Buddhista zene
A buddhista zene  a buddhizmus inspirálta hagyományos művészeti forma.

Honkjoku
A honkjoku (本曲) a vándorló japán zen szerzetesek (komuszó) által a hagyományos sakuhacsi vagy hoccsiku hangszerekkel előadott zenéket jelenti. A komuszók már a 13. században is játszottak honkjokut alamizsnáért és a megvilágosodás reményében. A 18. században egy Kinko Kuroszava nevű, a zen fuke szektához tartozó komuszót megbíztak, hogy gyűjtse össze Japán összes ilyen jellegű zenéit. Éveken át történő utazgatás után 36 művet gyűjtött össze, amelyek ma Kinko-Rju Honkjoku néven ismertek.

Éneklés
A buddhizmus több irányzataiban is mantrákat kántálnak:
   
a Tiszta Föld buddhizmusban Amitábha nevét ismételgetik.
a nicsiren-buddhizmusban a namu mjóhó renge kjó mantrát kántálják, illetve részleteket a Lótusz szútrából.
a japán tendai és singon buddhizmusban az ún. somjo stílusban kántálnak.    
a tibeti buddhizmusban létezik a különleges torokéneklés vagy felhangéneklés. Magyarországon Szekeres Attila és Laár András tanítja a technikát.

Tibeti stílusok

Tibet legelterjedtebb vallása a tibeti buddhizmus. A tibeti vagy szanszkrit nyelven történő kántálás a vallás szerves részét képezi. Ezek az összetett kántálások gyakran szent szövegek szavalását jelentik, de hallhatóak a különféle ünnepek alkalmával is. A jang kántálást rezgő dobok kísérik, miközben halkan recitálják az egymás után fűzött szótagokat. Léteznek a tantrikus buddhizmusra jellemző egyéb stílusok is: a gelugpa iskolára a klasszikus, a Nyingmapa, a Szakjapa és Kagyüpa iskolákra pedig a romantikus stílus.

A torokéneklés vagy felhangéneklés énektechnika a nyugati, megszokott énekléstől lényegesen eltérő, szokatlan hangszínű, egyszerre több hangot megszólaltató éneklés. Úgy tartják, hogy ennek segítségével megváltozott tudatállapotot lehet elérni. Ezt a technikát használják meditációs gyakorlás céljából. A gyakorlók a mantraéneklésnek gyógyítóerőt is tulajdonítanak. A népzenekutatók szerint a torokéneklés a természet – különösképpen a szél és a víz – harmonikus hangjainak utánzásából alakulhatott ki.

Sómjó
A sómjó (声明) japán stílusú buddhista kántálás; elsősorban a tendai és a singon irányzatokban. Kétfajta stílus létezik: rjokjoku és rikkjoku - az elsőre nehéz, a másodikra könnyű emlékezni.

Ismertebb buddhista zenészek 
 Adam Yauch
 Herbie Hancock, amerikai zongorista, dalszerző (Szoka Gakkai)
 Leonard Cohen, kanadai énekes, dalszerző, költő (zen buddhizmus)
 Tina Turner - amerikai énekes (Szoka Gakkai)

Az Éneklésen túl 
2009-ben a Éneklésen túl projekt (Beyond Singing Project) keretében elkészítettek egy albumot, amely ötvözi a buddhista kántálást és keresztény kórus éneklést.

Résztvevők zenészek: 
 Tina Turner
 Regula Curti
 Decsen Sak-Dagszaj

Kapcsolódó szócikkek 
 Karuna Nadee

Jegyzetek
A buddhista zene a buddhizmus inspirálta hagyományos művészeti forma . Honkjoku A honkjoku ( 本曲 ) a vándorló japán zen szerzetesek ( komuszó ) által a hagyományos sakuhacsi vagy hoccsiku hangszerekkel előadott zenéket jelenti . A komuszók már a században is játszottak honkjokut alamizsnáért és a megvilágosodás reményében . A században egy Kinko Kuroszava nevű , a zen fuke szektához tartozó komuszót megbíztak , hogy gyűjtse össze Japán összes ilyen jellegű zenéit . Éveken át történő utazgatás utánművet gyűjtött össze , amelyek ma Kinko-Rju Honkjoku néven ismertek . Éneklés A buddhizmus több irányzataiban is mantrákat kántálnak : a Tiszta Föld buddhizmusban Amitábha nevét ismételgetik . a nicsiren-buddhizmusban a namu mjóhó renge kjó mantrát kántálják , illetve részleteket a Lótusz szútrából . a japán tendai és singon buddhizmusban az ún. somjo stílusban kántálnak . a tibeti buddhizmusban létezik a különleges torokéneklés vagy felhangéneklés . Magyarországon Szekeres Attila és Laár András tanítja a technikát . Tibeti stílusok Tibet legelterjedtebb vallása a tibeti buddhizmus . A tibeti vagy szanszkrit nyelven történő kántálás a vallás szerves részét képezi . Ezek az összetett kántálások gyakran szent szövegek szavalását jelentik , de hallhatóak a különféle ünnepek alkalmával is . A jang kántálást rezgő dobok kísérik , miközben halkan recitálják az egymás után fűzött szótagokat . Léteznek a tantrikus buddhizmusra jellemző egyéb stílusok is : a gelugpa iskolára a klasszikus , a Nyingmapa , a Szakjapa és Kagyüpa iskolákra pedig a romantikus stílus . A torokéneklés vagy felhangéneklés énektechnika a nyugati , megszokott énekléstől lényegesen eltérő , szokatlan hangszínű , egyszerre több hangot megszólaltató éneklés . Úgy tartják , hogy ennek segítségével megváltozott tudatállapotot lehet elérni . Ezt a technikát használják meditációs gyakorlás céljából . A gyakorlók a mantraéneklésnek gyógyítóerőt is tulajdonítanak . A népzenekutatók szerint a torokéneklés a természet – különösképpen a szél és a víz – harmonikus hangjainak utánzásából alakulhatott ki . Sómjó A sómjó ( 声明 ) japán stílusú buddhista kántálás ; elsősorban a tendai és a singon irányzatokban . Kétfajta stílus létezik : rjokjoku és rikkjoku - az elsőre nehéz , a másodikra könnyű emlékezni . Ismertebb buddhista zenészek Adam Yauch Herbie Hancock , amerikai zongorista , dalszerző ( Szoka Gakkai ) Leonard Cohen , kanadai énekes , dalszerző , költő ( zen buddhizmus ) Tina Turner - amerikai énekes ( Szoka Gakkai ) Az Éneklésen túl 2009-ben a Éneklésen túl projekt ( Beyond Singing Project ) keretében elkészítettek egy albumot , amely ötvözi a buddhista kántálást és keresztény kórus éneklést . Résztvevők zenészek : Tina Turner Regula Curti Decsen Sak-Dagszaj Kapcsolódó szócikkek Karuna Nadee Jegyzetek