Kengyia
Kengyia (másképp: Kengya vagy csak Kengy, szerbül Кенђија / Kenđija) vitatott határterület és volt település, Szerbia valamint Horvátország határvonalán. 1956-ban a Duna hatalmas áradásakor elpusztult.

Földrajz 
Kengyia a Mohácsi-sziget legdélibb csücske. A Duna bal partján fekszik, a Bajai-csatorna, a magyar államhatár, az úgynevezett Baracska-holtág és a Duna határolják. Területe 900 ha, ebből 600 ha megművelhető terület, a fennmaradt 300 ha pedig erdőség vagy mocsár. A hozzá közel fekvő települések: Szerbiában Bezdán, Küllőd és Béreg, Bács-Kiskun vármegyében Hercegszántó és Hercegszántó délnyugati településrésze, Hóduna; közigazgatási területe egy rövid szakaszon érintkezik még a Baranya vármegyei Kölked határszélével is.

Határviták 
Jugoszlávia állami léte alatt nem volt jelentősége annak, hogy hol húzódik a belső határ. A jelenlegi álláspont szerint a terület Horvátországhoz tartozik de Szerbia felügyeli. Lakosainak, bár horvát állampolgársággal rendelkeznek, útlevélre van szükségük, hogy átkeljenek a szerb-horvát országhatáron. A horvátok szerint a határvonal a Bajai-csatorna, a szerbek szerint ez viszont  a Duna. A Bajai-csatornán akárki átkelhet, azonban a Dunán való átkelésnél már útlevélre van szükség. a határok még az Osztrák–Magyar Monarchia közigazgatásának idejéből származnak és a Duna szabályozása előtti helyzetet rögzítik. Miután a 19. század elején megtörtént a Duna szabályozása, a folyó medre a jelenlegi helyére került, a telekkönyvi határok viszont maradtak ott, ahol voltak. A kengyiai földek jelenleg a horvát telekkönyvbe vannak bejegyezve Darázsnál (Draž) és Kiskőszegnél (Batina).

A hármashatárpont Hercegszántó (Magyarország) – Küllőd (Колут / Kolut, Szerbia) – Kiskőszeg (Batina, Horvátország) határában található, a koordinátái:

Történelem 

Amióta Bezdán lakott, körülbelül azóta Kengyia is. A középkorban a letelepülők mocsaras-erdős árteret találtak, a szigetekről elzavarták a sakálokat és a többi vadállatot, hogy letelepedhessenek itt. Egykor 96 tanyát és csaknem 500 lelket számlált a kis település. A modern korban kétszer is árvíz sújtotta a tanyavilágot, 1956-ban és 1965-ben. E természeti katasztrófák után a település elnéptelenedett. Régen még iskola is működött.

Természet 

Területének vadonja, a Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum fennhatósága alá esik. A Duna-part, a Karapancsai-erdő, a Bajai-csatorna és a Baracska gyönyörű helyek, melyeket még nem igazán fedezett fel a turizmus, talán épp elszigeteltségük miatt. A Karapancsa, mely szinte őserdő a vadászok Mekkája, a Bajai-csatorna erdővel övezett részei s kristálytiszta vize de a ami még fontosabb halai miatt vonzza a horgászokat.

A sakálok az utóbbi évtizedben teljesen visszahódították a Felső-Dunamelléket, beleértve Kengyiát is. A hódok és a vidrák is újra elterjedtek a mocsarakban és a Bajai-csatornában.

Jelen idők 

Kengyiának ma már csak megközelítőleg 10 állandó lakosa van. A történelem során Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, Magyarország, majd Jugoszlávia része volt, jelenleg pedig Horvátországhoz tartozik, így négy ország állampolgárai is voltak néhányan a helyiek közül. A Bajai-csatorna partján lévő hétvégi házak nagy részébe nincs bevezetve az áram, a vezetékes víz és telefon, valamint az erdők miatt gyakran térerő sincs. A bezdáni pék néhány naponta jár ki Kengyiába ahová péksüteményeket s kenyeret visz eladásra. Az itt lakókhoz nem a horvát mentőszolgálat és a tűzoltóság jön ki, hanem a szerb. Ma Kengyiáról már nem mint egy virágzó településről, hanem mint inkább egy vadon széli tanyavilágról beszélhetünk.

Jegyzetek

Források 
 Kengyiai magyarok
 Parlamenti képviselőnk a kengyiai magyaroknál
 Élet a „senki földjén”
 Kengyiai magyarok Horvát területen élnek Szerbiában, horvát állampolgárok, mégis útlevéllel mennek haza
 Kié Kendjija?

További információk 
 Кенђија
 Él három boldog magyar a senki szigetén, aki lenni is tud, nem csak tenni – 24.hu, 2023. január 1.

Horvátország
Szerbia
Vajdaság földrajza
Eszék-Baranya megye
Vitatott területek
Kengyia ( másképp : Kengya vagy csak Kengy , szerbül Кенђија / Kenđija ) vitatott határterület és volt település , Szerbia valamint Horvátország határvonalán.ban a Duna hatalmas áradásakor elpusztult . Földrajz Kengyia a Mohácsi-sziget legdélibb csücske . A Duna bal partján fekszik , a Bajai-csatorna , a magyar államhatár , az úgynevezett Baracska-holtág és a Duna határolják . Területeha , ebbőlha megművelhető terület , a fennmaradtha pedig erdőség vagy mocsár . A hozzá közel fekvő települések : Szerbiában Bezdán , Küllőd és Béreg, Bács-Kiskun vármegyében Hercegszántó és Hercegszántó délnyugati településrésze , Hóduna ; közigazgatási területe egy rövid szakaszon érintkezik még a Baranya vármegyei Kölked határszélével is . Határviták Jugoszlávia állami léte alatt nem volt jelentősége annak , hogy hol húzódik a belső határ . A jelenlegi álláspont szerint a terület Horvátországhoz tartozik de Szerbia felügyeli . Lakosainak , bár horvát állampolgársággal rendelkeznek , útlevélre van szükségük , hogy átkeljenek a szerb-horvát országhatáron . A horvátok szerint a határvonal a Bajai-csatorna , a szerbek szerint ez viszont a Duna . A Bajai-csatornán akárki átkelhet , azonban a Dunán való átkelésnél már útlevélre van szükség. a határok még az Osztrák–Magyar Monarchia közigazgatásának idejéből származnak és a Duna szabályozása előtti helyzetet rögzítik . Miután a század elején megtörtént a Duna szabályozása , a folyó medre a jelenlegi helyére került , a telekkönyvi határok viszont maradtak ott , ahol voltak . A kengyiai földek jelenleg a horvát telekkönyvbe vannak bejegyezve Darázsnál ( Draž ) és Kiskőszegnél ( Batina ) . A hármashatárpont Hercegszántó ( Magyarország ) – Küllőd ( Колут / Kolut , Szerbia ) – Kiskőszeg ( Batina , Horvátország ) határában található , a koordinátái : Történelem Amióta Bezdán lakott , körülbelül azóta Kengyia is . A középkorban a letelepülők mocsaras-erdős árteret találtak , a szigetekről elzavarták a sakálokat és a többi vadállatot , hogy letelepedhessenek itt . Egykortanyát és csaknemlelket számlált a kis település . A modern korban kétszer is árvíz sújtotta a tanyavilágot, ban ésben . E természeti katasztrófák után a település elnéptelenedett . Régen még iskola is működött . Természet Területének vadonja , a Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum fennhatósága alá esik . A Duna-part , a Karapancsai-erdő , a Bajai-csatorna és a Baracska gyönyörű helyek , melyeket még nem igazán fedezett fel a turizmus , talán épp elszigeteltségük miatt . A Karapancsa , mely szinte őserdő a vadászok Mekkája , a Bajai-csatorna erdővel övezett részei s kristálytiszta vize de a ami még fontosabb halai miatt vonzza a horgászokat . A sakálok az utóbbi évtizedben teljesen visszahódították a Felső-Dunamelléket , beleértve Kengyiát is . A hódok és a vidrák is újra elterjedtek a mocsarakban és a Bajai-csatornában . Jelen idők Kengyiának ma már csak megközelítőlegállandó lakosa van . A történelem során Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , Magyarország , majd Jugoszlávia része volt , jelenleg pedig Horvátországhoz tartozik , így négy ország állampolgárai is voltak néhányan a helyiek közül . A Bajai-csatorna partján lévő hétvégi házak nagy részébe nincs bevezetve az áram , a vezetékes víz és telefon , valamint az erdők miatt gyakran térerő sincs . A bezdáni pék néhány naponta jár ki Kengyiába ahová péksüteményeket s kenyeret visz eladásra . Az itt lakókhoz nem a horvát mentőszolgálat és a tűzoltóság jön ki , hanem a szerb . Ma Kengyiáról már nem mint egy virágzó településről , hanem mint inkább egy vadon széli tanyavilágról beszélhetünk . Jegyzetek Források Kengyiai magyarok Parlamenti képviselőnk a kengyiai magyaroknál Élet a „ senki földjén” Kengyiai magyarok Horvát területen élnek Szerbiában , horvát állampolgárok , mégis útlevéllel mennek haza Kié Kendjija ? További információk Кенђија Él három boldog magyar a senki szigetén , aki lenni is tud , nem csak tenni –hu , január Horvátország Szerbia Vajdaság földrajza Eszék-Baranya megye Vitatott területek