Golubić (Knin)
Golubić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Kninhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 7, közúton 9 km-re északra, Dalmácia északi-középső részén, Bukovica keleti szélén, a Butižnica jobb partja és a 33-as számú főút közelében fekszik.

Története 
A falu már a szláv betelepülés után is létezett. Ezt bizonyítja, hogy a pravoszláv templom közelében ószláv temetőt tártak fel egy 9-10. századi templom maradványaival. Innen származik egy 7. századi arany nyakék is, mely közvetlenül a betelepülés időszakából származik.
A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékén már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és Hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. A következő századokban a környező falvak lakossága már mind pravoszláv többségű volt. A településnek 1857-ben 1578, 1910-ben 2020 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A háború idején itt működött a szerb felkelők egyik legnagyobb katonai tábora. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói nagyrészt elmenekültek, az itt maradtak közül a horvát csapatok sokakat megöltek. A háború után Boszniából menekült horvátokkal telepítették be, így a lakosság etnikai összetétele teljesen megváltozott. Többségét ma már a horvátok alkotják, legnagyobb részük fiatal házaspár és gyermek. Egy házat templom céljára alakítottak át és Szent Illés próféta tiszteletére szentelték fel. A lakosság nagy része ugyanis a Szarajevó melletti Čemerno plébániájáról érkezett, melynek védőszentje Szent Illés volt. A faluban új iskolát és katolikus pasztorális központot is építettek. A településnek 2011-ben 1029 lakosa volt. 2011-ben a pravoszláv templom bejáratánál emlékművet avattak az 1995-ben áldozatul esett polgároknak. Ezt 2013 szeptemberében a 12-ről 13-ra virradó éjszaka ismeretlenek lerombolták.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent István vértanú tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1462-ben épült. 1692-ben egy időre a templom volt I. Vaszilij dalmát püspök székhelye. Ikonosztáza a 19. században készült. A szent ünnepén minden év augusztus 15-én vásárt tartanak a faluban, melyre ma is számos innen elszármazott lakos jön el.
1931-ben a katolikusok a Šimići településrészen lourdes-i barlangot építettek, mely a II. világháborúban megsérült. 1972-ben felújították. A délszláv háború idején a szerbek elpusztították.
Védett műemlék a Butišnica-patakon épített kőhíd, mely a Reljani és Jerkovići felé vezető úton található. A híd egyetlen, félköríves nyílással rendelkezik. Kora nem ismert, de kinézete azt mutatja, hogy a híd alaprésze régebbi, míg a felső részek később készültek.
Egy másik kőhíd áll a Vuković-malom közelében. Az egynyílású híd a 19. században épült, faragott kövekből épített dongaboltozattal rendelkezik. A híd teteje felé az út enyhén lejtős. Mellvédjét később építették, és nincs szerves kapcsolatban a híd törzsével. A hídon korábban kőburkolat volt, ma pedig kövezett a burkolata.
Ötszáz méterre a Krnjeza-folyó torkolatától, a Krupa folyó szurdokában, a Golubićhoz tartozó Veselinovići alatt található egy gyaloghíd, amelyet a lakosság Kuda hídjának nevez. A Kuda-híd teljes egészében száraz technikával épült, tizenkét travertin boltozatra és három kisebb átereszre osztva. A hossza 109 méter, szélessége 1,5 méter. A 18. és 19. század fordulóján épült, építője egy helyi mester, Jovan Veselinović volt. A történelem során a híd összeköttetés volt Golubić számos falucskája és a Zrmanja folyón fekvő Žegar falu között.
A falu közelében a Butišnicán vízierőmű működik.
Védett műemlék a Zelenbab-malom épülete, mely a Butišnica-patakon áll. Az épület földszintje a 17. században épült, míg az emeleti rész 19. századi. A tetőszerkezet nyeregtetős, melyet régen kőlapokkal fedtek, ma cserép borítja.
A falu messze földön híres volt vöröshagyma termesztéséről.

Híres emberek 
1774-ben érkezett a faluba tanítóként a szerb felvilágosodás egyik jeles képviselője, a neves filozófus Dositej Obradović.

Jegyzetek

További információk
 Knin város hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 Knin város információs portálja

Fordítás 

Šibenik-Knin megye települései
Golubić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Kninhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re északra , Dalmácia északi-középső részén , Bukovica keleti szélén , a Butižnica jobb partja és aas számú főút közelében fekszik . Története A falu már a szláv betelepülés után is létezett . Ezt bizonyítja , hogy a pravoszláv templom közelében ószláv temetőt tártak fel egy századi templom maradványaival . Innen származik egy századi arany nyakék is , mely közvetlenül a betelepülés időszakából származik . A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékén márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és Hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . A következő századokban a környező falvak lakossága már mind pravoszláv többségű volt . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A háború idején itt működött a szerb felkelők egyik legnagyobb katonai tábora . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói nagyrészt elmenekültek , az itt maradtak közül a horvát csapatok sokakat megöltek . A háború után Boszniából menekült horvátokkal telepítették be , így a lakosság etnikai összetétele teljesen megváltozott . Többségét ma már a horvátok alkotják , legnagyobb részük fiatal házaspár és gyermek . Egy házat templom céljára alakítottak át és Szent Illés próféta tiszteletére szentelték fel . A lakosság nagy része ugyanis a Szarajevó melletti Čemerno plébániájáról érkezett , melynek védőszentje Szent Illés volt . A faluban új iskolát és katolikus pasztorális központot is építettek . A településnekbenlakosa volt.ben a pravoszláv templom bejáratánál emlékművet avattak azben áldozatul esett polgároknak . Eztszeptemberében arőlra virradó éjszaka ismeretlenek lerombolták . Lakosság Nevezetességei Szent István vértanú tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült.ben egy időre a templom volt I. Vaszilij dalmát püspök székhelye . Ikonosztáza a században készült . A szent ünnepén minden év augusztusén vásárt tartanak a faluban , melyre ma is számos innen elszármazott lakos jön el . 1931-ben a katolikusok a Šimići településrészen lourdes-i barlangot építettek , mely a II. világháborúban megsérült.ben felújították . A délszláv háború idején a szerbek elpusztították . Védett műemlék a Butišnica-patakon épített kőhíd , mely a Reljani és Jerkovići felé vezető úton található . A híd egyetlen , félköríves nyílással rendelkezik . Kora nem ismert , de kinézete azt mutatja , hogy a híd alaprésze régebbi , míg a felső részek később készültek . Egy másik kőhíd áll a Vuković-malom közelében . Az egynyílású híd a században épült , faragott kövekből épített dongaboltozattal rendelkezik . A híd teteje felé az út enyhén lejtős . Mellvédjét később építették , és nincs szerves kapcsolatban a híd törzsével . A hídon korábban kőburkolat volt , ma pedig kövezett a burkolata . Ötszáz méterre a Krnjeza-folyó torkolatától , a Krupa folyó szurdokában , a Golubićhoz tartozó Veselinovići alatt található egy gyaloghíd , amelyet a lakosság Kuda hídjának nevez . A Kuda-híd teljes egészében száraz technikával épült , tizenkét travertin boltozatra és három kisebb átereszre osztva . A hosszaméter , szélessége5 méter . A és század fordulóján épült , építője egy helyi mester , Jovan Veselinović volt . A történelem során a híd összeköttetés volt Golubić számos falucskája és a Zrmanja folyón fekvő Žegar falu között . A falu közelében a Butišnicán vízierőmű működik . Védett műemlék a Zelenbab-malom épülete , mely a Butišnica-patakon áll . Az épület földszintje a században épült , míg az emeleti rész századi . A tetőszerkezet nyeregtetős , melyet régen kőlapokkal fedtek , ma cserép borítja . A falu messze földön híres volt vöröshagyma termesztéséről . Híres emberek 1774-ben érkezett a faluba tanítóként a szerb felvilágosodás egyik jeles képviselője , a neves filozófus Dositej Obradović . Jegyzetek További információk Knin város hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja Knin város információs portálja Fordítás Šibenik-Knin megye települései