Beszédmegértés
A beszédmegértésnél két nagy szakaszról beszélhetünk: az egyik a hangjelenségek észlelése, amelyek megfelelnek a nyelvi jelek rendszerének; a másik pedig ennek a jelrendszernek az értelmezése (szavak, mondatok, szöveg feldolgozása). A beszédmegértés aktív és komplex folyamat, amelyben nem különülnek el a beszéd értelmes és értelmetlen részei egymástól, valamint a szegmentális és szupraszegmentális összetevők.

A mentális lexikon

A mentális szótár az a lexikon, amelyben a nyelv szókincse valamilyen elrendezésben megtalálható. Ez az elrendezés lehet ábécésorrend szerinti, vagy fogalmi csoportok, témakörök szerinti. A mentális lexikonban a szavakat többféle szempont szerint rendezzük el. Ilyenek a forma, a nyelvtani szerep, az utalás a világra, a képek és fogalmak, illetve a kapcsolat más szavakkal.

A beszédmegértési szintek működése

A beszédmegértés három különböző szinten történik:
 A szavak szintjén
 A mondatok szintjén
 A szöveg szintjén

A szavaknak, illetve a mondatoknak a felismerése nem feltétlenül azonos azok megértésével, ugyanis meg tudunk ismételni egy szót, vagy mondatok anélkül is, hogy azt megértettük volna. A szövegértés esetében ez hasonlóan fennáll, ugyanis a szöveg felismerése csupán annyit jelent, hogy az adott szöveg esetleg ismerős számunkra vagy már azonosítottuk. A szövegértés alatt ezzel szemben azt értjük, hogy feldolgoztuk, azaz megértettük a szövegnek az egyes részeit, és az azok között létrejövő összefüggéseket, kapcsolatokat is dekódoltuk. Vagyis elsajátítottuk magát az egész szöveget (szintaktikai, szemantikai, és gondolati szempontból egyaránt).  Azok a kutatók, akik a mondatmegértéssel foglalkoznak, főként egy kérdésre keresik a választ, mégpedig, hogy mi is a nyelvtannak a szerepe ebben a folyamatban. A mondatok megértésének azt a folyamatot nevezzük, amely során a szavakból szószerkezeteket csinálunk, azokhoz mondattani funkciót kapcsolunk, illetve ezeket a struktúrákat szemantikailag is értelmezzük.

A beszédmegértés modelljei

 A motoros teória
 Analízis szintézissel vagy aktív – passzív modell
 A globális beszédmegértés modellje
 Bondarko-féle elmélet
 A hierarchikus beszédmegértési modell

A motoros teória

Liberman és munkatársai nevéhez köthető ez a modell. Az elmélet szerint együtt kell elemezni a képzési és az akusztikai jegyeket a beszédmegértésben. E felfogás szerint az észlelő rendszer az elhangzottakat úgy dolgozza fel, hogy a saját szervezetnek a beszédképzési folyamataira vezeti vissza a hallott beszédet.

Analízis szintézissel vagy aktív – passzív modell

Stevens és munkatársai alkották meg ezt a modellt. Az elmélet alapja, hogy a hallgató az észlelt beszédhangokat újraalkotja saját maga számára. A belső artikulációs rendszerrel generálja az egyes beszédhangokat a hallgató, miközben hallgatja a beszédet. Ha a beszélő hangjelenségei megegyeznek a hallgató által újra megalkotott beszédhangokkal, akkor beszélhetünk a megértésről.

A globális beszédmegértés modellje

Az összes többi modellnél kiválóbb ez az elmélet, legalábbis a folyamatos beszédfelismerés és értelmezés tekintetében. Az elmélet szerint a megértés globálisan történik, nem pedig az egymást követő szavak felismeréséből és összekapcsolásából. Kiemelt szerepet kap az intonáció ebben a modellben. Nem beszélhetünk ebben az esetben a különböző szintek működéséről, ugyanis az asszociációs mezők szinte azonnal aktiválódnak.

Bondarko-féle elmélet

Ebben a modellben a különböző szintek (hallási, fonetikai, morfológiai, szintaktikai és szemantikai elemzés) hierarchikusan épülnek egymásra, az akusztikai jeltől a tényleges üzenet azonosításáig haladva. A hallási feldolgozás következményeiként sokszoros döntéseket feltételez. Nem elszigetelt akusztikai jegyekre fókuszál, hanem egyidejűleg elemzi, és veti össze egymással a többszörös kulcsokat.

Hierarchikus beszédmegértési modell

Eszerint az elmélet szerint a megértés fokozatos. Magát a beszédmegértés folyamatát az egyes szintek hierarchikus egymásra épülésével írja le, a bejövő akusztikai jeltől kezdve egészen a jelentésig.

Források

Kommunikáció
Nyelvészet
Pszichológia
A beszédmegértésnél két nagy szakaszról beszélhetünk : az egyik a hangjelenségek észlelése , amelyek megfelelnek a nyelvi jelek rendszerének ; a másik pedig ennek a jelrendszernek az értelmezése ( szavak , mondatok , szöveg feldolgozása ) . A beszédmegértés aktív és komplex folyamat , amelyben nem különülnek el a beszéd értelmes és értelmetlen részei egymástól , valamint a szegmentális és szupraszegmentális összetevők . A mentális lexikon A mentális szótár az a lexikon , amelyben a nyelv szókincse valamilyen elrendezésben megtalálható . Ez az elrendezés lehet ábécésorrend szerinti , vagy fogalmi csoportok , témakörök szerinti . A mentális lexikonban a szavakat többféle szempont szerint rendezzük el . Ilyenek a forma , a nyelvtani szerep , az utalás a világra , a képek és fogalmak , illetve a kapcsolat más szavakkal . A beszédmegértési szintek működése A beszédmegértés három különböző szinten történik : A szavak szintjén A mondatok szintjén A szöveg szintjén A szavaknak , illetve a mondatoknak a felismerése nem feltétlenül azonos azok megértésével , ugyanis meg tudunk ismételni egy szót , vagy mondatok anélkül is , hogy azt megértettük volna . A szövegértés esetében ez hasonlóan fennáll , ugyanis a szöveg felismerése csupán annyit jelent , hogy az adott szöveg esetleg ismerős számunkra vagy már azonosítottuk . A szövegértés alatt ezzel szemben azt értjük , hogy feldolgoztuk , azaz megértettük a szövegnek az egyes részeit , és az azok között létrejövő összefüggéseket , kapcsolatokat is dekódoltuk . Vagyis elsajátítottuk magát az egész szöveget ( szintaktikai , szemantikai , és gondolati szempontból egyaránt ) . Azok a kutatók , akik a mondatmegértéssel foglalkoznak , főként egy kérdésre keresik a választ , mégpedig , hogy mi is a nyelvtannak a szerepe ebben a folyamatban . A mondatok megértésének azt a folyamatot nevezzük , amely során a szavakból szószerkezeteket csinálunk , azokhoz mondattani funkciót kapcsolunk , illetve ezeket a struktúrákat szemantikailag is értelmezzük . A beszédmegértés modelljei A motoros teória Analízis szintézissel vagy aktív – passzív modell A globális beszédmegértés modellje Bondarko-féle elmélet A hierarchikus beszédmegértési modell A motoros teória Liberman és munkatársai nevéhez köthető ez a modell . Az elmélet szerint együtt kell elemezni a képzési és az akusztikai jegyeket a beszédmegértésben . E felfogás szerint az észlelő rendszer az elhangzottakat úgy dolgozza fel , hogy a saját szervezetnek a beszédképzési folyamataira vezeti vissza a hallott beszédet . Analízis szintézissel vagy aktív – passzív modell Stevens és munkatársai alkották meg ezt a modellt . Az elmélet alapja , hogy a hallgató az észlelt beszédhangokat újraalkotja saját maga számára . A belső artikulációs rendszerrel generálja az egyes beszédhangokat a hallgató , miközben hallgatja a beszédet . Ha a beszélő hangjelenségei megegyeznek a hallgató által újra megalkotott beszédhangokkal , akkor beszélhetünk a megértésről . A globális beszédmegértés modellje Az összes többi modellnél kiválóbb ez az elmélet , legalábbis a folyamatos beszédfelismerés és értelmezés tekintetében . Az elmélet szerint a megértés globálisan történik , nem pedig az egymást követő szavak felismeréséből és összekapcsolásából . Kiemelt szerepet kap az intonáció ebben a modellben . Nem beszélhetünk ebben az esetben a különböző szintek működéséről , ugyanis az asszociációs mezők szinte azonnal aktiválódnak . Bondarko-féle elmélet Ebben a modellben a különböző szintek ( hallási , fonetikai , morfológiai , szintaktikai és szemantikai elemzés ) hierarchikusan épülnek egymásra , az akusztikai jeltől a tényleges üzenet azonosításáig haladva . A hallási feldolgozás következményeiként sokszoros döntéseket feltételez . Nem elszigetelt akusztikai jegyekre fókuszál , hanem egyidejűleg elemzi , és veti össze egymással a többszörös kulcsokat . Hierarchikus beszédmegértési modell Eszerint az elmélet szerint a megértés fokozatos . Magát a beszédmegértés folyamatát az egyes szintek hierarchikus egymásra épülésével írja le , a bejövő akusztikai jeltől kezdve egészen a jelentésig . Források Kommunikáció Nyelvészet Pszichológia