Solymos vára (Románia)
Solymos vára (Șoimuș) műemlék Romániában, Arad megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az AR-II-a-A-00618 sorszámon szerepel.

Története 
A várat Pál szörényi bán építtette a tatárjárás után épült; első említése 1278-ból maradt fenn. 1300 körül Kán László erdélyi vajda birtokába került, tőle Károly Róbert foglalta el. Királyi vár volt 1440-ig, amikor I. Ulászló Guthi Országh Mihálynak adományozta. 1456-ban Hunyadi Jánosé lett. 1462-ben Mátyás király vezérének, Giskra Jánosnak adományozta, halála után pedig 1471-ben az újonnan kinevezett aradi főispánnak, az alsólendvai Bánffy családból való alsólendvai Bánffy Miklósnak adta. Tíz év múlva a király visszavette tőle a várat és a tisztséget, egyes források szerint Bánffy hűtlensége miatt, Bonfini viszont azt jegyezte fel, hogy „Mátyás szemet vetett Bánfi szép feleségére, Margit sagani hercegnőre, s midőn a főúr a király elől megszöktette asszonyát, Mátyás haragjában bebörtönöztette és két évig fogva tartotta, Solymost és Lippát pedig a pozsonyi főispánsággal együtt elvette tőle.” A vár következő birtokosa Corvin János lett, halála után pedig özvegye, Frangepáni Beatrix örökölte. A várat második férje, Brandenburgi György őrgróf külföldről hozatott szakemberekkel igazgatta. 
 
1514-ben Dózsa György serege ostromolta meg a várat. A zsoldosokból álló őrség fellázadt, és Künisch Mátyás káplán – Prantner György alvárnagy ellenkezését figyelmen kívül hagyva – feladta a várat. A 16. század elején a vár fokozatosan elvesztette jelentőségét a lippai vár közelsége miatt. 1552-ben a törökök foglalták el, tőlük 1595-ben Báthory István vezére, Borbély György vette vissza. A fejedelem 1597-ben Jósika István kancellárnak adományozta, de később hűtlenség miatt elkobozta tőle.

Amikor 1602-ben Székely Mózes a tövisi csatában alulmaradt a császári csapatokkal szemben, Solymos várában kapott menedéket. (A várat zálogként birtokolta a Báthory Zsigmondnak adott kölcsön fejében.) Utóbb a várat a temesvári pasának engedte át Kladova váráért cserébe.

A várat 1668-ban foglalták vissza a törököktől, de az ostrom során súlyosan károsodott, és soha nem is javították meg.

Leírása 
A háromszög alaprajzú várat két fal veszi körül, a falakat pedig szárazárok védi. A dél felőli oldalon egy meredek szikla miatt nincs árok. A nyugati oldalon található a kaputorony és az öregtorony, az északi és délkeleti oldalon pedig egy-egy épületszárnyat építettek. Az udvar déli részén áll a lovagterem, mellette a kápolna.

Források

További információk
 Felvételek a várról és a környezetéről

Arad megye műemlékei
Erdély várai
Solymos vára ( Șoimuș ) műemlék Romániában , Arad megyében . A romániai műemlékek jegyzékében az AR-II-a-A-00618 sorszámon szerepel . Története A várat Pál szörényi bán építtette a tatárjárás után épült ; első említéseból maradt fenn.körül Kán László erdélyi vajda birtokába került , tőle Károly Róbert foglalta el . Királyi vár voltig , amikor I. Ulászló Guthi Országh Mihálynak adományozta.ban Hunyadi Jánosé lett.ben Mátyás király vezérének , Giskra Jánosnak adományozta , halála után pedigben az újonnan kinevezett aradi főispánnak , az alsólendvai Bánffy családból való alsólendvai Bánffy Miklósnak adta . Tíz év múlva a király visszavette tőle a várat és a tisztséget , egyes források szerint Bánffy hűtlensége miatt , Bonfini viszont azt jegyezte fel , hogy „ Mátyás szemet vetett Bánfi szép feleségére , Margit sagani hercegnőre , s midőn a főúr a király elől megszöktette asszonyát , Mátyás haragjában bebörtönöztette és két évig fogva tartotta , Solymost és Lippát pedig a pozsonyi főispánsággal együtt elvette tőle.” A vár következő birtokosa Corvin János lett , halála után pedig özvegye , Frangepáni Beatrix örökölte . A várat második férje, Brandenburgi György őrgróf külföldről hozatott szakemberekkel igazgatta . 1514-ben Dózsa György serege ostromolta meg a várat . A zsoldosokból álló őrség fellázadt , és Künisch Mátyás káplán – Prantner György alvárnagy ellenkezését figyelmen kívül hagyva – feladta a várat . A század elején a vár fokozatosan elvesztette jelentőségét a lippai vár közelsége miatt.ben a törökök foglalták el , tőlükben Báthory István vezére , Borbély György vette vissza . A fejedelemben Jósika István kancellárnak adományozta , de később hűtlenség miatt elkobozta tőle . Amikorben Székely Mózes a tövisi csatában alulmaradt a császári csapatokkal szemben , Solymos várában kapott menedéket . ( A várat zálogként birtokolta a Báthory Zsigmondnak adott kölcsön fejében . ) Utóbb a várat a temesvári pasának engedte át Kladova váráért cserébe . A váratban foglalták vissza a törököktől , de az ostrom során súlyosan károsodott , és soha nem is javították meg . Leírása A háromszög alaprajzú várat két fal veszi körül , a falakat pedig szárazárok védi . A dél felőli oldalon egy meredek szikla miatt nincs árok . A nyugati oldalon található a kaputorony és az öregtorony , az északi és délkeleti oldalon pedig egy-egy épületszárnyat építettek . Az udvar déli részén áll a lovagterem , mellette a kápolna . Források További információk Felvételek a várról és a környezetéről Arad megye műemlékei Erdély várai