Citrus
A Citrus a rutafélék családjába tartozó növénynemzetség. Az alapfajok száma nehezen meghatározható. Eredetileg Délkelet-Ázsia trópusi-szubtrópusi éghajlatáról származnak. Napjainkban az egész világ meleg égövi tájain termesztik a nagy számú nemesített fajtát, többszörös hibrideket. Gazdaságilag jelentős gyümölcstermő növények.

A Citrust egyes források magyarul citrom néven említik, de ebben az értelemben ritkán használatos.

Leírás 
A különböző fajok 5–25 m magasságúra növő örökzöld tövises cserjék vagy fák. A levelek ép szélűek, átellenes állásúak, a levélnyél szárnyas. Ezek a szárnyak (fillodiumok) a levél részei, de a nagy mennyiségű párologtatás kivédésére visszafejlődtek.

A virágok 4-5 tagúak, magánosak vagy bugában nyílnak, sugaras szimmetriájúak, a párta szabad állású, a csésze nem feltűnő. A porzók falkákba nőttek össze, az ivarlevelek között diszkusz helyezkedik el.

Termés 

A különleges bogyótermés neve citrustermés vagy narancstermés (hesperidium) zöld, citrom- vagy narancssárga színű éréskor. A külső héj (exokarpium) vékony, bőrszerű, ezt követi a mezokarpium, mely két részből áll. Egy külső sárga rétegből (flavedo), mely a lizigén illóolajtartókat tartalmazza, és egy belső, szivacsos, fehér rétegből (albedo). A gyümölcshús a hártyás választófalakból (ez az endokarpium) és a rajtuk fejlődő, nedvvel telt szőrökből áll, amik között a fehér magvak helyezkednek el. (A termesztett fajták sok esetben magtalanok.)

A termés beltartalmát tekintve 8-9% cukrot, 1% citromsavat és általában 40 mg/100g C-vitamint tartalmaz.
A mezokarpiumban (flavedo részében) található illóolaj, flavonok (neoheszperidozidok), triterpén keserűanyagok (limonin).

A levelekből kimutattak szinefrint, ami az efedrinhez hasonló protoalkaloid.

Ismertebb fajok 

Citrus aurantium (syn. C. vulgaris, Citrus x aurantium) – keserű narancs, szevillai narancs narancscitrom
C. aurantium ssp. aurantium (syn. C.a.ssp. amara) – bigarade, „pomeranze”
C. aurantium ssp. bergamia (syn. Citrus bergamia) – bergamottcitrom, bergamottnarancs, bergamia
C. aurantium var. melitensis – vérnarancs
Citrus australis (syn. Microcitrus australis)
Citrus aurantiifolia – savanyú citrom, trópusi citrom, zöld citrom, lime[./Citrus#cite_note-VE_-_-_-_-_-_-_-_-_-_-_--4 [4]]
Citrus australasica (syn. Microcitrus australasiatica)
Citrus glauca
Citrus hystrix – hosszútövisű narancs, vadnarancs, papeda
Citrus ichangensis	
Citrus jambhiri				
Citrus japonica (syn. Fortunella japonica, Citrus madurensis) – japán kumkvat
Citrus junos (syn. C.ichangensis x C. reticulata)	
Citrus limetta (syn. Citrus limettioides) – édes citrom, limetta
Citrus limon (syn. C. x limon, Citrus medica ssp. limonum) – citrom, közönséges citrom, valódi citrom, európai citrom, limónia
Citrus margarita (syn. Fortunella margarita) – törpemandarin, kínai kumvat
Citrus maxima (syn. Citrus grandis, C. aurantium var. grandis) – óriás narancs, pomelo, óriáscitrancs
Citrus medica (syn. Citrus cedra) – keserű citrom, citronátcitrom, cédrátcitrom, Lima-citrom, citronád, varancsos citrom
Citrus medica var. ethrog – etrog				
Citrus medica var. sarcodactylis – ujjas citrom, Buddha keze citrom
Citrus myrtifolia (syn. C. aurantium var. myrtifolia) – mirtuszlevelű narancs
Citrus nobilis (syn.  C. reticulata x C.sinensis, Citrus x nobilis) – királynarancs, édes mandarin
Citrus paradisi (syn. Citrus decumana, Citrus x paradisi) – grépfrút, citrancs
Citrus paradisi x grandis (syn. Citrus grandis × C. paradisi/Citrus maxima/Citrus grandis) – sweetie
Citrus reshni – Kleopátra-mandarin
Citrus reticulata (syn. Citrus deliciosa) – mandarin, indiai mandarin
Citrus reticulata x paradisi (syn. C. x tangelo, C. reticulata × C. maxima/C. paradisi) – tangelo		
Citrus sinensis – narancs, édes narancs
Citrus tangerina – tangerin
Citrus trifoliata (syn. Poncirus trifoliata) − vadcitrom
Citrus × clementina – klementin

Felhasználás

Termelés 
A legnagyobb termelők Brazília, Kína és az USA. A termesztéstechnológia különbözősége miatt a hektárra vetített termésátlagok eltérők. 2007-ben az össztermés több mint 80 millió tonna volt.

Jegyzetek

Források 
 
  
 
 
  
 

Növénynemzetségek
Rutafélék
A Citrus a rutafélék családjába tartozó növénynemzetség . Az alapfajok száma nehezen meghatározható . Eredetileg Délkelet-Ázsia trópusi-szubtrópusi éghajlatáról származnak . Napjainkban az egész világ meleg égövi tájain termesztik a nagy számú nemesített fajtát , többszörös hibrideket . Gazdaságilag jelentős gyümölcstermő növények . A Citrust egyes források magyarul citrom néven említik , de ebben az értelemben ritkán használatos . Leírás A különböző fajok25 m magasságúra növő örökzöld tövises cserjék vagy fák . A levelek ép szélűek , átellenes állásúak , a levélnyél szárnyas . Ezek a szárnyak ( fillodiumok ) a levél részei , de a nagy mennyiségű párologtatás kivédésére visszafejlődtek . A virágoktagúak , magánosak vagy bugában nyílnak , sugaras szimmetriájúak , a párta szabad állású , a csésze nem feltűnő . A porzók falkákba nőttek össze , az ivarlevelek között diszkusz helyezkedik el . Termés A különleges bogyótermés neve citrustermés vagy narancstermés ( hesperidium ) zöld , citrom- vagy narancssárga színű éréskor . A külső héj ( exokarpium ) vékony , bőrszerű , ezt követi a mezokarpium , mely két részből áll . Egy külső sárga rétegből ( flavedo ) , mely a lizigén illóolajtartókat tartalmazza , és egy belső , szivacsos , fehér rétegből ( albedo ) . A gyümölcshús a hártyás választófalakból ( ez az endokarpium ) és a rajtuk fejlődő , nedvvel telt szőrökből áll , amik között a fehér magvak helyezkednek el . ( A termesztett fajták sok esetben magtalanok . ) A termés beltartalmát tekintve cukrot , citromsavat és általábanmg/ 100g C-vitamint tartalmaz . A mezokarpiumban ( flavedo részében ) található illóolaj , flavonok ( neoheszperidozidok ) , triterpén keserűanyagok ( limonin ) . A levelekből kimutattak szinefrint , ami az efedrinhez hasonló protoalkaloid . Ismertebb fajok Citrus aurantium ( syn . C. vulgaris , Citrus x aurantium ) – keserű narancs , szevillai narancs narancscitrom C. aurantium ssp. aurantium ( syn . C.a.ssp . amara ) – bigarade , „ pomeranze” C. aurantium ssp. bergamia ( syn . Citrus bergamia ) – bergamottcitrom , bergamottnarancs , bergamia C. aurantium var. melitensis – vérnarancs Citrus australis ( syn . Microcitrus australis ) Citrus aurantiifolia – savanyú citrom , trópusi citrom , zöld citrom , lime [ . /Citrus# cite_note-VE_-_-_-_-_-_-_-_-_-_-_--4 [ 4 ] ] Citrus australasica ( syn . Microcitrus australasiatica ) Citrus glauca Citrus hystrix – hosszútövisű narancs , vadnarancs , papeda Citrus ichangensis Citrus jambhiri Citrus japonica ( syn . Fortunella japonica , Citrus madurensis ) – japán kumkvat Citrus junos ( syn . C.ichangensis x C. reticulata ) Citrus limetta ( syn . Citrus limettioides ) – édes citrom , limetta Citrus limon ( syn . C. x limon , Citrus medica ssp. limonum ) – citrom , közönséges citrom , valódi citrom , európai citrom , limónia Citrus margarita ( syn . Fortunella margarita ) – törpemandarin , kínai kumvat Citrus maxima ( syn . Citrus grandis , C. aurantium var. grandis ) – óriás narancs , pomelo , óriáscitrancs Citrus medica ( syn . Citrus cedra ) – keserű citrom , citronátcitrom , cédrátcitrom , Lima-citrom , citronád , varancsos citrom Citrus medica var. ethrog – etrog Citrus medica var. sarcodactylis – ujjas citrom , Buddha keze citrom Citrus myrtifolia ( syn . C. aurantium var. myrtifolia ) – mirtuszlevelű narancs Citrus nobilis ( syn. C. reticulata x C.sinensis , Citrus x nobilis ) – királynarancs , édes mandarin Citrus paradisi ( syn . Citrus decumana , Citrus x paradisi ) – grépfrút , citrancs Citrus paradisi x grandis ( syn . Citrus grandis × C. paradisi /Citrus maxima/Citrus grandis ) – sweetie Citrus reshni – Kleopátra-mandarin Citrus reticulata ( syn . Citrus deliciosa ) – mandarin , indiai mandarin Citrus reticulata x paradisi ( syn . C. x tangelo , C. reticulata × C. maxima/C . paradisi ) – tangelo Citrus sinensis – narancs , édes narancs Citrus tangerina – tangerin Citrus trifoliata ( syn . Poncirus trifoliata ) − vadcitrom Citrus × clementina – klementin Felhasználás Termelés A legnagyobb termelők Brazília , Kína és az USA . A termesztéstechnológia különbözősége miatt a hektárra vetített termésátlagok eltérők.ben az össztermés több mintmillió tonna volt . Jegyzetek Források Növénynemzetségek Rutafélék