Herzogenbuschi koncentrációs tábor
A herzogenbuschi koncentrációs tábor (hollandul: Kamp Vught, ejtsd: [kɑmp ˈfʏxt], németül: Konzentrationslager Herzogenbusch) egy náci koncentrációs tábor volt a hollandiai Vughtban, ’s-Hertogenboschhoz közel. A franciaországi Natzweiler-Struthof mellett ez a láger volt az egyetlen a Harmadik Birodalmon kívül, amelyet közvetlenül az SS irányított. A tábort először 1943-ban használták a megszálló erők, összesen 31 ezer embert tartottak fogva. 749 ember vesztette életét a lágerben, a többi foglyot továbbszállították más táborokba, közvetlenül azelőtt, hogy a szövetséges csapatok felszabadították volna a területet 1944-ben. A háború után börtönként funkcionált, ahol németeket és holland kollaboránsokat tartottak fogva. Napjainkban egy látogatóközpont van a tábor helyén, egy kiállítással, illetve egy nemzeti műemlék, amely az áldozatok emlékét őrzi.

Története 
A második világháború idején a németek megszállták Hollandiát, ahonnan zsidókat és más foglyokat deportáltak az amersfoorti és westerborki tranzittáborokon keresztül, többek közt Auschwitzba, illetve Bergen-Belsenbe. Mikor Amersfoort és Westerbork már nem volt megfelelő a foglyok nagy száma miatt, az SS egy új koncentrációs tábor létesítésére adott parancsot Vughtban, közel 's-Hertogenbosch városához.

A herzogenbuschi koncentrációs tábor építése 1942-ben kezdődött meg. A láger a német munkatáborok mintájára lett kialakítva. Az első foglyoknak, akik 1943-ban érkeztek meg kellett befejezniük a tábor építését, az SS 1943 januárjától egészen 1944 szeptemberéig működtette a lágert. Ez idő alatt közel 31 ezer embert tartottak itt fogva, zsidókat, politikai foglyokat, ellenállókat, romákat, a Jehova Tanúit, homoszexuálisokat, hajléktalanokat, fekete piaci kereskedőket, bűnözőket és túszokat.

Az éhezés, a betegségek és a bánásmód miatt legalább 749 férfi, nő és gyermek halt meg a táborban. Ezek közül 329-et a tábor külterületén lévő kivégzőhelyen gyilkoltak meg. Amikor a szövetségesek közeledtek, a vezetés úgy döntött, evakuálják a tábort, és a foglyokat továbbszállítják kelet felé. Amikor 1944 szeptemberében a 4. kanadai páncéloshadosztály és egy másik alakulat felszabadította a területet, már lakatlan volt.

A háború utáni első években a tábort németek és holland SS-ek, kollaboránsoknak és gyermekeik, illetve háborús bűnösök  fogvatartására használták. Kezdetben a szövetséges katonák őrizték őket, később ezt a hollandok vették át.

David Koker naplója 
Egy zsidó diákot, David Kokert (szül. 1921), aki Amszterdamban élt családjával, 1943. február 11-én éjszaka elhurcolták, és a táborba deportálták. Fogsága alatt naplót vezetett, amelyet részenként csempésztek ki. 1943. február 11-től 1944 február 8-ig dolgozta fel benne az eseményeket, emellett verseket is írt naplójába, és zsidó gyerekeket is tanított a lágerben.

1944. június másodikán őt, és szüleit Auschwitz-Birkenauba szállították, s Davidnak sikerült egy levelet kidobnia a vonatból. A családot később Gross-Rosenbe szállították tovább.

Koker anyja és testvére, Max is túlélte a háborút, David azonban a betegek Dachauba való deportálása során 1945-ben életét vesztette.

Helga Deen naplója 

Helga Deen (Szczecin, 1925. – Sobibór, 1943.) szintén naplót vezetett, amelyet 2004-ben találtak meg. A táborban töltött időszakot írja le, ahová 18 évesen hurcolták.

Legutolsó naplóbejegyzése 1943 júliusára tehető, ezt követően a sobibóri megsemmisítő táborba deportálták, ahol meggyilkolták.

Táborparancsnokok

Karl Chmielewski 
A tábor első parancsnoka a 39 éves Karl Chmielewski volt. Az első néhány hónapban, a foglyok nem kaptak élelmet, a betegeket alig kezelték, és az ivóvíz minősége is rendkívül rossz volt. Ennek következtében Chmielewski ideje alatt megnőtt a halálozási arány. 1943-ban leváltották, a táborban elkövetett nagymértékű lopásért. 1961-ben életfogytig tartó börtönre ítélték az itt betöltött szerepe miatt.

Adam Grünewald 
A második táborparancsnok a 40 éves Adam Grünewald volt, aki amint átvette az irányítást a táborban, szigorú szabályokat vezetett be. 1944 januárjában elrendelte, hogy női rabok egy csoportját egy cellába rakjanak, éjszaka azonban mindannyian életüket vesztették. Grünewald felettesei - mivel az ügy kiszivárgott - bíróság elé állították és büntetésként mint közkatonát az orosz frontra küldték, ahol 1945-ben meghalt.

Hans Hüttig 
A tábor utolsó parancsnoka az 50 éves Hans Hüttig volt, aki harcolt az első világháborúban, és már 1933-ban az NSDAP tagja volt. Az SS vezetése elégedett volt tevékenységével. Parancsnoksága idején legalább 329 emberrel végeztek a tábor mellett lévő kivégzőhelyen.

Jelenlegi állapota 
A kivégzőhely területén ma egy emlékmű áll, amelynek egyik falán a táborban elhunytnak neve olvasható. A falat több alkalommal is megrongálták: horogkeresztet rajzoltak rá, ráadásul olyan anyaggal, amelyet nem lehet eltávolítani.

A tábort a háború után részben lebontották. A terület ma többek közt egy múzeumnak, (hollandul: Nationaal Monument Kamp Vught), egy holland katonai bázisnak (Van Brederodekazerne), és egy börtönnek (Nieuw Vosseveld) ad helyet. Ennek ellenére a tábor bizonyos részei ma is láthatóak.

Jegyzetek

Fordítás 
 

Koncentrációs táborok
Holokauszt
A herzogenbuschi koncentrációs tábor ( hollandul : Kamp Vught , ejtsd : [ kɑmp ˈfʏxt ] , németül : Konzentrationslager Herzogenbusch ) egy náci koncentrációs tábor volt a hollandiai Vughtban , ’s-Hertogenboschhoz közel . A franciaországi Natzweiler-Struthof mellett ez a láger volt az egyetlen a Harmadik Birodalmon kívül , amelyet közvetlenül az SS irányított . A tábort előszörban használták a megszálló erők , összesenezer embert tartottak fogva.ember vesztette életét a lágerben , a többi foglyot továbbszállították más táborokba , közvetlenül azelőtt , hogy a szövetséges csapatok felszabadították volna a területetben . A háború után börtönként funkcionált , ahol németeket és holland kollaboránsokat tartottak fogva . Napjainkban egy látogatóközpont van a tábor helyén , egy kiállítással , illetve egy nemzeti műemlék , amely az áldozatok emlékét őrzi . Története A második világháború idején a németek megszállták Hollandiát , ahonnan zsidókat és más foglyokat deportáltak az amersfoorti és westerborki tranzittáborokon keresztül , többek közt Auschwitzba , illetve Bergen-Belsenbe . Mikor Amersfoort és Westerbork már nem volt megfelelő a foglyok nagy száma miatt , az SS egy új koncentrációs tábor létesítésére adott parancsot Vughtban , közel 's-Hertogenbosch városához . A herzogenbuschi koncentrációs tábor építéseben kezdődött meg . A láger a német munkatáborok mintájára lett kialakítva . Az első foglyoknak , akikban érkeztek meg kellett befejezniük a tábor építését , az SSjanuárjától egészenszeptemberéig működtette a lágert . Ez idő alatt közelezer embert tartottak itt fogva , zsidókat , politikai foglyokat , ellenállókat , romákat , a Jehova Tanúit , homoszexuálisokat , hajléktalanokat , fekete piaci kereskedőket , bűnözőket és túszokat . Az éhezés , a betegségek és a bánásmód miatt legalábbférfi , nő és gyermek halt meg a táborban . Ezek közület a tábor külterületén lévő kivégzőhelyen gyilkoltak meg . Amikor a szövetségesek közeledtek , a vezetés úgy döntött , evakuálják a tábort , és a foglyokat továbbszállítják kelet felé . Amikorszeptemberében a kanadai páncéloshadosztály és egy másik alakulat felszabadította a területet , már lakatlan volt . A háború utáni első években a tábort németek és holland SS-ek , kollaboránsoknak és gyermekeik , illetve háborús bűnösök fogvatartására használták . Kezdetben a szövetséges katonák őrizték őket , később ezt a hollandok vették át . David Koker naplója Egy zsidó diákot , David Kokert ( szül. aki Amszterdamban élt családjával , februárén éjszaka elhurcolták , és a táborba deportálták . Fogsága alatt naplót vezetett , amelyet részenként csempésztek ki . februártőlfebruárig dolgozta fel benne az eseményeket , emellett verseket is írt naplójába , és zsidó gyerekeket is tanított a lágerben . 1944. június másodikán őt , és szüleit Auschwitz-Birkenauba szállították , s Davidnak sikerült egy levelet kidobnia a vonatból . A családot később Gross-Rosenbe szállították tovább . Koker anyja és testvére , Max is túlélte a háborút , David azonban a betegek Dachauba való deportálása soránben életét vesztette . Helga Deen naplója Helga Deen ( Szczecin , – Sobibór , ) szintén naplót vezetett , amelyetben találtak meg . A táborban töltött időszakot írja le , ahováévesen hurcolták . Legutolsó naplóbejegyzésejúliusára tehető , ezt követően a sobibóri megsemmisítő táborba deportálták , ahol meggyilkolták . Táborparancsnokok Karl Chmielewski A tábor első parancsnoka aéves Karl Chmielewski volt . Az első néhány hónapban , a foglyok nem kaptak élelmet , a betegeket alig kezelték , és az ivóvíz minősége is rendkívül rossz volt . Ennek következtében Chmielewski ideje alatt megnőtt a halálozási arány.ban leváltották , a táborban elkövetett nagymértékű lopásért.ben életfogytig tartó börtönre ítélték az itt betöltött szerepe miatt . Adam Grünewald A második táborparancsnok aéves Adam Grünewald volt , aki amint átvette az irányítást a táborban , szigorú szabályokat vezetett be.janu árjában elrendelte , hogy női rabok egy csoportját egy cellába rakjanak , éjszaka azonban mindannyian életüket vesztették . Grünewald felettesei - mivel az ügy kiszivárgott - bíróság elé állították és büntetésként mint közkatonát az orosz frontra küldték , aholben meghalt . Hans Hüttig A tábor utolsó parancsnoka azéves Hans Hüttig volt , aki harcolt az első világháborúban , és márban az NSDAP tagja volt . Az SS vezetése elégedett volt tevékenységével . Parancsnoksága idején legalábbemberrel végeztek a tábor mellett lévő kivégzőhelyen . Jelenlegi állapota A kivégzőhely területén ma egy emlékmű áll , amelynek egyik falán a táborban elhunytnak neve olvasható . A falat több alkalommal is megrongálták : horogkeresztet rajzoltak rá , ráadásul olyan anyaggal , amelyet nem lehet eltávolítani . A tábort a háború után részben lebontották . A terület ma többek közt egy múzeumnak , ( hollandul : Nationaal Monument Kamp Vught ) , egy holland katonai bázisnak ( Van Brederodekazerne ) , és egy börtönnek ( Nieuw Vosseveld ) ad helyet . Ennek ellenére a tábor bizonyos részei ma is láthatóak . Jegyzetek Fordítás Koncentrációs táborok Holokauszt