Szentegáti-erdő Természetvédelmi Terület
A Szentegáti-erdő Természetvédelmi Terület magyarországi országos jelentőségű természetvédelmi terület Baranya vármegyében, Szigetvártól mintegy 7-8 kilométerre délre, Sellyétől kb. 15 kilométerre északra. A védett terület magját egy síkvidéki ősbükkös képezi, annak jellegzetes, a Dráva-sík erdeiben ritkán előforduló, értékes növénytársulásaival és növényfajaival.

Fekvése
A természetvédelmi terület Szentegát település külterületén, a falu központjától nyugati irányban fekszik, részben dencsházai és bürüsi területen.

Leírása
A Dráva-sík északnyugati részén, az Ormánság határán elterülő természetvédelmi területhez jelenleg 234,8 hektárnyi, zömmel erdővel borított terület tartozik. Az itteni erdőség védetté nyilvánításáról (pontosabban a védett terület létesítéséről) az 1993. március 15-én hatályba lépett 6/1993. (III. 9.) KTM rendelet rendelkezett: eszerint a védett területhez szentegáti területeken kívül meghatározott helyrajzi számok szerinti bürüsi és dencsházai ingatlanrészek is tartoznak, összesen 234,8 hektár kiterjedésben.

A rendelet értelmében a védetté nyilvánítás célja a Dráva-síkon fennmaradt, két régebbi flóra- és vegetációtörténeti kor fajait megőrző erdőtársulás fennmaradásának biztosítása; a természetvédelmi terület természeti értékeinek megőrzése, fenntartása, bemutatása a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság feladata.

Korábban a jelenleg védett területet nevezték Szentegáti Ősbükkös Természetvédelmi Területnek is.

Élővilága
A természetvédelmi terület nagyobb részén kocsányos tölgyes erdő, kisebb hányadán tölgy-kőris-szil ligeterdő található; előbbi állományába ékelődve kisebb foltban bükkös társulások maradványai is fellelhetők.

A természetvédelmi területen több mint tucatnyi, természetvédelmi oltalom alatt álló növényfaj előfordulása igazolt. Ezek között kiemelést érdemel négy kosborféle növényfaj, mint a madárfészek kosbor, a kétlevelű sarkvirág, a békakonty és a széleslevelű nőszőfű, de alátámasztják az erdőfolt természetvédelmi jelentőségét az itt előforduló, védett páfrányfajok is, mint a szálkás pajzsika, a díszes és a karéjos vesepáfrány, továbbá a síkvidéki területeken ritkán fellelhető farkasboroszlán.

A terület gerinces élővilágának jellemző, védett madárfaja a fekete harkály, amely az itteni erdőség évszázados bükkfáiban készíti fészkelőhelyét; úgyszintén jellegzetes faja a területnek a kék galamb, amely előszeretettel foglalja el a fekete harkály által készített odúkat fészkelési célzattal, saját maga számára. Említést érdemlő, ritkább fészkelő fajok még a területen a barna kánya, a darázsölyv és a léprigó is.

Források
A Duna-Dráva Nemzeti Park igazgatóságának információs kiadványa a Szentegáti-erdőről
Természeti területek felsorolása a Természetvédelmi Hivatal honlapján
A Szentegáti-erdő Természetvédelmi Terület létesítésének jogszabályi háttere

Baranya megye
Duna–Dráva Nemzeti Park természetvédelmi területei
A Szentegáti-erdő Természetvédelmi Terület magyarországi országos jelentőségű természetvédelmi terület Baranya vármegyében , Szigetvártól mintegykilométerre délre , Sellyétől kb.kilom éterre északra . A védett terület magját egy síkvidéki ősbükkös képezi , annak jellegzetes , a Dráva-sík erdeiben ritkán előforduló , értékes növénytársulásaival és növényfajaival . Fekvése A természetvédelmi terület Szentegát település külterületén , a falu központjától nyugati irányban fekszik , részben dencsházai és bürüsi területen . Leírása A Dráva-sík északnyugati részén , az Ormánság határán elterülő természetvédelmi területhez jelenleg8 hektárnyi , zömmel erdővel borított terület tartozik . Az itteni erdőség védetté nyilvánításáról ( pontosabban a védett terület létesítéséről ) az márciusén hatályba lépett1993. ( III. ) KTM rendelet rendelkezett : eszerint a védett területhez szentegáti területeken kívül meghatározott helyrajzi számok szerinti bürüsi és dencsházai ingatlanrészek is tartoznak , összesen8 hektár kiterjedésben . A rendelet értelmében a védetté nyilvánítás célja a Dráva-síkon fennmaradt , két régebbi flóra- és vegetációtörténeti kor fajait megőrző erdőtársulás fennmaradásának biztosítása ; a természetvédelmi terület természeti értékeinek megőrzése , fenntartása , bemutatása a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság feladata . Korábban a jelenleg védett területet nevezték Szentegáti Ősbükkös Természetvédelmi Területnek is . Élővilága A természetvédelmi terület nagyobb részén kocsányos tölgyes erdő , kisebb hányadán tölgy-kőris-szil ligeterdő található ; előbbi állományába ékelődve kisebb foltban bükkös társulások maradványai is fellelhetők . A természetvédelmi területen több mint tucatnyi , természetvédelmi oltalom alatt álló növényfaj előfordulása igazolt . Ezek között kiemelést érdemel négy kosborféle növényfaj , mint a madárfészek kosbor , a kétlevelű sarkvirág , a békakonty és a széleslevelű nőszőfű , de alátámasztják az erdőfolt természetvédelmi jelentőségét az itt előforduló , védett páfrányfajok is , mint a szálkás pajzsika , a díszes és a karéjos vesepáfrány , továbbá a síkvidéki területeken ritkán fellelhető farkasboroszlán . A terület gerinces élővilágának jellemző , védett madárfaja a fekete harkály , amely az itteni erdőség évszázados bükkfáiban készíti fészkelőhelyét ; úgyszintén jellegzetes faja a területnek a kék galamb , amely előszeretettel foglalja el a fekete harkály által készített odúkat fészkelési célzattal , saját maga számára . Említést érdemlő , ritkább fészkelő fajok még a területen a barna kánya , a darázsölyv és a léprigó is . Források A Duna-Dráva Nemzeti Park igazgatóságának információs kiadványa a Szentegáti-erdőről Természeti területek felsorolása a Természetvédelmi Hivatal honlapján A Szentegáti-erdő Természetvédelmi Terület létesítésének jogszabályi háttere Baranya megye Duna–Dráva Nemzeti Park természetvédelmi területei