Mészöly Munkás Béla
Mészöly Munkás Béla (Budapest, 1889. június 5. – Auschwitz, 1942. október 3.) (névváltozatai: Messinger Béla; Munkás-Mészöly Béla) magyar festőművész, a holokauszt áldozata. Leginkább tájképfestőként ismert. Testvére Mészöly László festő, fényképész.

Élete és munkássága
Tízgyermekes családban született Messinger József könyvnyomdász és Sinayberger Karolina fiaként. A család 1909-ben változtatta Mészölyre a nevét. Édesapja 1900-ban meghalt. Középiskolát a budapesti Zsidó Gimnáziumban végzett. Rajztanárától bátorítást kapott festői terveihez. 1907-től a müncheni akadémián tanult, 1910-től Londonban élt, majd 1912-ben visszatért Budapestre.

Az első világháború alatt a fronton megsebesült. 1920-tól európai körutazást tett, hosszabb időt töltött Hollandiában, utána Párizsban telepedett le, ahol nagyon szerény körülmények között élt. Mégis, a húszas évektől kezdve elismert művész volt, akinek prágai, londoni, amszterdami és barcelonai kiállításairól rendszeresen hírt adtak a legkülönbözőbb pesti lapok.

1921. június 12-én Budapesten, a Terézvárosban megnősült, Sinajberger Kornéliát vette feleségül, Sinajberger Sándor és Spády Janka lányát. 1922-ben született fia, Mészöly Sándor. A Nemzeti Szalonnak egészen 1938-ig tagja maradt.

Szívesen festett virágcsendéleteket, kedvelt témája volt a munkás- és gyermekábrázolás, valamint a városi tájkép. Képei a nagybányai hagyományra épülnek, amiken európai útjainak hatása is érződik. Hosszasan időzött Hollandiában is, de végül Párizsban telepedett le, miközben rendszeresen kiállított Magyarországon is. 1935-ben gyűjteményes kiállítását a kritikusok azért is üdvözölték, mert színekben gazdag, fénnyel teli, derűs mediterrán képek váltották fel korábbi, komorabb képeit. Erős szociális érzékenysége miatt elsősorban a nélkülözők, a szegény munkásemberek világát is ábrázolta. Baloldali elkötelezettsége miatt vette fel a Mészöly mellé a Munkás nevet is. Legtöbb munkája elpusztult vagy elveszett. Tanítványa volt Cserepes István.

A második világháború kitörése után egyre drámaibb hangulatú képeket festett. 1942-ben Párizsban a francia hatóságok letartóztatták. Előbb a drancyi gyűjtőtáborba került, ahonnan szeptember 28-án Auschwitzba szállították. Egyike azoknak a mártírhalált halt festőknek, akiknek emlékére Jean Cassou író, ellenálló szervezésében francia és magyar művészek 1947-ben kiállítást rendeztek a Galerie de Bussyben.

Családja a 2000-es években is Párizsban él.

Kiállításai
Szerepelt a Nemzeti Szalon csoportos kiállításain. Gyűjteményes kiállítása 1924-ben volt a Műcsarnokban, majd 1933-ban Amszterdamban. 1934-ben a barcelonai Galerias Layetanasban, 1935-ben a budapesti Műterem kiállítóhelyiségben volt egyéni tárlata. Budapest főváros megvásárolta a Hajó a Szajnán című festményét, de az a második világháború idején megsemmisült.

Jegyzetek

Források 
Száműzött művészet – Cserba Júliával beszélget Vámos Éva (23-24. o.), Balkon 2010/4. sz., epa.oszk.hu - 2010.
Holokauszt Emlékközpont
Port.hu
artportal.hu

További információk 
 Mészöly Munkás Béla hajója révbe ért

Magyar festők
1889-ben született személyek
1942-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Mészöly Munkás Béla ( Budapest , június – Auschwitz , október ) ( névváltozatai : Messinger Béla ; Munkás-Mészöly Béla ) magyar festőművész , a holokauszt áldozata . Leginkább tájképfestőként ismert . Testvére Mészöly László festő , fényképész . Élete és munkássága Tízgyermekes családban született Messinger József könyvnyomdász és Sinayberger Karolina fiaként . A családben változtatta Mészölyre a nevét . Édesapjaban meghalt . Középiskolát a budapesti Zsidó Gimnáziumban végzett . Rajztanárától bátorítást kapott festői terveihez.től a müncheni akadémián tanult,től Londonban élt , majdben visszatért Budapestre . Az első világháború alatt a fronton megsebesült.tól európai körutazást tett , hosszabb időt töltött Hollandiában , utána Párizsban telepedett le , ahol nagyon szerény körülmények között élt . Mégis , a húszas évektől kezdve elismert művész volt , akinek prágai , londoni , amszterdami és barcelonai kiállításairól rendszeresen hírt adtak a legkülönbözőbb pesti lapok . 1921. júniusén Budapesten , a Terézvárosban megnősült , Sinajberger Kornéliát vette feleségül , Sinajberger Sándor és Spády Janka lányát.ben született fia , Mészöly Sándor . A Nemzeti Szalonnak egészenig tagja maradt . Szívesen festett virágcsendéleteket , kedvelt témája volt a munkás- és gyermekábrázolás , valamint a városi tájkép . Képei a nagybányai hagyományra épülnek , amiken európai útjainak hatása is érződik . Hosszasan időzött Hollandiában is , de végül Párizsban telepedett le , miközben rendszeresen kiállított Magyarországon is.ben gyűjteményes kiállítását a kritikusok azért is üdvözölték , mert színekben gazdag , fénnyel teli , derűs mediterrán képek váltották fel korábbi , komorabb képeit . Erős szociális érzékenysége miatt elsősorban a nélkülözők , a szegény munkásemberek világát is ábrázolta . Baloldali elkötelezettsége miatt vette fel a Mészöly mellé a Munkás nevet is . Legtöbb munkája elpusztult vagy elveszett . Tanítványa volt Cserepes István . A második világháború kitörése után egyre drámaibb hangulatú képeket festett.ben Párizsban a francia hatóságok letartóztatták . Előbb a drancyi gyűjtőtáborba került , ahonnan szeptemberán Auschwitzba szállították . Egyike azoknak a mártírhalált halt festőknek , akiknek emlékére Jean Cassou író , ellenálló szervezésében francia és magyar művészekben kiállítást rendeztek a Galerie de Bussyben . Családja aes években is Párizsban él . Kiállításai Szerepelt a Nemzeti Szalon csoportos kiállításain . Gyűjteményes kiállításaben volt a Műcsarnokban , majdban Amszterdamban.ben a barcelonai Galerias Layetanasban, ben a budapesti Műterem kiállítóhelyiségben volt egyéni tárlata . Budapest főváros megvásárolta a Hajó a Szajnán című festményét , de az a második világháború idején megsemmisült . Jegyzetek Források Száműzött művészet – Cserba Júliával beszélget Vámos Éva o. ), Balkon4. sz . , epa.oszk.hu - Holokauszt Emlékközpont Port.hu artportal.hu További információk Mészöly Munkás Béla hajója révbe ért Magyar festők 1889-ben született személyek 1942-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek