Karánsebesi–lugosi bánság
A Karánsebesi-Lugosi Bánság ( Románul: Banatul de Lugos-Caransebeş, szerbül : Лугошка и карансебешка бановина / Lugoška i karansebeška banovina) vagy Lugos-Karánsebesi Bánság, Lugos-karánsebes Kerülete egy védelmi, közigazgatási egység (bánság) volt az Erdélyi Fejedelemségben 1536-tól 1658-ig. Szörény vármegyét foglalta magába.

Elhelyezkedése
(Jobbára a Bánsági-hegyvidéken terült el:
 Délen nem ért sosem a Dunáig, az Aldunai-hegyvidék képezte határát, Versec és Mehádia (A középkori vár magyar neve oklevelekben Miháld ) várai.
 Nyugaton a végvárai képezték a határát: Versectől, Boksánon át Lugosig.
 Északon, északkeleten Erdéllyel Arad, Hunyad vármegye határolta.
 Keleten Havasalföld (Mehádiai-hegység).

Közigazgatása
Székhelye és központja Karánsebes volt. Szörény vármegyéből alakították ki, melynek élén nem főispánok, hanem a bánok álltak. Területe a megszűnése előtt már csak a névadó Karánsebes és Lugos várának peremvidékét jelentette. A bánság mellett kerületként is említik, a Partium részeként tekinthető.

Története
Miután a törökök 1522-ben elfoglalják Orsovát, 1524-ben pedig Szörényvár várát, az Olt és Al-Duna közötti rész, a Szörényi bánság is megszűnt. Krassó vármegye is megszűnt, de helyette létrejött Szörény vármegye, mely János király Keleti Magyar Királysága, majd az erdélyi fejedelmek birtokához tartozott. Kezdetben magába foglalta a megye az előbbi volt Krassó vármegyét és a volt Szörényi bánság még meglevő részeit, tehát kiterjedt a Marostól egész Orsováig. A törökök fokozatosan meghódították a Duna mentét és a Temesközt, a hódoltságba (Temesvári vilajet) benyúló terület élén innentől kezdve fokozatosan a karánsebesi és lugosi bánok állnak. Hivataluk nem vált külön, az egésznek élén mindig egy bán (főbán) állt, Karánsebes székhellyel. A bánok kormányozták a vidéket az erdélyi fejedelmek nevében egész 1658-ig, mikor II. Rákóczi György Lengyelországi hadjárata miatt Erdély ellen támadó Köprülü Mehmed nagyvezír bevette Jenő (a későbbi Borosjenő) várát (1658. szeptember 3.), és a törökök, valamint a tatárok nagy pusztítást végeztek Erdélyben. Ezért Barcsay Ákos, (az utolsó lugosi és karánsebesi bán 1644-től) 1658. szeptember 14-én elfogadta a fejedelmi kinevezést, és a béke érdekében beleegyezett abba is hogy átadja Lugos és Karánsebes várát.

A vasvári béke a török foglalását véglegesítette. Az ez utáni harminc év területnek a török uralom korszaka, habár valószínű, hogy kétféle hódolás/kettős adóztatás jött létre, mert halvány vármegyei életnek még a török hódoltság korában is van nyoma. A nemesség azonban lassan kivándorolt Erdélybe. A török felszabadító harcok során 1688-ban a keresztény sereg Karánsebest visszafoglalta, Szörény vármegye is újraszerveződött, és Macskássi Péter személyében főispánt neveztek ki 1698-ban. A karlócai béke után viszont a Temesközzel együtt ismét török fennhatóság alatt maradt, 1718-ig, a pozsareváci béke megkötéséig.

Karánsebesi és lugosi bánok listája
 Somlyai Mihály (1536)
 Petrovics Péter (1544-1549)
 Glessan János (1552)
 Bethlen Gergely (1563)
 Bethlen Gábor (1564)
 Trompa István (1575-1577)
 Keresztesy Pál (1605-1606) és (1610-1613)
 Barcsay Ákos (1644-1658)

Városai
 Lugos
 Karánsebes
 Versec
 Boksánbánya
 Resicabánya
 Krassóvár
 Miháld

Erdélyi Fejedelemség
A Karánsebesi-Lugosi Bánság ( Románul : Banatul de Lugos-Caransebeş , szerbül \ : Лугошка и карансебешка бановина / Lugoška i karansebeška banovina ) vagy Lugos-Karánsebesi Bánság , Lugos-karánsebes Kerülete egy védelmi , közigazgatási egység ( bánság ) volt az Erdélyi Fejedelemségbentólig . Szörény vármegyét foglalta magába . Elhelyezkedése ( Jobbára a Bánsági-hegyvidéken terült el : Délen nem ért sosem a Dunáig , az Aldunai-hegyvidék képezte határát , Versec és Mehádia ( A középkori vár magyar neve oklevelekben Miháld ) várai . Nyugaton a végvárai képezték a határát : Versectől , Boksánon át Lugosig . Északon , északkeleten Erdéllyel Arad , Hunyad vármegye határolta . Keleten Havasalföld ( Mehádiai-hegység ) . Közigazgatása Székhelye és központja Karánsebes volt . Szörény vármegyéből alakították ki , melynek élén nem főispánok , hanem a bánok álltak . Területe a megszűnése előtt már csak a névadó Karánsebes és Lugos várának peremvidékét jelentette . A bánság mellett kerületként is említik , a Partium részeként tekinthető . Története Miután a törökökben elfoglalják Orsovát, ben pedig Szörényvár várát , az Olt és Al-Duna közötti rész , a Szörényi bánság is megszűnt . Krassó vármegye is megszűnt , de helyette létrejött Szörény vármegye , mely János király Keleti Magyar Királysága , majd az erdélyi fejedelmek birtokához tartozott . Kezdetben magába foglalta a megye az előbbi volt Krassó vármegyét és a volt Szörényi bánság még meglevő részeit , tehát kiterjedt a Marostól egész Orsováig . A törökök fokozatosan meghódították a Duna mentét és a Temesközt , a hódoltságba ( Temesvári vilajet ) benyúló terület élén innentől kezdve fokozatosan a karánsebesi és lugosi bánok állnak . Hivataluk nem vált külön , az egésznek élén mindig egy bán ( főbán ) állt , Karánsebes székhellyel . A bánok kormányozták a vidéket az erdélyi fejedelmek nevében egészig , mikor II. Rákóczi György Lengyelországi hadjárata miatt Erdély ellen támadó Köprülü Mehmed nagyvezír bevette Jenő ( a későbbi Borosjenő ) várát szeptember ) , és a törökök , valamint a tatárok nagy pusztítást végeztek Erdélyben . Ezért Barcsay Ákos , ( az utolsó lugosi és karánsebesi bántől ) szeptemberén elfogadta a fejedelmi kinevezést , és a béke érdekében beleegyezett abba is hogy átadja Lugos és Karánsebes várát . A vasvári béke a török foglalását véglegesítette . Az ez utáni harminc év területnek a török uralom korszaka , habár valószínű , hogy kétféle hódolás/ kettős adóztatás jött létre , mert halvány vármegyei életnek még a török hódoltság korában is van nyoma . A nemesség azonban lassan kivándorolt Erdélybe . A török felszabadító harcok soránban a keresztény sereg Karánsebest visszafoglalta , Szörény vármegye is újraszerveződött , és Macskássi Péter személyében főispánt neveztek kiban . A karlócai béke után viszont a Temesközzel együtt ismét török fennhatóság alatt maradt,ig , a pozsareváci béke megkötéséig . Karánsebesi és lugosi bánok listája Somlyai Mihály Petrovics Péter Glessan János Bethlen Gergely Bethlen Gábor Trompa István Keresztesy Pálés Barcsay Ákos Városai Lugos Karánsebes Versec Boksánbánya Resicabánya Krassóvár Miháld Erdélyi Fejedelemség