Kelet-Dunántúl néptáncai
Kelet-Dunántúl (Sárköz, Dunamente, Bácska-Szlavónia, Kalocsa vidéke, Kiskunság) magyar néptánc táncdialektusa a magyar néprajzi tájegységek szerinti besorolás alapján a Nyugati vagy dunai táncdialektusok közé sorolható.

Kelet-Dunántúl néptánc és dallamhagyománya

Kiskunság
Az etnikus jegyek öntudatos ápolásáról vall az a törekvés, mely a táncok rekonstruálásában, szervezett továbbéltetésében nyilvánult meg Kunszentmiklóson. Így a kun verbunk híven őrzi ugyan a táncvezető által irányított történeti forma főbb vonásait, de felújított változatban. Ugyanígy a kun legényes is az egykori juhásztánc stilizált és kötött koreográfiája. A lakodalmi hívatlanok maszkos tánca, a törökös tánc- és művelődéstörténeti tanulságai pedig arra hívják fel a figyelmet, hogy az európai moreszka hagyományhoz kapcsolható szokás dallama a Gluck, Haydn, Mozart műveiben megtalálható, burleszkszerű török indulótípussal rokon.

Kalocsai Sárköz
Kalocsa és környékének a kései polgárosodás keretében alakult ki mai gazdag népművészete, s ezzel együtt a szinte napjainkig eleven táncélete. Természetes tehát az új stílus uralkodó szerepe, a XIX. századi hangszeres műzenére járt (Selyem csárdás) verbunk emléke és a viszonylag gazdag motívikájú friss csárdás vitalitása. Az új táncáramlat meghatározó szerepét jelzi az is, hogy a korábbi ugróst és dallamvilágát háttérbe szorítva századunk első felében alakult ki az újstílusú népdalokra járt, felszabadult tánckedvet kifejező mars.

Bácska
A délnyugat-dunántúli hagyomány szerves folytatásaként teszi teljesebbé a Sárközi-Duna menti dialektus jellemző vonásait a Duna bal partján elterülő falvak tánca és tánczenéje. A karikázó és csárdás alapján kimutatható egyezések mellett a rokon dallamjárás és a tamburazenekarok népszerűsége is ezt az összefüggést igazolja. Az ugrós tánctípus oláhos elnevezése viszont már a dél-alföldi kapcsolatokra utal.

Szlavónia
A horvátországi Eszék (Osijek) közelében levő négy falu (Szentlászló, Haraszti, Kórógy és Rétfalu) alkotja azt a magyar népszigetet, melynek hagyománya régies vonásaival, interetnikus kapcsolataival tánckultúránk értelmezése szempontjából fontos adalékokkal szolgál. A magyar körtánctradíció legarchaikusabb emléke ugyanis az ünnepélyes falukerülő kalala és az ehhez kapcsolódó karikázó, a rezálás. A tavaszi rítust idéző táncos szokás dallamai és formai sajátosságai egyaránt a szlavóniai leánytánc nagy múltjáról tanúskodnak, motívumai pedig a délszláv kólókat és a sárközi karikázókat összekötő vonások hordozói. A lakodalmakban járt, labirintus típusú gúnártánc a dél-dunántúli kanásztánc-ugrós stílust képviseli, kísérő zenéje pedig a már említett hajdútánc-odzemok dallamtípus változata.

Forrás, felhasznált irodalom
Pávai István honlapja
 Nagy Zsolt: Magyar népzenei dallamgyűjtemény. Hangszeres népzenei példatár - Népzenei füzetek. Hagyományok Háza, Budapest, 2004
 Magyar Népzenei Antológia DVD-ROM, FolkEurópa Kiadó, 2012

Magyar népzene
Magyar néptánc
Kelet-Dunántúl ( Sárköz , Dunamente, Bácska-Szlavónia , Kalocsa vidéke , Kiskunság ) magyar néptánc táncdialektusa a magyar néprajzi tájegységek szerinti besorolás alapján a Nyugati vagy dunai táncdialektusok közé sorolható . Kelet-Dunántúl néptánc és dallamhagyománya Kiskunság Az etnikus jegyek öntudatos ápolásáról vall az a törekvés , mely a táncok rekonstruálásában , szervezett továbbéltetésében nyilvánult meg Kunszentmiklóson . Így a kun verbunk híven őrzi ugyan a táncvezető által irányított történeti forma főbb vonásait , de felújított változatban . Ugyanígy a kun legényes is az egykori juhásztánc stilizált és kötött koreográfiája . A lakodalmi hívatlanok maszkos tánca , a törökös tánc- és művelődéstörténeti tanulságai pedig arra hívják fel a figyelmet , hogy az európai moreszka hagyományhoz kapcsolható szokás dallama a Gluck , Haydn , Mozart műveiben megtalálható , burleszkszerű török indulótípussal rokon . Kalocsai Sárköz Kalocsa és környékének a kései polgárosodás keretében alakult ki mai gazdag népművészete , s ezzel együtt a szinte napjainkig eleven táncélete . Természetes tehát az új stílus uralkodó szerepe , a XIX. századi hangszeres műzenére járt ( Selyem csárdás ) verbunk emléke és a viszonylag gazdag motívikájú friss csárdás vitalitása . Az új táncáramlat meghatározó szerepét jelzi az is , hogy a korábbi ugróst és dallamvilágát háttérbe szorítva századunk első felében alakult ki az újstílusú népdalokra járt , felszabadult tánckedvet kifejező mars . Bácska A délnyugat-dunántúli hagyomány szerves folytatásaként teszi teljesebbé a Sárközi-Duna menti dialektus jellemző vonásait a Duna bal partján elterülő falvak tánca és tánczenéje . A karikázó és csárdás alapján kimutatható egyezések mellett a rokon dallamjárás és a tamburazenekarok népszerűsége is ezt az összefüggést igazolja . Az ugrós tánctípus oláhos elnevezése viszont már a dél-alföldi kapcsolatokra utal . Szlavónia A horvátországi Eszék ( Osijek ) közelében levő négy falu ( Szentlászló , Haraszti , Kórógy és Rétfalu ) alkotja azt a magyar népszigetet , melynek hagyománya régies vonásaival , interetnikus kapcsolataival tánckultúránk értelmezése szempontjából fontos adalékokkal szolgál . A magyar körtánctradíció legarchaikusabb emléke ugyanis az ünnepélyes falukerülő kalala és az ehhez kapcsolódó karikázó , a rezálás . A tavaszi rítust idéző táncos szokás dallamai és formai sajátosságai egyaránt a szlavóniai leánytánc nagy múltjáról tanúskodnak , motívumai pedig a délszláv kólókat és a sárközi karikázókat összekötő vonások hordozói . A lakodalmakban járt , labirintus típusú gúnártánc a dél-dunántúli kanásztánc-ugrós stílust képviseli , kísérő zenéje pedig a már említett hajdútánc-odzemok dallamtípus változata . Forrás , felhasznált irodalom Pávai István honlapja Nagy Zsolt : Magyar népzenei dallamgyűjtemény . Hangszeres népzenei példatár - Népzenei füzetek . Hagyományok Háza, Budapest , Magyar Népzenei Antológia DVD-ROM , FolkEurópa Kiadó , Magyar népzene Magyar néptánc