Tortuga (Haiti)
Tortuga vagy Tortue (franciául Île de la Tortue, haiti kreol nyelven Latòti, spanyolul Isla Tortuga, magyarul Teknős-sziget) Haitihez tartozó sziget Hispaniola északnyugati partjainál. A sziget területe 180 km², népessége 2009-ben 35 347 fő volt. A 17. században itt volt a karibi kalózok egyik központja.

Földrajza
Haiti északi partjainál, Hispaniola szigetének északnyugati részénél fekszik, Port-de-Paix városával szemben, melytől a mintegy 10 km széles Tortuga-csatorna választja el. Hossza 37 km, szélessége 7 km, területe 180 km². Területének jelentős részét hegyek teszik ki. Északi részén különösen sziklás és hajóval nehezen megközelíthető, régen Vaspartnak (Costa de Hierro) hívták. Az első településeket a sziget déli oldalán alapították, ahol a hajók számára természetes kikötőket nyújtó öblöket találhattak.

Története
Tortugát Kolumbusz Kristóf fedezte fel az első útja alkalmával, 1492. december 6-án. Mivel a hegyes-dombos sziget teknősbékára emlékeztette, ő nevezte el Isla Tortugának (spanyolul Teknős-sziget).

A szigeten néhány spanyol telepes élt 1605-ig, amikor a kormányzó a csempészetet felszámolandó, Hispaniola nyugati részén valamennyi települést kiürítette, a lakosokat pedig Santo Domingo környékére telepítette át. 1625-ben franciák és angolok telepedtek meg Tortugán, akik a spanyol telepesek elvadult marháinak vadászatából és kalózkodásból éltek. Ők voltak az első "bukanérek" (angolul buccaneer, franciául boucanier; a boucan egyfajta farács, amit a hús sütéséhez használtak, bennszülött recept szerint). 1629-ben Don Fadrique de Toledo admirális flottája más karibi szigetek után Tortugáról is elűzte a kalózokat és településüket felszámolta. A spanyolok erődöt is építettek, de azt rövidesen elhagyták, helyükre pedig már 1630-ban visszatértek a tengeri rablók, akik kibővítették az erődítményt.

A franciák és az angolok külön településeket hoztak létre, melyek folyton marakodtak egymással. 1633-ban néhány afrikai rabszolgát hoztak be a szigetre, de már két évvel később felhagytak a rabszolgatartással. 1635-ben a spanyolok újból elkergették Tortuga lakóit, de távozásuk után azok újból visszatértek. Ez ismétlődött 1638-ban, azzal a különbséggel, hogy a spanyolok helyőrséget hagytak, amit a francia és újonnan megjelent holland kalózok 1640-ben elűztek. A franciák egy természetes kikötőben megépítették Fort de Rocher-t, egy 40 ágyús kőerődöt, ahol a következő évben sikeresen ellenálltak az újabb spanyol támadásnak.  
 

1640-től a tortugai kalózok felvették a Parti Testvériség (Brethren of the Coast) nevet. A testvériség főleg angol és francia, illetve kisebb számú holland bukanérből állt. 1645-ben a francia kormányzó 1650 prostituáltat hozatott a kalózok számára. 1654-ben a spanyolok negyedszerre is megszállták Tortugát, csak hogy a következő évben angol és francia csempészek újból visszafoglalják. Jamaica katonai kormányzója, William Brayne ezredes a vezetőjüket, Elias Watts-t ki is nevezte Tortuga kormányzójának. 1660-ban Wattst a francia Jeremie Deschamps váltotta fel, aki a szigetet francia birtokká nyilvánította és sikeresen visszaverte az angolok többszöri visszafoglalási próbálkozásait.

Bár Tortugáról olyan hírhedt kalózok is indították támadásaikat, mint Henry Morgan vagy François l’Olonnais, 1670 után a kalózok aranykora hanyatlani kezdett és a tengeri rablók egy része fakitermeléssel és -kereskedelemmel kezdett foglalkozni. 1680-ban az angol parlament is törvényt hozott az idegen zászló alatti hajózásról és az 1684-es regensburgi szerződés végképp véget vetett a kalózkodás állami támogatásának. Eközben a franciák megszerezték Hispaniola nyugati részét is és a gyarmat, Saint-Domingue adminisztratív központját 1676-ban Tortugáról Port-de Paix-ba helyezték át. 1697-ben a sziget – Saint-Domingue többi részével együtt – hivatalosan is átkerült Spanyolországtól Franciaországhoz.

A kultúrában
Tortuga, mint hírhedt kalózfészek számos regényben, filmben és videójátékban szerepel, a legismertebbek közülük Rafael Sabatini Blood kapitány regénysorozata és a Karib-tenger kalózai-filmek.

Fordítás

Jegyzetek

Források
Schutt-Ainé, Patricia; Staff of Librairie Au Service de la Culture (1994). Haiti: A Basic Reference Book. Miami, Florida: Librairie Au Service de la Culture. p. 20. .
"Ile de la tortue, Histoire. Petite histoire de l’île de la tortu VILLA CAMP MANDINGUE. HAITI
CRISTÓBAL COLÓN EN LA ESPAÑOLA AMAUTACUNA DE HISTORIA. 2010-10-24.
The Buccaneers In The West Indies In The XVII Century - Chapter IV
Pirate Den: Tortuga The Way of the Pirates

Haiti domborzata
Kalózkodás
Nagy-Antillák
Tortuga vagy Tortue ( franciául Île de la Tortue , haiti kreol nyelven Latòti , spanyolul Isla Tortuga , magyarul Teknős-sziget ) Haitihez tartozó sziget Hispaniola északnyugati partjainál . A sziget területekm² , népességeben347 fő volt . A században itt volt a karibi kalózok egyik központja . Földrajza Haiti északi partjainál , Hispaniola szigetének északnyugati részénél fekszik , Port-de-Paix városával szemben , melytől a mintegykm széles Tortuga-csatorna választja el . Hosszakm , szélességekm , területekm². Területének jelentős részét hegyek teszik ki . Északi részén különösen sziklás és hajóval nehezen megközelíthető , régen Vaspartnak ( Costa de Hierro ) hívták . Az első településeket a sziget déli oldalán alapították , ahol a hajók számára természetes kikötőket nyújtó öblöket találhattak . Története Tortugát Kolumbusz Kristóf fedezte fel az első útja alkalmával , decemberán . Mivel a hegyes-dombos sziget teknősbékára emlékeztette , ő nevezte el Isla Tortugának ( spanyolul Teknős-sziget ) . A szigeten néhány spanyol telepes éltig , amikor a kormányzó a csempészetet felszámolandó , Hispaniola nyugati részén valamennyi települést kiürítette , a lakosokat pedig Santo Domingo környékére telepítette át.ben franciák és angolok telepedtek meg Tortugán , akik a spanyol telepesek elvadult marháinak vadászatából és kalózkodásból éltek . Ők voltak az első " bukanérek " ( angolul buccaneer , franciául boucanier ; a boucan egyfajta farács , amit a hús sütéséhez használtak , bennszülött recept szerint ) .ben Don Fadrique de Toledo admirális flottája más karibi szigetek után Tortugáról is elűzte a kalózokat és településüket felszámolta . A spanyolok erődöt is építettek , de azt rövidesen elhagyták , helyükre pedig márban visszatértek a tengeri rablók , akik kibővítették az erődítményt . A franciák és az angolok külön településeket hoztak létre , melyek folyton marakodtak egymással.ban néhány afrikai rabszolgát hoztak be a szigetre , de már két évvel később felhagytak a rabszolgatartással.ben a spanyolok újból elkergették Tortuga lakóit , de távozásuk után azok újból visszatértek . Ez ismétlődöttban , azzal a különbséggel , hogy a spanyolok helyőrséget hagytak , amit a francia és újonnan megjelent holland kalózokben elűztek . A franciák egy természetes kikötőben megépítették Fort de Rocher-t , egyágyús kőerődöt , ahol a következő évben sikeresen ellenálltak az újabb spanyol támadásnak . 1640-től a tortugai kalózok felvették a Parti Testvériség ( Brethren of the Coast ) nevet . A testvériség főleg angol és francia , illetve kisebb számú holland bukanérből állt.ben a francia kormányzóprostituáltat hozatott a kalózok számára.ben a spanyolok negyedszerre is megszállták Tortugát , csak hogy a következő évben angol és francia csempészek újból visszafoglalják . Jamaica katonai kormányzója , William Brayne ezredes a vezetőjüket , Elias Watts-t ki is nevezte Tortuga kormányzójának.ban Wattst a francia Jeremie Deschamps váltotta fel , aki a szigetet francia birtokká nyilvánította és sikeresen visszaverte az angolok többszöri visszafoglalási próbálkozásait . Bár Tortugáról olyan hírhedt kalózok is indították támadásaikat , mint Henry Morgan vagy François l’Olonnais, után a kalózok aranykora hanyatlani kezdett és a tengeri rablók egy része fakitermeléssel és -kereskedelemmel kezdett foglalkozni.ban az angol parlament is törvényt hozott az idegen zászló alatti hajózásról és azes regensburgi szerződés végképp véget vetett a kalózkodás állami támogatásának . Eközben a franciák megszerezték Hispaniola nyugati részét is és a gyarmat , Saint-Domingue adminisztratív központjátban Tortugáról Port-de Paix-ba helyezték át.ben a sziget – Saint-Domingue többi részével együtt – hivatalosan is átkerült Spanyolországtól Franciaországhoz . A kultúrában Tortuga , mint hírhedt kalózfészek számos regényben , filmben és videójátékban szerepel , a legismertebbek közülük Rafael Sabatini Blood kapitány regénysorozata és a Karib-tenger kalózai-filmek . Fordítás Jegyzetek Források Schutt-Ainé , Patricia ; Staff of Librairie Au Service de la Culture Haiti : A Basic Reference Book . Miami , Florida : Librairie Au Service de la Culture . p. 20. \ . " Ile de la tortue , Histoire . Petite histoire de l’île de la tortu VILLA CAMP MANDINGUE. HAITI CRISTÓBAL COLÓN EN LA ESPAÑOLA AMAUTACUNA DE HISTORIA.24. The Buccaneers In The West Indies In The XVII Century - Chapter IV Pirate Den : Tortuga The Way of the Pirates Haiti domborzata Kalózkodás Nagy-Antillák