátország, Olaszország, Franciaország, Izrael, Palesztina, Jeruzsálem és Šibenik védőszentje.

Szent Nikola Tavelić tiszteletére épültek templomok és oltárok hazájában és minden kontinensen, az írók és művészek megörökítették alakját (szobrokban, képeken, irodalmi és zenei művekben). 1937-ben horvát katolikusok oltárt emeltek Jeruzsálemben a cseh kápolnában az Olajfák hegye lejtőjén. Ma a kápolna nem látogatható, mert a Szentszék jeruzsálemi diplomáciai székhelyén belül van.

Ábrázolása 
Tavelić Szent Miklóst hosszú ősz szakállal, ferences ruhában, testén kínzásainak jeleivel ábrázolják, rendszerint a képein máglyán vagy a máglya mellett szerepel, néha feszülettel a kezében jelenik meg, de leginkább mint prédikátort mutatják be.

Templomok 
 Szent Nikola Tavelić Horvát Katolikus Központ, Sydney, Ausztrália
 Melbourne, Ausztrália
 Crkva sv. Nikole Tavelića, Rijeka – Krnjevo, Horvátország
 Imotski – Vinjani Donji
 Šibenik – Lišane Ostrovičke
 Zágráb  Kustošija
 Županja
 Bród
 Tavelić Szent Miklós nemzeti szentélye: Assisi Szent Ferenc temploma, Šibenik
 Omanjska, Bosznia-Hercegovina

Jegyzetek

További információk 
 Szent Miklós népkegyhelye

Kapcsolódó szócikkek 
 Szentföld
 Keresztes háborúk

Miklós, Tavelić
Horvát történelmi személyek
Ferences szerzetesek
Vértanúk
Horvát katolikus papok
Šibenikiek
1340-ben született személyek
1391-ben elhunyt személyek
Jeruzsálemiek
Tavelić Miklós ( ejtsd : távelity ) vagy Tavelić Nikola , Nikola Tavelić , Nikola Tavilić ( Šibenik,körül – Jeruzsálem , november ) ferences rendi szerzetes , vértanú , az első horvát szent . Élete a vértanúság előtt Nemesi családban születettkörül , Bribirben , a Šubići család székhelyén . Ferences szerzetes lett,körül szentelték pappá . Alverenski Bartul fráter , a boszniai püspökség vikáriusa XI. Gergely ösztönzésérekörülmásik ferences szerzetessel együtt hívta Boszniába Miklóst , a bogumilok között végzendő misszionárius tevékenység céljából . 1384-ben,év boszniai missziós tevékenység után , Palesztinába utazott Aribert Deodat , Narbonai Péter és Cunei István fráterekkel . Halála és tisztelete Vértanúsága 1391. novemberén Miklós társaival azzal a szándékkal kereste fel a jeruzsálemi kádit , hogy meggyőzze a keresztény tanítás igazságáról . A kádi feldühödött és halállal fenyegette meg őket , ha nem tagadják meg Jézus tanításait . Miután erre Miklósék nem voltak hajlandóak , a kádi a fenyegetést valóra váltva , halálos ítéletet mondott ki rájuk . Ekkor Miklóst és társait fogságba ejtették és három napig kínozták őket , mikorra a kádi ítéletét a világi bíróság is szentesítette . Ezután novemberén a környező csőcselék lemészárolta a ferenceseket , majd a maradványokat máglyán elégették . Mind a négyen vértanúhalált szenvedtek Jeruzsálemben a Jaffa kapunál . A halálos ítélet végrehajtásánál jelen volt Gerardo Calveti , a Sióni Szent Megváltó kolostor-rendház gvárdiánja az Utolsó vacsora terménél . Ő írta le Martin Šibenčaninnal együtt vértanúhalálukat és elküldte a Vatikánba , Lipcsébe , Šibenikbe és más helyekre . Boldoggá és szentté avatása Halála után Európában egyből elismerték vértanúnak , különösen Šibenikben , ahol ünnepe november lett. XIII. Leó avatta boldoggá júniusán Fosco šibeniki püspök kérésére . A két háború között Miklós tisztelete különösen Jugoszlávia területén terjedt . A második világháború megakadályozta azre tervezett szentté avatását . Szentté avatása szerencsésen végződött , mivel júniusén VI. Pál pápa vértanútársaival együtt Miklóst Rómában szentté avatta . Ebben a legnagyobb érdeme Crnica Ante horvát ferences fráternek volt , akitól szorgalmazta a kanonizációt . Az üldözést szenvedő keresztények , szerzetesek , papok , misszionáriusok , betegek , szegények , tanulók és tanárok , illetve az Európai Unió , Horvátország , Olaszország , Franciaország , Izrael , Palesztina , Jeruzsálem és Šibenik védőszentje . Szent Nikola Tavelić tiszteletére épültek templomok és oltárok hazájában és minden kontinensen , az írók és művészek megörökítették alakját ( szobrokban , képeken , irodalmi és zenei művekben ) .ben horvát katolikusok oltárt emeltek Jeruzsálemben a cseh kápolnában az Olajfák hegye lejtőjén . Ma a kápolna nem látogatható , mert a Szentszék jeruzsálemi diplomáciai székhelyén belül van . Ábrázolása Tavelić Szent Miklóst hosszú ősz szakállal , ferences ruhában , testén kínzásainak jeleivel ábrázolják , rendszerint a képein máglyán vagy a máglya mellett szerepel , néha feszülettel a kezében jelenik meg , de leginkább mint prédikátort mutatják be . Templomok Szent Nikola Tavelić Horvát Katolikus Központ , Sydney , Ausztrália Melbourne , Ausztrália Crkva sv . Nikole Tavelića , Rijeka – Krnjevo , Horvátország Imotski – Vinjani Donji Šibenik – Lišane Ostrovičke Zágráb Kustošija Županja Bród Tavelić Szent Miklós nemzeti szentélye : Assisi Szent Ferenc temploma , Šibenik Omanjska, Bosznia-Hercegovina Jegyzetek További információk Szent Miklós népkegyhelye Kapcsolódó szócikkek Szentföld Keresztes háborúk Miklós , Tavelić Horvát történelmi személyek Ferences szerzetesek Vértanúk Horvát katolikus papok Šibenikiek 1340-ben született személyek 1391-ben elhunyt személyek Jeruzsálemiek