Marchiai Szent Jakab
Marchiai Jakab (Giacomo delle Marche) (Monteprandone, 1394 szeptembere – Nápoly, 1476. november 28.) szentté avatott ferences szerzetes, népszónok, inkvizítor.

Fiatalkora
Antonio Gangali és felesége, Antonia gyermekeként született 1394 szeptemberében. A keresztségben a Dominic (Domonkos) Gangala nevet kapta. A legenda szerint  hatéves korában rábíztak egy nyájat, hogy őrizze, viszont egy farkas naponta többször a nyájat szétkergette, ellenben ártani nem ártott nekik. Ezt Domonkos hozzátartozói fantáziálásnak tartották, valamint annak, hogy igazából a pásztori szolgálat alól akar menekülni. Egyik nap emiatt Domonkos megszökött, s egy közeli településen Offidában keresett menedéket egy rokonánál, aki pap volt . A rokon befogadta, s a taníttatásáról is gondoskodott. Később Ascoliba került, ahol több egyházi iskola is működött.

1404 körül került Perugiába, ahol jogi és orvosi tanulmányokat kezdett el. 1414-től egy perugiai nemes mellett jegyzői feladatokat lát el. Ez idő alatt több hónapig Firenzében és Bibbiénában él, ahol közelebbi ismeretségbe kerül a ferencesekkel. 1415 nagypéntekjén döntött véglegesen amellett, hogy ferences szerzetes lesz.

Szerzetesként és pápai követként
A Santa Maria degli Angeli nevű marchiai kolostorban 1415-ben belépett a ferences rendbe. Első fogadalmát 1416. augusztus 1-jén tette le, és ekkor kapta szerzetesi névként a Jakab (Giacomo) nevet, és ferences szokás szerint nevéhez csatolták származási helyét: így lett Marchiai Jakab (Giacomo Marche).

A noviciátus után elöljárói Firenzébe küldték tanulni, ahol Sienai Szent Bernardin és Kapisztrán Szent János voltak a nevelői. Örökfogadalmát is itt tette le, valamint itt szentelték pappá 1423-ban. Fő feladatának a prédikációt tartotta. Papszentelése utáni első években Toszkána, Umbria és Marchia környékén szolgált, majd a következő 12 évben külföldön látott el prédikátori feladatokat. Az obszerváns irányzatot követve küzdött a fraticellik (a ferences mozgalomból 1240 körül kivált szélsőséges szekta) ellen. Részt vett a ferences rend reformjában.

1431-ben sikerült előmozdítania a husziták és az egyház közötti egységet. 1432-ben a ferences rend Boszniába küldte mint „látogatóbiztost” a szerzetesekhez. 1433-ban Bolognában IV. Jenő pápától „hivatalos prédikátor” címet kapott. 1437-ben Zsigmond császár törökök elleni keresztes hadjáratáról prédikált. 1438-ban a firenzei Ferrara Tanáccsal segített összehozni a nyugati és a keleti egyházakat, majd visszatért Magyarországra. Később Csehország békéjét támogatta: ennek köszönhetően Zsigmond léphetett Csehország trónjára is.

V. Miklós pápa, III. Kallixtusz pápa és IV. Jenő pápa megbízásából keresztes hadjáratot hirdetett Németországban, Lengyelországban és Magyarországon is. 1438-ban Magyarországra érkezett, és részt vett az 1439. május 23-án kitört népmozgalom lecsendesítésében, „akit a nép azzal kergetett el, hogy »az Isten is velünk van«.” Feljegyzések szerint alapos és radikális eljárást alkalmazott a huszita eretnekek felderítésére. Az elhunyt személyek után is nyomozást indított, s ha kiderült valakiről, hogy életében eretnek volt, úgy a tetemet kihantolta és máglyán megégette.

1440-ben Közép- és Észak-Európa sok városban prédikált, köztük Osimóban, Loretóban és Padovában is. 1444-ben egy ritka esemény történt: három nap pihenőt tartott egy kis kolostorban a Trasimeno-tónál, ahol csatlakozott hozzá Kapisztrán Szent János és Sienai Szent Bernardin is, aki a következő hónapban meghalt.

Magyarországra Kapisztrán Szent János halála után érkezett ismét, 1457-ben. Boszniában mint inkvizítor működött, majd a váradi egyházmegye területén prédikált a husziták ellen. Erdélyt és Csanád megyét igehirdetőként járta végig. Ebből az időből maradt fenn a legrégebbi Magyarországon ismert ülőbútor, mely az ő karosszéke volt a hagyomány szerint.

1458-ban visszatért Itáliába, s onnantól kezdve csak ott tevékenykedett. Bár a pápa felajánlotta neki a milánói érsekséget, nem fogadta el. Nápolyban halt meg 1476. november 28-án. Mumifikálódott testét a nápolyi Santa Maria la Nova templomában őrizték 2001-ig, amikor is átvitték szülővárosa, Monteprandone ferences kolostorának templomába. Bár a nép már életében is szentnek tartotta, a hivatalos szentté avatása csak 250 évvel később történt meg. 1624-ben VIII. Orbán pápa boldoggá, 1726-ban pedig XIII. Benedek pápa szentté avatta.

Marchiai Szent Jakab karosszéke
Marchiai Szent Jakab szerzeteshez kötődik a legrégebbi ismert magyarországi ülőbútor, mely egyben az egyetlen megmaradt hazai gótikus karosszék a 15. század második feléből. A háttámlájára ragasztott, 1846-os latin nyelvű felirat szerint Marchiai Szent Jakab O.F.M. pápai követé volt, aki egy ideig a szegedi rendház guardiáni funkcióját is ellátta. A karosszék lécvázas szerkesztéssel készült, és ereklye voltának köszönhetően maradt fenn. Rudakkal összekötött, négy hasábos lábon áll, amelyeken jól láthatóak a toldások, amelyekkel feltehetően Marchiai Jakab 1726-os szentté avatása alkalmával magasíthatták meg. Háttámlája enyhén hátradől, és két részből áll: egy téglalap alakú, sima lapból, illetve az alatta levő zegzugmintás szegélylécből. A vízszintes kartámasztók alatt áttört - váltakozó rozetta és balluszteridom - díszítés található. Őrzési helye a Szeged-Alsóvárosi Ferences Templom.

Jegyzetek

Források

További információk 
http://www.parrocchie.it/calenzano/santamariadellegrazie/SAN%20GIACOMO%20DELLE%20MARCHE.htm

Katolikus szentek, boldogok
Spanyol szentek, boldogok
1394-ben született személyek
A 15. században elhunyt személyek
Ferencesek
Ferences szerzetesek
Katolikus egyházi személyek
Marchiai Jakab ( Giacomo delle Marche ) ( Monteprandone, szeptembere – Nápoly , november ) szentté avatott ferences szerzetes , népszónok , inkvizítor . Fiatalkora Antonio Gangali és felesége , Antonia gyermekeként születettszeptemberében . A keresztségben a Dominic ( Domonkos ) Gangala nevet kapta . A legenda szerint hatéves korában rábíztak egy nyájat , hogy őrizze , viszont egy farkas naponta többször a nyájat szétkergette , ellenben ártani nem ártott nekik . Ezt Domonkos hozzátartozói fantáziálásnak tartották , valamint annak , hogy igazából a pásztori szolgálat alól akar menekülni . Egyik nap emiatt Domonkos megszökött , s egy közeli településen Offidában keresett menedéket egy rokonánál , aki pap volt \ . A rokon befogadta , s a taníttatásáról is gondoskodott . Később Ascoliba került , ahol több egyházi iskola is működött . 1404 körül került Perugiába , ahol jogi és orvosi tanulmányokat kezdett el.től egy perugiai nemes mellett jegyzői feladatokat lát el . Ez idő alatt több hónapig Firenzében és Bibbiénában él , ahol közelebbi ismeretségbe kerül a ferencesekkel.nagyp éntekjén döntött véglegesen amellett , hogy ferences szerzetes lesz . Szerzetesként és pápai követként A Santa Maria degli Angeli nevű marchiai kolostorbanben belépett a ferences rendbe . Első fogadalmát augusztusjén tette le , és ekkor kapta szerzetesi névként a Jakab ( Giacomo ) nevet , és ferences szokás szerint nevéhez csatolták származási helyét : így lett Marchiai Jakab ( Giacomo Marche ) . A noviciátus után elöljárói Firenzébe küldték tanulni , ahol Sienai Szent Bernardin és Kapisztrán Szent János voltak a nevelői . Örökfogadalmát is itt tette le , valamint itt szentelték pappában . Fő feladatának a prédikációt tartotta . Papszentelése utáni első években Toszkána , Umbria és Marchia környékén szolgált , majd a következőévben külföldön látott el prédikátori feladatokat . Az obszerváns irányzatot követve küzdött a fraticellik ( a ferences mozgalombólkörül kivált szélsőséges szekta ) ellen . Részt vett a ferences rend reformjában . 1431-ben sikerült előmozdítania a husziták és az egyház közötti egységet.ben a ferences rend Boszniába küldte mint „ látogatóbiztost” a szerzetesekhez.ban Bolognában IV . Jenő pápától „ hivatalos prédikátor” címet kapott.ben Zsigmond császár törökök elleni keresztes hadjáratáról prédikált.ban a firenzei Ferrara Tanáccsal segített összehozni a nyugati és a keleti egyházakat , majd visszatért Magyarországra . Később Csehország békéjét támogatta : ennek köszönhetően Zsigmond léphetett Csehország trónjára is . V . Miklós pápa , III. Kallixtusz pápa és IV . Jenő pápa megbízásából keresztes hadjáratot hirdetett Németországban , Lengyelországban és Magyarországon is.ban Magyarországra érkezett , és részt vett az májusán kitört népmozgalom lecsendesítésében , „ akit a nép azzal kergetett el , hogy »az Isten is velünk van«.” Feljegyzések szerint alapos és radikális eljárást alkalmazott a huszita eretnekek felderítésére . Az elhunyt személyek után is nyomozást indított , s ha kiderült valakiről , hogy életében eretnek volt , úgy a tetemet kihantolta és máglyán megégette . 1440-ben Közép- és Észak-Európa sok városban prédikált , köztük Osimóban , Loretóban és Padovában is.ben egy ritka esemény történt : három nap pihenőt tartott egy kis kolostorban a Trasimeno-tónál , ahol csatlakozott hozzá Kapisztrán Szent János és Sienai Szent Bernardin is , aki a következő hónapban meghalt . Magyarországra Kapisztrán Szent János halála után érkezett ismét, ben . Boszniában mint inkvizítor működött , majd a váradi egyházmegye területén prédikált a husziták ellen . Erdélyt és Csanád megyét igehirdetőként járta végig . Ebből az időből maradt fenn a legrégebbi Magyarországon ismert ülőbútor , mely az ő karosszéke volt a hagyomány szerint . 1458-ban visszatért Itáliába , s onnantól kezdve csak ott tevékenykedett . Bár a pápa felajánlotta neki a milánói érsekséget , nem fogadta el . Nápolyban halt meg novemberán . Mumifikálódott testét a nápolyi Santa Maria la Nova templomában őriztékig , amikor is átvitték szülővárosa , Monteprandone ferences kolostorának templomába . Bár a nép már életében is szentnek tartotta , a hivatalos szentté avatása csakévvel később történt meg.ben VIII. Orbán pápa boldoggá, ban pedig XIII. Benedek pápa szentté avatta . Marchiai Szent Jakab karosszéke Marchiai Szent Jakab szerzeteshez kötődik a legrégebbi ismert magyarországi ülőbútor , mely egyben az egyetlen megmaradt hazai gótikus karosszék a század második feléből . A háttámlájára ragasztott, os latin nyelvű felirat szerint Marchiai Szent Jakab O.F.M. pápai követé volt , aki egy ideig a szegedi rendház guardiáni funkcióját is ellátta . A karosszék lécvázas szerkesztéssel készült , és ereklye voltának köszönhetően maradt fenn . Rudakkal összekötött , négy hasábos lábon áll , amelyeken jól láthatóak a toldások , amelyekkel feltehetően Marchiai Jakabos szentté avatása alkalmával magasíthatták meg . Háttámlája enyhén hátradől , és két részből áll : egy téglalap alakú , sima lapból , illetve az alatta levő zegzugmintás szegélylécből . A vízszintes kartámasztók alatt áttört - váltakozó rozetta és balluszteridom - díszítés található . Őrzési helye a Szeged-Alsóvárosi Ferences Templom . Jegyzetek Források További információk http://www.parrocchie.it/calenzano/santamariadellegrazie/SAN%20GIACOMO%20DELLE%20MARCHE.htm Katolikus szentek , boldogok Spanyol szentek , boldogok 1394-ben született személyek A században elhunyt személyek Ferencesek Ferences szerzetesek Katolikus egyházi személyek