Vándorméhészkedés
A vándorméhészkedés azt jelenti, hogy a méhész egyik helyről a másikra költözteti méheit, telephelyet vált évente többször is. A méhcsaládok szállításához különféle eszközöket, teherautót vagy autóvontatást használ, zárt szerelvényen vagy utánfutón helyezi el a családokat. Néhány méhész utaztathatja méheit hajón, vagy vasúton. Célja az elvehető mézfölösleg növelése, fajtamézek termeltetése, a méhsűrűség kiegyensúlyozása, vagy beporzásra szállítás.

Módja

A kaptárakban rögzíteni kell a kereteket, hogy ne szakadjanak le. A kaptárakat a szállítás estéjén be kell zárni, de gondoskodni kell a szellőzésről és a vízellátásról, különben elpusztulnak a méhek. A víz utánpótlása a hűtés érdekében is fontos, ezért menet közben is vizet kell permetezni. A kaptárakat is rögzíteni kell, és óvni a rázkódástól. A szállítás ellentétes a méhek életmódjával. Különösen a kaptár és a keretek rázkódása nyugtalanítja őket. A rendesnél több levegőt és vizet igényelnek az izgatottság miatt, mivel attól túlhevülhetnek. A jó szellőzéstől és vízellátástól megnyugszanak. Ha nincs elég vizük, akkor kiszívják a fiasítást. A kaptárnak olyannak kell lennie, hogy még ha meg is vetemedik, akkor se szabadulhassanak ki a méhek. Menekülőhelyre is szükség van, különösen a zsúfolt családoknál; ennek a lépek élénél kell lennie. A méhek elhelyezkedése ilyenkor független a koruktól.

A vándorlás legjobb ideje az este és éjszaka, amikor sötét is van, és a meleg is enyhül. Ilyenkor a méhek is kevésbé izgatottak, és ha sötétedés után zárják be őket, akkor mindenki otthon lesz. Ha mégis nappal kell közlekedni, akkor a kaptárakat be kell sötétíteni, hogy a méhek fürtbe kapaszkodjanak össze; különben ugyanis összevissza futkosnak. 
Az új telephelynek a régitől legalább 2 km-re kell lennie, hogy a méhek ne a régi helyükön keressék otthonukat. Új, ismeretlen helyen a családok fél nap alatt tájolják be magukat.

Vasúti szállításhoz speciális kocsikat lehet kérni. Európában és Oroszországban a 19. század végétől, Az Amerikai Egyesült Államokban a 20. század elejétől a méhészek is felfedezték a legújabb szállítási eszközt. Gombocz Leopold osztrák-magyar méhész az elsők között használta méhek szállítására a vasutat. Több száz családdal is vándorolt így. A módszer hátránya, hogy a kaptárakat ki kell pakolni azokon az állomásokon, ahol sokáig vesztegelnek. Ilyenkor ki is kell nyitni a kaptárakat, és itatót is fel kell állítani.

A vándorlás célja lehet a hordás növelése. Örösi adatai szerint a pergethető mennyiség jó évben 65-72%-kal növelhető. Már az ő idejében is voltak olyan vidékei Magyarországnak, ahol a nagy méhsűrűség miatt csak vándorlással lehetett érdemi hordásra számítani. Egyes területeken nagy mennyiségben virágzó adott fajú növényekkel fajtamézek termeltethetők. Egyes országokban, ahol alacsony a méhsűrűség, a gazdák fizetnek a méhészeknek a beporzásért.

Még a méhek kieresztése előtt gondoskodni kell a vízellátásról. Sok helyen nem szeretik a méheket, vagy félnek tőlük; jobb megelőzni a bajt.
Letelepedéskor óvatosan kell kinyitni a kaptárakat. Mivel a méhek ingerültek, fejvédőre szükség van, és jó, ha a méhész befüstöl a dugasz mellett, mielőtt eltávolítja. Az új helyen többnyire néhány napra szükség van, mielőtt még teljes erővel kezdenének gyűjteni, különösen, ha meggyengült a család. A menekülőhelyet le kell zárni, különben építkezni kezdenek benne.

Vándortanyán problémás a pörgetés. Mégis inkább a vándortanyán pergetnek, mert tele lépekkel az utaztatás nehezebb, drágább és kockázatosabb. Gyakran éretlen mézet pergetnek. Ha nem használnak anyarácsot, akkor előfordul az a hiba is, hogy fiasításos lépeket is pörgetnek, így a fedetlen fiasítás értelmetlen halált hal. Sőt, ez gazdaságtalan is. Egyrészt azért, mert az álcák virágport és mézet fogyasztottak, másrészt azért, mert ez a nemzedék az akkori kifejlett méhek helyére lépne később.

Nagyobb méhészetek külön építményt, pergetőbarakkot visznek magukkal. Ha máskor nincs lehetőség, akkor éjjel kell pergetni. Ha bő a gyűjtés, akkor szabadban is lehet pergetni, de mindig számolni kell a kutatás és rablás veszélyével. A mézes edényeket le kell takarni, az elcseppent mézet földdel betakarni. Szükség esetén szilárd kristálycukorral, ha sürgős, akkor mézzel vagy szörppel lehet etetni.

A hideg beálltakor a méhészetnek vissza kell térnie oda, ahol telelni fog. Egyes méhészek az utolsó pörgetést már otthon végzik.

Jog
A méhész csak olyan kaptárakkal vándorolhat, amelyeken a regisztrációs száma roncsolás nélkül eltávolíthatatlanul rajta van. Ha más száma van rajta, és nem tudja bizonyítani, hogy vásárolta a méheket, akkor lopás gyanújába keveredhet.

A méhész nem vándorolhat el zárlat alatti területről, de a területen belül áthelyezheti méheit. Zárlat alatt álló területre kívülről tilos vándorolni. A vándorlás megkezdése előtt hatósági állatorvosi vizsgálatra van szükség, ami 7 napig vagy a vándorlás befejezéséig érvényes. Előzetes írásbeli engedélyre van szükség a terület tulajdonosától.

A megérkezést követő 72 órán belül be kell jelentkezni a helyi önkormányzatnál. A méhészetnek legalább 50 m-es távolságot kell tartania a helyi, 20 m-es távolságot a vándor méhészetektől, 5 km-t a pároztató telepektől és 4 m-t a közutaktól. Az úton mindkét irányban Vigyázz, méhek! táblát kell kitenni a méhész nevével és elérhetőségeivel. A méhészetnél a legszélső kaptáraknál vagy azok közelében táblát kell állítani a méhész és a vándorméhészet adataival (név, cím, elérhetőségek, családok száma). Távozás előtt mindezt le kell bontani.

Távozás után 24 órán belül ki kell jelentkezni az önkormányzattól.

Kockázatai
Ha a méhész nem biztosította a megfelelő körülményeket a méheinek, akkor azok elpusztulhatnak, vagy a családok meggyengülhetnek, elanyátlanodhatnak. Ha álmosan vagy fáradtan vezet például pergetés után, akkor könnyen elaludhat, és balesetet szenvedhet. Ezután a katasztrófavédelem lemossa a méheket az útról, így a családok kihalnak.

Lehet, hogy a méhlegelő nem olyan jó, mint amilyennek előzőleg mutatkozott, vagy elromlik az időjárás, és emiatt nem tudnak gyűjteni. A vándorlással betegségeket hurcolhatnak be, vagy kaphatnak el a méhek. Lehet az is, hogy egy súlyos betegség miatt zárlatot rendelnek el; ekkor az egész szezon tönkrement, és lehet, hogy még telelni is ott kell. Viszont, ha a méhész jól csinálja, akkor hosszú távon jól jár a vándorlással.

Kaptárak áthelyezése
A méhek akkor is a szokott helyükre repülnek vissza, ha az ottani kaptár különbözik eddigi lakóhelyüktől. Ha nem találnak ott kaptárt, akkor előbb-utóbb a közeli kaptárokba kéredzkednek be. Ha egy kaptárat át kell helyezni, akkor vagy röptávolságon kívülre kell vele vándorolni, vagy 1-2 naponként 20-30 cm-rel arrébb húzni. Felhasználható a tisztuló repülés előtti időszak, vagy a zárt helyi teleltetés utáni kipakolás is. Ki lehet használni, hogy az anyátlan család könnyebben áttelepíthető. Élénk röpködéskor arrébb viszik a kaptárt, helyére üres lépekkel és mézzel berendezett kaptárat helyeznek. Miután a visszarepült méhek megérezték az anya hiányát, még várnak három napot, aztán estefelé egyesítik a családdal. A mébek kábítás hatására elfelejthetik régi helyüket. Nem kell azonban vegyszert használni, ha papírral zárják le a röpnyílást. A papírt átlyuggatják, vagy megnyitják a szellőztetőt, hogy a méhek levegőhöz jussanak. A papír átrágása után újra tájékozódnak.

Története
Már az ókori egyiptomi méhészek is vándoroltak hajóval a Níluson. Az ókori rómaiak is vándoroltak hajóval, de öszvérekkel is. Hajóval vándorolva kikötötték az állomáshelyen a hajót, és a méhek onnan repültek ki gyűjteni. A római hagyományokat követve Európában különféle módszereket használtak, hogy ne legyen méhpusztulás, és minél nagyobb legyen a gyűjtés. Német területeken kedvelt növény volt a hanga, vándoroltak rá.

A középkori Magyarországon a Nagyalföld éghajlata miatt korán megkezdték a méhészek a vándorlást. Később ez háttérbe szorult, és csak a 18. század végén került előtérbe. Csáti Szabó György 1792-es méhészkönyvében méhpusztulásra panaszkodik. A 19. században több neves méhész foglalkozott vándorlással, de a régi keretes kaptárak kevésbé voltak alkalmasak a vándorlásra, mint a kasok. Csak a Boczonádi Szabó Imre által ajánlott kaptárral tért vissza a magyar méhész vándorkedve. Az első világháború után csak ezzel vándoroltak.

Források

Örösi Pál Zoltán: Méhek között
 Barbara Holzschuster: Amerikanische (bösartige) Faulbrut der Honigbiene (Apis mellifera L.): über die großräumige Weiterverbreitung durch die Wanderung mit Bienen. Dissertation Veterinärmedizinische Universität Wien; Institut für Hydrobiologie, Fisch- und Bienenkunde; Wien 11/2001. 119 S. 1
 Gottfried Stecher: Studie zu aktuellen Problemen der Bienenwanderung, insbesondere des planmäßigen Einsatzes von Bienenvölkern zur Blütenbestäubung landwirtschaftlicher Kulturen unter besonderer Berücksichtigung des Obstbaus. Berlin 1982. Berliner Humboldt-Universität Diplomarbeit 1982.
 Karl Weiß: Der Wochenend-Imker – eine Schule für das Imkern mit Magazinen. Ehrenwirth, München 1980, .

Méhészet
A vándorméhészkedés azt jelenti , hogy a méhész egyik helyről a másikra költözteti méheit , telephelyet vált évente többször is . A méhcsaládok szállításához különféle eszközöket , teherautót vagy autóvontatást használ , zárt szerelvényen vagy utánfutón helyezi el a családokat . Néhány méhész utaztathatja méheit hajón , vagy vasúton . Célja az elvehető mézfölösleg növelése , fajtamézek termeltetése , a méhsűrűség kiegyensúlyozása , vagy beporzásra szállítás . Módja A kaptárakban rögzíteni kell a kereteket , hogy ne szakadjanak le . A kaptárakat a szállítás estéjén be kell zárni , de gondoskodni kell a szellőzésről és a vízellátásról , különben elpusztulnak a méhek . A víz utánpótlása a hűtés érdekében is fontos , ezért menet közben is vizet kell permetezni . A kaptárakat is rögzíteni kell , és óvni a rázkódástól . A szállítás ellentétes a méhek életmódjával . Különösen a kaptár és a keretek rázkódása nyugtalanítja őket . A rendesnél több levegőt és vizet igényelnek az izgatottság miatt , mivel attól túlhevülhetnek . A jó szellőzéstől és vízellátástól megnyugszanak . Ha nincs elég vizük , akkor kiszívják a fiasítást . A kaptárnak olyannak kell lennie , hogy még ha meg is vetemedik , akkor se szabadulhassanak ki a méhek . Menekülőhelyre is szükség van , különösen a zsúfolt családoknál ; ennek a lépek élénél kell lennie . A méhek elhelyezkedése ilyenkor független a koruktól . A vándorlás legjobb ideje az este és éjszaka , amikor sötét is van , és a meleg is enyhül . Ilyenkor a méhek is kevésbé izgatottak , és ha sötétedés után zárják be őket , akkor mindenki otthon lesz . Ha mégis nappal kell közlekedni , akkor a kaptárakat be kell sötétíteni , hogy a méhek fürtbe kapaszkodjanak össze ; különben ugyanis összevissza futkosnak . Az új telephelynek a régitől legalábbkm-re kell lennie , hogy a méhek ne a régi helyükön keressék otthonukat . Új , ismeretlen helyen a családok fél nap alatt tájolják be magukat . Vasúti szállításhoz speciális kocsikat lehet kérni . Európában és Oroszországban a század végétől , Az Amerikai Egyesült Államokban a század elejétől a méhészek is felfedezték a legújabb szállítási eszközt . Gombocz Leopold osztrák-magyar méhész az elsők között használta méhek szállítására a vasutat . Több száz családdal is vándorolt így . A módszer hátránya , hogy a kaptárakat ki kell pakolni azokon az állomásokon , ahol sokáig vesztegelnek . Ilyenkor ki is kell nyitni a kaptárakat , és itatót is fel kell állítani . A vándorlás célja lehet a hordás növelése . Örösi adatai szerint a pergethető mennyiség jó évben-kal növelhető . Már az ő idejében is voltak olyan vidékei Magyarországnak , ahol a nagy méhsűrűség miatt csak vándorlással lehetett érdemi hordásra számítani . Egyes területeken nagy mennyiségben virágzó adott fajú növényekkel fajtamézek termeltethetők . Egyes országokban , ahol alacsony a méhsűrűség , a gazdák fizetnek a méhészeknek a beporzásért . Még a méhek kieresztése előtt gondoskodni kell a vízellátásról . Sok helyen nem szeretik a méheket , vagy félnek tőlük ; jobb megelőzni a bajt . Letelepedéskor óvatosan kell kinyitni a kaptárakat . Mivel a méhek ingerültek , fejvédőre szükség van , és jó , ha a méhész befüstöl a dugasz mellett , mielőtt eltávolítja . Az új helyen többnyire néhány napra szükség van , mielőtt még teljes erővel kezdenének gyűjteni , különösen , ha meggyengült a család . A menekülőhelyet le kell zárni , különben építkezni kezdenek benne . Vándortanyán problémás a pörgetés . Mégis inkább a vándortanyán pergetnek , mert tele lépekkel az utaztatás nehezebb , drágább és kockázatosabb . Gyakran éretlen mézet pergetnek . Ha nem használnak anyarácsot , akkor előfordul az a hiba is , hogy fiasításos lépeket is pörgetnek , így a fedetlen fiasítás értelmetlen halált hal . Sőt , ez gazdaságtalan is . Egyrészt azért , mert az álcák virágport és mézet fogyasztottak , másrészt azért , mert ez a nemzedék az akkori kifejlett méhek helyére lépne később . Nagyobb méhészetek külön építményt , pergetőbarakkot visznek magukkal . Ha máskor nincs lehetőség , akkor éjjel kell pergetni . Ha bő a gyűjtés , akkor szabadban is lehet pergetni , de mindig számolni kell a kutatás és rablás veszélyével . A mézes edényeket le kell takarni , az elcseppent mézet földdel betakarni . Szükség esetén szilárd kristálycukorral , ha sürgős , akkor mézzel vagy szörppel lehet etetni . A hideg beálltakor a méhészetnek vissza kell térnie oda , ahol telelni fog . Egyes méhészek az utolsó pörgetést már otthon végzik . Jog A méhész csak olyan kaptárakkal vándorolhat , amelyeken a regisztrációs száma roncsolás nélkül eltávolíthatatlanul rajta van . Ha más száma van rajta , és nem tudja bizonyítani , hogy vásárolta a méheket , akkor lopás gyanújába keveredhet . A méhész nem vándorolhat el zárlat alatti területről , de a területen belül áthelyezheti méheit . Zárlat alatt álló területre kívülről tilos vándorolni . A vándorlás megkezdése előtt hatósági állatorvosi vizsgálatra van szükség , aminapig vagy a vándorlás befejezéséig érvényes . Előzetes írásbeli engedélyre van szükség a terület tulajdonosától . A megérkezést követőórán belül be kell jelentkezni a helyi önkormányzatnál . A méhészetnek legalábbm-es távolságot kell tartania a helyi, m-es távolságot a vándor méhészetektől, km-t a pároztató telepektől ésm-t a közutaktól . Az úton mindkét irányban Vigyázz , méhek ! táblát kell kitenni a méhész nevével és elérhetőségeivel . A méhészetnél a legszélső kaptáraknál vagy azok közelében táblát kell állítani a méhész és a vándorméhészet adataival ( név , cím , elérhetőségek , családok száma ) . Távozás előtt mindezt le kell bontani . Távozás utánórán belül ki kell jelentkezni az önkormányzattól . Kockázatai Ha a méhész nem biztosította a megfelelő körülményeket a méheinek , akkor azok elpusztulhatnak , vagy a családok meggyengülhetnek , elanyátlanodhatnak . Ha álmosan vagy fáradtan vezet például pergetés után , akkor könnyen elaludhat , és balesetet szenvedhet . Ezután a katasztrófavédelem lemossa a méheket az útról , így a családok kihalnak . Lehet , hogy a méhlegelő nem olyan jó , mint amilyennek előzőleg mutatkozott , vagy elromlik az időjárás , és emiatt nem tudnak gyűjteni . A vándorlással betegségeket hurcolhatnak be , vagy kaphatnak el a méhek . Lehet az is , hogy egy súlyos betegség miatt zárlatot rendelnek el ; ekkor az egész szezon tönkrement , és lehet , hogy még telelni is ott kell . Viszont , ha a méhész jól csinálja , akkor hosszú távon jól jár a vándorlással . Kaptárak áthelyezése A méhek akkor is a szokott helyükre repülnek vissza , ha az ottani kaptár különbözik eddigi lakóhelyüktől . Ha nem találnak ott kaptárt , akkor előbb-utóbb a közeli kaptárokba kéredzkednek be . Ha egy kaptárat át kell helyezni , akkor vagy röptávolságon kívülre kell vele vándorolni , vagynaponkéntcm-rel arrébb húzni . Felhasználható a tisztuló repülés előtti időszak , vagy a zárt helyi teleltetés utáni kipakolás is . Ki lehet használni , hogy az anyátlan család könnyebben áttelepíthető . Élénk röpködéskor arrébb viszik a kaptárt , helyére üres lépekkel és mézzel berendezett kaptárat helyeznek . Miután a visszarepült méhek megérezték az anya hiányát , még várnak három napot , aztán estefelé egyesítik a családdal . A mébek kábítás hatására elfelejthetik régi helyüket . Nem kell azonban vegyszert használni , ha papírral zárják le a röpnyílást . A papírt átlyuggatják , vagy megnyitják a szellőztetőt , hogy a méhek levegőhöz jussanak . A papír átrágása után újra tájékozódnak . Története Már az ókori egyiptomi méhészek is vándoroltak hajóval a Níluson . Az ókori rómaiak is vándoroltak hajóval , de öszvérekkel is . Hajóval vándorolva kikötötték az állomáshelyen a hajót , és a méhek onnan repültek ki gyűjteni . A római hagyományokat követve Európában különféle módszereket használtak , hogy ne legyen méhpusztulás , és minél nagyobb legyen a gyűjtés . Német területeken kedvelt növény volt a hanga , vándoroltak rá . A középkori Magyarországon a Nagyalföld éghajlata miatt korán megkezdték a méhészek a vándorlást . Később ez háttérbe szorult , és csak a század végén került előtérbe . Csáti Szabó Györgyes méhészkönyvében méhpusztulásra panaszkodik . A században több neves méhész foglalkozott vándorlással , de a régi keretes kaptárak kevésbé voltak alkalmasak a vándorlásra , mint a kasok . Csak a Boczonádi Szabó Imre által ajánlott kaptárral tért vissza a magyar méhész vándorkedve . Az első világháború után csak ezzel vándoroltak . Források Örösi Pál Zoltán : Méhek között Barbara Holzschuster : Amerikanische ( bösartige ) Faulbrut der Honigbiene ( Apis mellifera L. ) : über die großräumige Weiterverbreitung durch die Wanderung mit Bienen . Dissertation Veterinärmedizinische Universität Wien ; Institut für Hydrobiologie , Fisch- und Bienenkunde ; Wien2001.S. 1 Gottfried Stecher : Studie zu aktuellen Problemen der Bienenwanderung , insbesondere des planmäßigen Einsatzes von Bienenvölkern zur Blütenbestäubung landwirtschaftlicher Kulturen unter besonderer Berücksichtigung des Obstbaus . Berlin Berliner Humboldt-Universität Diplomarbeit Karl Weiß : Der Wochenend-Imker – eine Schule für das Imkern mit Magazinen . Ehrenwirth , München \ . Méhészet