Földi Zoltán
Földi Zoltán (Budapest, 1895. május 3. – Budapest, 1987. március 5.) Kossuth-díjas vegyészmérnök, farmakológus, kémikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Hat évtizeden keresztül volt a Chinoin Gyógyszer- és Vegyészeti Termékek Gyárának kutatóvegyésze, egyebek mellett nevéhez fűződik a nagyipari penicillingyártás magyarországi feltételeinek megteremtése.

1920-ban Budapesten házasságot kötött királylehotai Lehotzky Leonórával. Földi Tamás (1927) és Földi András (1931) vegyészmérnökök apja.

Életútja 
Földi Imre vasúti hivatalnok és Szabó Rozália fia. A Horánszky utcai reáliskolában tett érettségit 1913-ban. 1917-ben vegyészmérnöki oklevelet szerzett a budapesti Királyi József Műegyetemen. Már utolsóéves korától, 1916-tól az egyetem szerves kémiai intézetében dolgozott Zemplén Géza gyakornokaként, majd diplomaszerzését követően 1919-ig tanársegédjeként. 1919-ben műszaki doktori oklevelet szerzett. Időközben 1918-ban a Chinoin Gyógyszer- és Vegyészeti Termékek Gyára Rt.-ben helyezkedett el kutatómérnökként, ahol idővel műszaki aligazgatóvá lépett elő, majd 1941 és 1945 között a Chinoin vezérigazgatói posztját töltötte be. 1945-től 1978-ig a Chinoin kutatólaboratóriumának vezetőjeként, később műszaki-gazdasági tanácsadójaként tevékenykedett.

Gyógyszervegyészi pályafutásával párhuzamosan 1931-ben habilitált a szegedi Ferenc József Tudományegyetemen mint „Az organikus gyógyszerkészítmények kémiai technológiája” című tárgykör magántanára. 1948-tól 1958-ig a Budapesti Műszaki Egyetemen (BME) a szerves kémiai alapműveletek előadója volt. 1964 után a BME-n, 1967 után a szegedi egyetemen oktatott címzetes egyetemi tanárként.

Munkássága 
A magyar gyógyszervegyészet, gyógyszeripar meghatározó jelentőségű alakja volt. Vegyészi és kutatásszervezési munkásságával jelentősen hozzájárult a Chinoin gyógyszergyár nemzetközi hírnevéhez, ahhoz, hogy a második világháborút követően a nagyüzemi antibiotikum-gyártás hazai bázisává válhasson. Magyarországon – nemegyszer a szintén chinoinos Kőnig Rezsővel és Gerecs Árpáddal együttműködésben – ő állította elő az első inzulin- (1924–1928), valamint B1-vitamin-készítményeket, majd egy gazdaságosabb szintetizálási eljárás kidolgozásával megteremtette a nagyipari penicillingyártás feltételeit. 1926 és 1962 között hetvennyolc önállóan vagy munkatársaival benyújtott gyógyszeripari szabadalmát jegyezték be. Több görcsoldó, vizelethajtó gyógyszer, s egyéb szulfonamidkészítmény vegyipari szintézise fűződik a nevéhez: Perparin (1928–1930), Papaverin (1930), Novurin (1930, Issekutz Bélával), Ultraseptyl és Deseptyl (1937–1938, Ivánovics Györggyel), Novopropon stb. Endrődi utcai lakásában saját laboratóriumot rendezett be, amelyet 1971-ben a Chinoinnak adományozott.

Kutatásai elsősorban az aromás szulfonsavszármazékok, a fenolok, a furánok, a ciklodextrinek kémiájára terjedtek ki, de behatóan foglalkozott a diazóniumsók szintetizálásával aromás aminokból (diazotálás), valamint aliciklusos vegyületek reakciókinetikájával. A cinkona alkaloidok stabilitásának összehasonlító vizsgálata során fiaival, Tamással és Andrással együtt ő fedezte fel és írta le 1957-ben a cinkona alkaloidok réz-kelátját és konformációját.

Társasági tagságai és elismerései 
Tudományos eredményei elismeréseként 1956-ban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1970-ben rendes tagjává választották, tagja volt az MTA szerves kémiai bizottságának. Számos külhoni tudományos társaság választotta tagjául, így a Német Kémiai Társaság (1922–1944), a londoni Királyi Kémiai Társaság (1947), az Amerikai Kémiai Társaság (1947), a Svájci Kémiai Társaság (1947) és a londoni Vegyipari Társaság (1947).

A penicillinkutatás és  gyártás területén szerzett érdemeiért 1952-ben átvehette a Kossuth-díj ezüst fokozatát, 1960-ban pedig tudományos munkássága elismeréseként Wartha Vince-emlékérmet kapott. Emellett díjazottja volt a Magyar Népköztársasági Érdemérem ezüst fokozatának (1951), a Munka Érdemrend ezüst (1960), illetve arany fokozatának (1975, 1980).

Főbb műve

Emlékezete 
Tiszteletére a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Vegyészmérnöki Kara 1992-ben Földi Zoltán-díjat alapított, amellyel a szerves kémia terén elért kimagasló tudományos eredményeket, életműveket díjazzák.

Jegyzetek

Források 
 
 
 
 
 

Magyar vegyészmérnökök
Magyar gyógyszerészek
Magyar kémikusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
MTA-tagok
Kossuth-díjasok
Budapesten született személyek
1895-ben született személyek
1987-ben elhunyt személyek
A Charta ’77 aláírói
Földi Zoltán ( Budapest , május – Budapest , március ) Kossuth-díjas vegyészmérnök , farmakológus , kémikus , egyetemi tanár , a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja . Hat évtizeden keresztül volt a Chinoin Gyógyszer- és Vegyészeti Termékek Gyárának kutatóvegyésze , egyebek mellett nevéhez fűződik a nagyipari penicillingyártás magyarországi feltételeinek megteremtése . 1920-ban Budapesten házasságot kötött királylehotai Lehotzky Leonórával . Földi Tamásés Földi Andrásvegyészmérnökök apja . Életútja Földi Imre vasúti hivatalnok és Szabó Rozália fia . A Horánszky utcai reáliskolában tett érettségitban.ben vegyészmérnöki oklevelet szerzett a budapesti Királyi József Műegyetemen . Már utolsóéves korától,tól az egyetem szerves kémiai intézetében dolgozott Zemplén Géza gyakornokaként , majd diplomaszerzését követőenig tanársegédjeként.ben műszaki doktori oklevelet szerzett . Időközbenban a Chinoin Gyógyszer- és Vegyészeti Termékek Gyára Rt.-ben helyezkedett el kutatómérnökként , ahol idővel műszaki aligazgatóvá lépett elő , majdésközött a Chinoin vezérigazgatói posztját töltötte be.tőlig a Chinoin kutatólaboratóriumának vezetőjeként , később műszaki-gazdasági tanácsadójaként tevékenykedett . Gyógyszervegyészi pályafutásával párhuzamosanben habilitált a szegedi Ferenc József Tudományegyetemen mint „ Az organikus gyógyszerkészítmények kémiai technológiája” című tárgykör magántanára.tólig a Budapesti Műszaki Egyetemen ( BME ) a szerves kémiai alapműveletek előadója volt.ut án a BME-n, után a szegedi egyetemen oktatott címzetes egyetemi tanárként . Munkássága A magyar gyógyszervegyészet , gyógyszeripar meghatározó jelentőségű alakja volt . Vegyészi és kutatásszervezési munkásságával jelentősen hozzájárult a Chinoin gyógyszergyár nemzetközi hírnevéhez , ahhoz , hogy a második világháborút követően a nagyüzemi antibiotikum-gyártás hazai bázisává válhasson . Magyarországon – nemegyszer a szintén chinoinos Kőnig Rezsővel és Gerecs Árpáddal együttműködésben – ő állította elő az első inzulin-1928 ) , valamint B1-vitamin-készítményeket , majd egy gazdaságosabb szintetizálási eljárás kidolgozásával megteremtette a nagyipari penicillingyártás feltételeit.ésközött hetvennyolc önállóan vagy munkatársaival benyújtott gyógyszeripari szabadalmát jegyezték be . Több görcsoldó , vizelethajtó gyógyszer , s egyéb szulfonamidkészítmény vegyipari szintézise fűződik a nevéhez : Perparin1930 ) , Papaverin Novurin Issekutz Bélával ) , Ultraseptyl és Deseptyl1938 , Ivánovics Györggyel ) , Novopropon stb . Endrődi utcai lakásában saját laboratóriumot rendezett be , amelyetben a Chinoinnak adományozott . Kutatásai elsősorban az aromás szulfonsavszármazékok , a fenolok , a furánok , a ciklodextrinek kémiájára terjedtek ki , de behatóan foglalkozott a diazóniumsók szintetizálásával aromás aminokból ( diazotálás ) , valamint aliciklusos vegyületek reakciókinetikájával . A cinkona alkaloidok stabilitásának összehasonlító vizsgálata során fiaival , Tamással és Andrással együtt ő fedezte fel és írta leben a cinkona alkaloidok réz-kelátját és konformációját . Társasági tagságai és elismerései Tudományos eredményei elismerésekéntban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, ben rendes tagjává választották , tagja volt az MTA szerves kémiai bizottságának . Számos külhoni tudományos társaság választotta tagjául , így a Német Kémiai Társaság1944 ) , a londoni Királyi Kémiai Társaság az Amerikai Kémiai Társaság a Svájci Kémiai Társaságés a londoni Vegyipari Társaság A penicillinkutatás és gyártás területén szerzett érdemeiértben átvehette a Kossuth-díj ezüst fokozatát, ban pedig tudományos munkássága elismeréseként Wartha Vince-emlékérmet kapott . Emellett díjazottja volt a Magyar Népköztársasági Érdemérem ezüst fokozatának a Munka Érdemrend ezüst illetve arany fokozatának Főbb műve Emlékezete Tiszteletére a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Vegyészmérnöki Karaben Földi Zoltán-díjat alapított , amellyel a szerves kémia terén elért kimagasló tudományos eredményeket , életműveket díjazzák . Jegyzetek Források Magyar vegyészmérnökök Magyar gyógyszerészek Magyar kémikusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók MTA-tagok Kossuth-díjasok Budapesten született személyek 1895-ben született személyek 1987-ben elhunyt személyek A Charta ’77 aláírói