Lupis Brókerház
A Lupis Brókerház volt az első magyarországi brókercég. A Lupis a rendszerváltás sajátos üzleti környezetében kezdetben sikeres cégnek tűnt, azonban 1994-re súlyos nehézségekkel szembesült. Csődje több ismert magyar vállalat helyzetét ingatta meg, és az első milliárdos károkat okozó magyarországi brókerbotrányként lett emlékezetes.

Története

A brókerház tevékenysége
A rendszerváltás idején a kialakulatlan gazdasági környezetben és a még nem kellően megszilárdult pénzügyi kultúrával rendelkező országban több vállalkozás is alakult, amelynek célja az volt, hogy úttörő és később vezető szerephez jusson a pénzügyi szolgáltatások magyarországi piacán. Ezek közül első hazai magántulajdonú vállalkozásként a Lupis Brókerház Rt. kezdte meg működését. A vállalkozás jegyzett tőkéje az 1991. január 1-i megalakuláskor 121 millió forint volt. A brókerház azonban a nehéz gazdasági körülmények között nem tudta érdemben gyarapítani a társaság vagyonát. A vállalat, hogy a pénzpiacon forgatható tőkéhez jusson magas megtérülést ígérve keresett fel elsősorban állami szervezeteket és állami tulajdonban álló vállalatokat. Ügyfelei között olyan jelentős cégek bukkantak fel, mint a MÁV, a Magyar Honvédség, az Ikarus, illetve az Országos Közoktatási Intézet. A magas megtérülés reményében az állami szervezetek jelentős mennyiségű tőkét utaltak át a Lupis Brókerháznál vezetett számláikra.

A vállalat azonban hazardírozni kezdett befektetői pénzével. A Lupis Brókerház hamis letéti igazolásokat állított ki olyan állampapírokról, amelyek nem álltak a tulajdonában. A nem létező állampapírokat magas hozamot ígérő visszavásárlási garanciával kötelezvénnyel eladták a befektetőknek.
Később a Brókerháznál elhelyezett befektetői vagyont a befektetők tudta és jóváhagyása nélkül ingatlanügyletekbe vonták be. Ezen ingatlanügyletek azonban nem hozták meg a várt pénzügyi sikereket, a Lupis Brókerházra egyre fenyegetőbb árnyékként borult a növekvő követelésállomány. A vállalkozás vezetői végül – hogy az egyre idegesebb befektetőket megnyugtassák – a hamisítás eszközéhez fordultak. A cég meghamisította a tőzsdei elszámolórendszer bizonylatait és ügyfeleinek a hamisított bizonylatokat mutatta be fedezetigazolásként. A befektetők megtévesztése azonban nem segítette ki a vállalatot a pénzügyi slamasztikából. 1993 novemberére a brókerház több százmilliós működési veszteség mellett már csak 600 millió forintnyi vagyont birtokolt, ellenben 2,7 milliárd forintos hamarosan esedékes tartozást görgetett maga előtt. A vállalat vezetői ekkor kétségbeesett lépésre szánták el magukat: az Országos Társadalombiztosítási Főigazgatóság Brókerháznál letétbe helyezett 420 millió forint értékű államkötvény-csomagját a Brókerház eltulajdonította és mint saját tulajdonát eladta azt az OTP-nek. A Lupis működésének utolsó periódusában már kifejezetten magas kamattal kínálta kötvényeit: a MÁV-nak egyetlen hónapra 32%-os kamatot ajánlottak. Az ilyen manőverek azonban csak súlyosbították a vállalat helyzetét.

Csőd és botrány
A kilátástalan helyzetben a Lupis Brókerház 1994. február 9-én csődeljárást kezdeményezett maga ellen, a cégtulajdonos pedig önként jelentkezett a rendőrségen. A vállalat eredménytelenül próbálta meg hitelezőit rábírni a csődegyezségre. 1994 nyarán a Brókerház összes tartozásállományát 3,15 milliárd forintban állapították meg, a cég által birtokolt vagyontárgyak értéke ennek csak a töredékét fedezte. A fizetésképtelenség komolyan megingatta a befektetők pénzügyi helyzetét: a MÁV éves költségvetésének 1%-át bukta el néhány óra alatt. A befektetőket összesen 3 milliárd forintnyi kár érte. A céget vezető Lupis Józsefet a sajtó érdeklődésétől övezve bíróság elé állították. Lupis együttműködött a bírósággal, beismerő vallomást tett és segítette a nyomozók munkáját. Együttműködésre való készsége miatt az elsőfokú bíróság enyhe büntetéssel sújtotta a tulajdonost: 2 év felfüggesztett börtönbüntetést kapott. Másodfokon azonban ennél jóval szigorúbb ítélet született: 6 év letöltendő börtön, teljes vagyonelkobzás és közügyektől eltiltás.

A Lupis Brókerház összeomlásának eredménye lett, hogy az magyar állam megtiltotta saját szervezeteinek, hogy a náluk lévő pénzeket magántulajdonú pénzügyi szolgáltatóknál fektessék be. 1994 óta a központi költségvetési szervezetek csak a Magyar Államkincstárnál helyezhetnek el befektetési célú betéteket.

Források

Magyarországi pénzügyi szolgáltatók
Pénzügyi botrányok
A Lupis Brókerház volt az első magyarországi brókercég . A Lupis a rendszerváltás sajátos üzleti környezetében kezdetben sikeres cégnek tűnt , azonbanre súlyos nehézségekkel szembesült . Csődje több ismert magyar vállalat helyzetét ingatta meg , és az első milliárdos károkat okozó magyarországi brókerbotrányként lett emlékezetes . Története A brókerház tevékenysége A rendszerváltás idején a kialakulatlan gazdasági környezetben és a még nem kellően megszilárdult pénzügyi kultúrával rendelkező országban több vállalkozás is alakult , amelynek célja az volt , hogy úttörő és később vezető szerephez jusson a pénzügyi szolgáltatások magyarországi piacán . Ezek közül első hazai magántulajdonú vállalkozásként a Lupis Brókerház Rt. kezdte meg működését . A vállalkozás jegyzett tőkéje az januári megalakuláskormillió forint volt . A brókerház azonban a nehéz gazdasági körülmények között nem tudta érdemben gyarapítani a társaság vagyonát . A vállalat , hogy a pénzpiacon forgatható tőkéhez jusson magas megtérülést ígérve keresett fel elsősorban állami szervezeteket és állami tulajdonban álló vállalatokat . Ügyfelei között olyan jelentős cégek bukkantak fel , mint a MÁV , a Magyar Honvédség , az Ikarus , illetve az Országos Közoktatási Intézet . A magas megtérülés reményében az állami szervezetek jelentős mennyiségű tőkét utaltak át a Lupis Brókerháznál vezetett számláikra . A vállalat azonban hazardírozni kezdett befektetői pénzével . A Lupis Brókerház hamis letéti igazolásokat állított ki olyan állampapírokról , amelyek nem álltak a tulajdonában . A nem létező állampapírokat magas hozamot ígérő visszavásárlási garanciával kötelezvénnyel eladták a befektetőknek . Később a Brókerháznál elhelyezett befektetői vagyont a befektetők tudta és jóváhagyása nélkül ingatlanügyletekbe vonták be . Ezen ingatlanügyletek azonban nem hozták meg a várt pénzügyi sikereket , a Lupis Brókerházra egyre fenyegetőbb árnyékként borult a növekvő követelésállomány . A vállalkozás vezetői végül – hogy az egyre idegesebb befektetőket megnyugtassák – a hamisítás eszközéhez fordultak . A cég meghamisította a tőzsdei elszámolórendszer bizonylatait és ügyfeleinek a hamisított bizonylatokat mutatta be fedezetigazolásként . A befektetők megtévesztése azonban nem segítette ki a vállalatot a pénzügyi slamasztikából.novemberére a brókerház több százmilliós működési veszteség mellett már csakmillió forintnyi vagyont birtokolt , ellenben7 milliárd forintos hamarosan esedékes tartozást görgetett maga előtt . A vállalat vezetői ekkor kétségbeesett lépésre szánták el magukat : az Országos Társadalombiztosítási Főigazgatóság Brókerháznál letétbe helyezettmillió forint értékű államkötvény-csomagját a Brókerház eltulajdonította és mint saját tulajdonát eladta azt az OTP-nek . A Lupis működésének utolsó periódusában már kifejezetten magas kamattal kínálta kötvényeit : a MÁV-nak egyetlen hónapra-os kamatot ajánlottak . Az ilyen manőverek azonban csak súlyosbították a vállalat helyzetét . Csőd és botrány A kilátástalan helyzetben a Lupis Brókerház februárén csődeljárást kezdeményezett maga ellen , a cégtulajdonos pedig önként jelentkezett a rendőrségen . A vállalat eredménytelenül próbálta meg hitelezőit rábírni a csődegyezségre.nyarán a Brókerház összes tartozásállományát15 milliárd forintban állapították meg , a cég által birtokolt vagyontárgyak értéke ennek csak a töredékét fedezte . A fizetésképtelenség komolyan megingatta a befektetők pénzügyi helyzetét : a MÁV éves költségvetésének-át bukta el néhány óra alatt . A befektetőket összesenmilliárd forintnyi kár érte . A céget vezető Lupis Józsefet a sajtó érdeklődésétől övezve bíróság elé állították . Lupis együttműködött a bírósággal , beismerő vallomást tett és segítette a nyomozók munkáját . Együttműködésre való készsége miatt az elsőfokú bíróság enyhe büntetéssel sújtotta a tulajdonost: év felfüggesztett börtönbüntetést kapott . Másodfokon azonban ennél jóval szigorúbb ítélet született: év letöltendő börtön , teljes vagyonelkobzás és közügyektől eltiltás . A Lupis Brókerház összeomlásának eredménye lett , hogy az magyar állam megtiltotta saját szervezeteinek , hogy a náluk lévő pénzeket magántulajdonú pénzügyi szolgáltatóknál fektessék be.óta a központi költségvetési szervezetek csak a Magyar Államkincstárnál helyezhetnek el befektetési célú betéteket . Források Magyarországi pénzügyi szolgáltatók Pénzügyi botrányok