Retyezát Nemzeti Park
A Retyezát Nemzeti Park Hunyad megyében, a Déli-Kárpátokban, a Retyezát-hegység területén helyezkedik el. Az 1935-ben kialakított Retyezát Nemzeti Park területe 38 047 ha, közepén helyezkedik el a 3700 ha-s Iker (Gemenele) Tudományos Rezerváció.

Története
A Retyezát Nemzeti-Parkot 1935-ben Alexandru Borza kolozsvári botanikus tudós javaslatára hozták létre Románia első nemzeti parkjaként tízezer hektáron, a ritka, endemikus növények védelmére. A terület akkortájt a Kendeffy család és az állam tulajdona volt, ezáltal a terület megóvása is megoldott volt, mivel - igaz, vadászati céllal, de - védték a vadvilágot, és a legeltetés, gyűjtögetés is tilos volt. A területet 1948-ban államosították, az erdők és a havasi legelők így az állami erdészeti hivatalhoz kerültek és így az erdészek vigyázták a területet az illegális favágás, vadászat és halászat visszaszorítása érdekében. A legeltetés csakis néhány területen volt engedélyezett, és ott sem juhokkal. 1964-ben az erdészet ütköző (puffer) zónát alakított itt ki a magterület védelmére, ezáltal a park területe húszezer hektárra nőtt.

A Retyezát Nemzeti-Parkot 1980-ban az UNESCO bioszféra-rezervátummá nyilvánította. 1999-ben létrejött a Retyezát Nemzeti Park Igazgatóság is. Azóta a 38 047 hektáros park adminisztrációja Hunyadi Erdőigazgatósághoz tartozik Déva központtal, melynek ma a legfontosabb feladata a kutatás.

Leírása
A nemzeti park 1630 hektáros magterülete ma a tudományos kutatások részére fenntartott, szigorúan zárt terület, mely csakis a Román Tudományos Akadémia engedélyével látogatható. A nemzeti park egyéb területei azonban szabadon látogathatók.
A Déli-Kárpátok glaciális domborzata a Retyezátban a legnagyobb kiterjedésű. - Lenyűgöző látványt nyújtanak a jég alakította granodiorit- csúcsai.
A hegység névadó csúcsa, a Retyezát (2482 m), neve - különös alakjára utalva - levágott, elfűrészelt csúcsot jelent.
A Retyezát-hegységben ötvennyolc állandó és kb. negyven időszakos tengerszem található, melyek a jég által kivájt felszíni teknőben, vagy a gleccserek felhalmozó tevékenysége során létrejött morénagátak mögött alakultak ki. Télen ezek a tavak, melyek gyakran pisztránggal vannak teli,  50–70 cm mélyen is befagynak, és vastag hóréteg fedi őket. A Pietrele-tó 1990 m-en fekszik, és nem tartozik a legnagyobbak közé. a Retyezát legnagyobb tengerszeme, a 8,8 hektáros, 15 m mély Bucura-tó.

Növényvilága

A Retyezátban 1186 növényfajt számláltak meg, köztük az Eurázsiai magashegységekben elterjedt hangarózsákat, azaz rododendronokat, melyek néhol egész hegyoldalrészeket beborítanak. A  Látható itt a havasi éger, a ritka fajok közül pedig az alpesi lapos korpafű és a havasi szegfű. A terület jellegzetes növényei a retyezáti imola, a pusztai csenkesz retyezáti változata. Hatvankét endemikus faj él itt, mint például a retyezáti szeder vagy a retyezáti lóhere. Növényvilágának jellemzői még a magas hegységeket kedvelő törpefenyvesek, vagy a havasi cirbolyafenyő is, amely ugyancsak a Kárpátokban őshonos reliktumfaj és a törpefenyvesekben kisebb foltokat alkotva, árnyékot és táplálékot biztosít a madarak számára.

Állatvilága

Madárvilágát az itt élő 167 madárfaj képviseli, melyek közül 60 itt is költ, így például az erdei pinty, énekes rigó, fekete harkály, a siketfajd, melynek fő tápláléka az áfonyabogyó, de itt él a szirti sas is.

A nagy ragadozók közül itt él többek között a 20-60 km²-es territóriumot tartó hiúz, a bogyókat, gyümölcsöket kedvelő barna medve, valamint a falkában vadászó farkas. A vidék havasi legelőire és meredek sziklagyepeire járnak legelni nyaranta a zergék, melyek ügyességüknél fogva néha szinte a nehézségi erőt megcáfolva szökellnek a köves hegyoldalakon. A rövid füvű legelők másik érdekes állata a kolóniákban élő, téli álmot alvó mormota. A napos, köves hegyoldalakon pedig gyakori a keresztes vipera, mely főként kisemlősökkel táplálkozik ugyan, de marása veszélyes!

Források
 Erdeigyopár 
 Retyezát Nemzeti-Park 
 Retyezát, a gleccserek földje 

Románia nemzeti parkjai
A Retyezát Nemzeti Park Hunyad megyében , a Déli-Kárpátokban , a Retyezát-hegység területén helyezkedik el . Azben kialakított Retyezát Nemzeti Park területe047 ha , közepén helyezkedik el aha-s Iker ( Gemenele ) Tudományos Rezerváció . Története A Retyezát Nemzeti-Parkotben Alexandru Borza kolozsvári botanikus tudós javaslatára hozták létre Románia első nemzeti parkjaként tízezer hektáron , a ritka , endemikus növények védelmére . A terület akkortájt a Kendeffy család és az állam tulajdona volt , ezáltal a terület megóvása is megoldott volt , mivel - igaz , vadászati céllal , de - védték a vadvilágot , és a legeltetés , gyűjtögetés is tilos volt . A területetban államosították , az erdők és a havasi legelők így az állami erdészeti hivatalhoz kerültek és így az erdészek vigyázták a területet az illegális favágás , vadászat és halászat visszaszorítása érdekében . A legeltetés csakis néhány területen volt engedélyezett , és ott sem juhokkal.ben az erdészet ütköző ( puffer ) zónát alakított itt ki a magterület védelmére , ezáltal a park területe húszezer hektárra nőtt . A Retyezát Nemzeti-Parkotban az UNESCO bioszféra-rezervátummá nyilvánította.ben létrejött a Retyezát Nemzeti Park Igazgatóság is . Azóta a047 hektáros park adminisztrációja Hunyadi Erdőigazgatósághoz tartozik Déva központtal , melynek ma a legfontosabb feladata a kutatás . Leírása A nemzeti parkhektáros magterülete ma a tudományos kutatások részére fenntartott , szigorúan zárt terület , mely csakis a Román Tudományos Akadémia engedélyével látogatható . A nemzeti park egyéb területei azonban szabadon látogathatók . A Déli-Kárpátok glaciális domborzata a Retyezátban a legnagyobb kiterjedésű. - Lenyűgöző látványt nyújtanak a jég alakította granodiorit- csúcsai . A hegység névadó csúcsa , a Retyezátm ) , neve - különös alakjára utalva - levágott , elfűrészelt csúcsot jelent . A Retyezát-hegységben ötvennyolc állandó és kb. negyven időszakos tengerszem található , melyek a jég által kivájt felszíni teknőben , vagy a gleccserek felhalmozó tevékenysége során létrejött morénagátak mögött alakultak ki . Télen ezek a tavak , melyek gyakran pisztránggal vannak teli , 70 cm mélyen is befagynak , és vastag hóréteg fedi őket . A Pietrele-tóm-en fekszik , és nem tartozik a legnagyobbak közé. a Retyezát legnagyobb tengerszeme , a8 hektáros,m mély Bucura-tó . Növényvilága A Retyezátbannövényfajt számláltak meg , köztük az Eurázsiai magashegységekben elterjedt hangarózsákat , azaz rododendronokat , melyek néhol egész hegyoldalrészeket beborítanak . A Látható itt a havasi éger , a ritka fajok közül pedig az alpesi lapos korpafű és a havasi szegfű . A terület jellegzetes növényei a retyezáti imola , a pusztai csenkesz retyezáti változata . Hatvankét endemikus faj él itt , mint például a retyezáti szeder vagy a retyezáti lóhere . Növényvilágának jellemzői még a magas hegységeket kedvelő törpefenyvesek , vagy a havasi cirbolyafenyő is , amely ugyancsak a Kárpátokban őshonos reliktumfaj és a törpefenyvesekben kisebb foltokat alkotva , árnyékot és táplálékot biztosít a madarak számára . Állatvilága Madárvilágát az itt élőmadárfaj képviseli , melyek közülitt is költ , így például az erdei pinty , énekes rigó , fekete harkály , a siketfajd , melynek fő tápláléka az áfonyabogyó , de itt él a szirti sas is . A nagy ragadozók közül itt él többek között akm²-es territóriumot tartó hiúz , a bogyókat , gyümölcsöket kedvelő barna medve , valamint a falkában vadászó farkas . A vidék havasi legelőire és meredek sziklagyepeire járnak legelni nyaranta a zergék , melyek ügyességüknél fogva néha szinte a nehézségi erőt megcáfolva szökellnek a köves hegyoldalakon . A rövid füvű legelők másik érdekes állata a kolóniákban élő , téli álmot alvó mormota . A napos , köves hegyoldalakon pedig gyakori a keresztes vipera , mely főként kisemlősökkel táplálkozik ugyan , de marása veszélyes ! Források Erdeigyopár Retyezát Nemzeti-Park Retyezát , a gleccserek földje Románia nemzeti parkjai