A Kangaroo-sziget élővilága
A szigeten 891 bennszülött növényfajt írtak le; közülük 46 endemikus. További, mintegy 250 fajt a világ különböző részeiről telepítettek be — egyebek közt olyan haszonnövényeket, mint az árpa vagy a szőlő.

Ízeltlábúak 

A Kangaroo-sziget rovarvilága meglehetősen gazdag, ám — amint ez szigeteknél nem ritka — kiegyensúlyozatlan: egyes taxonok nagy bőségben fordulnak elő, míg mások teljesen hiányoznak. Jó példa erre a méheké.

A 19. század második felében tűnt fel néhány méhésznek, hogy a szigeten egyáltalán nem éltek házi méhek. Úgy vélték, ez nagyszerű lehetőség házi méhek fajtatiszta tenyészetének előállítására, ezért 1884-ben Dél-Ausztrália kereskedelmi kamarája hatalmas tenyészetet hozott itt létre itáliai (liguriai) méhekből (Apis mellifera ligustica), és egyúttal — a fajták kereszteződését elkerülendő — megtiltotta minden más méhfajta bevitelét. A vállalkozás nem volt gazdaságos, és a kamara előbb-utóbb felhagyott vele. A méhek szétszéledtek, a tenyészet ügye feledésbe merült egészen 1939-ig, amikor is két méhésznek feltűnt, hogy a szigeten vadon élő házi méhek mind tiszta itáliai fajtájúak. A kormányzat ezután összegyűjtette a méhrajokat, és újra hatalmas tenyészeteket alakított ki. A fajtiszta méhanyákat (néhány dolgozóval) kicsiny dobozokban exportálják szerte a világba.

A lakosok egyik fő megélhetési forrása a rákhalászat..

Emlősök 

A partvidéket két fókafaj látogatja:
  ausztrál medvefóka (Arctocephalus pusillus doriferus, régebben Gypsophoca dorifera)
  fehér fejű medvefóka (Neophoca cinerea) — ezt ugyancsak  Péron írta le, másfél évtizeddel később.

A közönséges rókakuzu (Trichosurus vulpecula) az ausztráliai faunaterületen általános. Az ausztrálok „sertefarkú oposszumnak” (brush-tailed opossum) hívják. Magyar neve rókára utal, de ez csak valamelyes külső hasonlóságot jelez: a rókakuzu kis termetű, fán élő kenguruféle.

Betelepített fajok:

 koala (Phascolarctos cinereus) — 1924-ben. Az első hét évben tágas, dróthálóval körülvett kifutóban tartották őket, de ott láthatóan rosszul érezték magukat. Ezután szabadon engedték őket, és a koalák gyorsan szaporodni kezdtek.
 gyűrűs farkú erszényes (Pseudocheirus peregrinus) 15 példányát 1926-ban bocsátották szabadon; ezután apránként elszaporodott.
 a juhokat (Ovis aries) még az első telepesek honosították meg a 19. század elején — eleinte mérsékelt sikerrel. A parti láz okainak megszüntetése óta a juhtenyésztés szépen jövedelmez.

Madarak 

A kenguru-szigeti emu (Dromaius baudinianus) 1827-ben halt ki; kihalásának oka a vadászat és élőhelyének felégetése volt. Helyére az 1960-as évektől a kontinensről telepítettek emukat (Dromaius novaehollandiae).

Mivel az ausztráliai faunabirodalomban nem élnek keselyűk, a dögevő madarak szerepét az ékfarkú sasok (Aquila audax, Uroaetus audax) látják el.

A sziklás partokon tömegesen fészkel a legkisebb testű pingvinfaj, a törpe pingvin (Eudyptula minor)

Kétéltűek és hüllők 

 homoki varánusz (Gould-varánusz, Varanus gouldii)
 felföldi bronzkígyó (rézfejű kígyó, Austrelaps ramsayi)

Jegyzetek

Források 

 Kangaroo Island, South Australia
 Bernhard Grzimek: Ausztrália különös állatai. 2. változatlan kiadás, Budapest, Gondolat Kiadó, 1980. 

Kenguru-sziget
Kenguru-sziget
Kenguru-sziget
A szigetenbennszülött növényfajt írtak le ; közülükendemikus . További , mintegyfajt a világ különböző részeiről telepítettek be — egyebek közt olyan haszonnövényeket , mint az árpa vagy a szőlő . Ízeltlábúak A Kangaroo-sziget rovarvilága meglehetősen gazdag , ám — amint ez szigeteknél nem ritka — kiegyensúlyozatlan : egyes taxonok nagy bőségben fordulnak elő , míg mások teljesen hiányoznak . Jó példa erre a méheké . A század második felében tűnt fel néhány méhésznek , hogy a szigeten egyáltalán nem éltek házi méhek . Úgy vélték , ez nagyszerű lehetőség házi méhek fajtatiszta tenyészetének előállítására , ezértben Dél-Ausztrália kereskedelmi kamarája hatalmas tenyészetet hozott itt létre itáliai ( liguriai ) méhekből ( Apis mellifera ligustica ) , és egyúttal — a fajták kereszteződését elkerülendő — megtiltotta minden más méhfajta bevitelét . A vállalkozás nem volt gazdaságos , és a kamara előbb-utóbb felhagyott vele . A méhek szétszéledtek , a tenyészet ügye feledésbe merült egészenig , amikor is két méhésznek feltűnt , hogy a szigeten vadon élő házi méhek mind tiszta itáliai fajtájúak . A kormányzat ezután összegyűjtette a méhrajokat , és újra hatalmas tenyészeteket alakított ki . A fajtiszta méhanyákat ( néhány dolgozóval ) kicsiny dobozokban exportálják szerte a világba . A lakosok egyik fő megélhetési forrása a rákhalászat . . Emlősök A partvidéket két fókafaj látogatja : ausztrál medvefóka ( Arctocephalus pusillus doriferus , régebben Gypsophoca dorifera ) fehér fejű medvefóka ( Neophoca cinerea ) — ezt ugyancsak Péron írta le , másfél évtizeddel később . A közönséges rókakuzu ( Trichosurus vulpecula ) az ausztráliai faunaterületen általános . Az ausztrálok „ sertefarkú oposszumnak” ( brush-tailed opossum ) hívják . Magyar neve rókára utal , de ez csak valamelyes külső hasonlóságot jelez : a rókakuzu kis termetű , fán élő kenguruféle . Betelepített fajok : koala ( Phascolarctos cinereus ) —ben . Az első hét évben tágas , dróthálóval körülvett kifutóban tartották őket , de ott láthatóan rosszul érezték magukat . Ezután szabadon engedték őket , és a koalák gyorsan szaporodni kezdtek. gyűrűs farkú erszényes ( Pseudocheirus peregrinus) példányátban bocsátották szabadon ; ezután apránként elszaporodott. a juhokat ( Ovis aries ) még az első telepesek honosították meg a század elején — eleinte mérsékelt sikerrel . A parti láz okainak megszüntetése óta a juhtenyésztés szépen jövedelmez . Madarak A kenguru-szigeti emu ( Dromaius baudinianus) ben halt ki ; kihalásának oka a vadászat és élőhelyének felégetése volt . Helyére azas évektől a kontinensről telepítettek emukat ( Dromaius novaehollandiae ) . Mivel az ausztráliai faunabirodalomban nem élnek keselyűk , a dögevő madarak szerepét az ékfarkú sasok ( Aquila audax , Uroaetus audax ) látják el . A sziklás partokon tömegesen fészkel a legkisebb testű pingvinfaj , a törpe pingvin ( Eudyptula minor ) Kétéltűek és hüllők homoki varánusz ( Gould-varánusz , Varanus gouldii ) felföldi bronzkígyó ( rézfejű kígyó , Austrelaps ramsayi ) Jegyzetek Források Kangaroo Island , South Australia Bernhard Grzimek : Ausztrália különös állatai. változatlan kiadás , Budapest , Gondolat Kiadó , Kenguru-sziget Kenguru-sziget Kenguru-sziget