A Kamakura-kor irodalma
A japán Kamakura-korszak (1185–1333) kezdetén megalakult az első sógunátus, melynek élén a sógun állt. A sógunátus első fővárosa Kamakura, császári székhelye pedig Kiotó volt. Az országot ebben a korszakban háborúskodás és széttagoltság jellemezte. Ez teljesen rányomta bélyegét a korban született alkotásokra. A kor irodalmában a művek alapvető eleme a mulandóság, ez vonul végig minden ekkor keletkezett művön. Ekkor alakult ki a katarimono (elmesélő mű) és a vakan konkóbun (japán-kínai vegyes stílus) is.

Epika

Gunki monogatari

A kor epikus művei az állandó háborúskodást és harcokat írják le, ezek legnépszerűbb műfaja a háborús történeteket elbeszélő gunki monogatari. E történetek szájhagyomány útján terjedtek úgy, hogy vak vándorszerzetesek az országot járva adták elő biva lant kíséretében. A történetek folyamatosan formálódtak, széles körben elterjedtek, majd a buddhista szerzetesek le is jegyezték e műveket, hogy fennmaradhassanak az utókor számára. A korszak legjelentősebb alakja Kamo no Csómei (japánul: 鴨 長明, Hepburn-átírással: Kamo no Chōmei)volt, aki vakadokoro, vagyis költői akadémia tagjaként alkotott.

A négy híres gunki

Hógen monogatari
A Hógen háború története. 1156 és 1158 közötti időszakot meséli el, Szutoku császár és öccse, Gosirakava császár trónöröklési harcát mutatja be.

Heidzsi monogatari
A Heidzsi háború története. Ezt az előbb említett mű folytatásának tekintik. 1159 és 1160 közötti harcot írja le, amelyben Taira Kijomori került szembe Minamoto Josimotóval.

Heike monogatari
A Heikék története. A mű az 1223 és 1240 közötti időszakot örökíti meg, elmondja nekünk, hogyan vette kézbe Taira Kijomori a Japán feletti uralmat.

Genpei szeiszuki
A Gendzsi és Heike nemzetségek felemelkedése és bukása. A két család viszályát tárja elénk 1160 és 1185 közötti korszakból.

Líra

Vakaköltészet

A japán irodalomban a Kamakura-korszak alkotásai nem jelentettek újítást, mert a régi és klasszikus költészetet vették alapul. A versekben a múlt költőitől is idéztek, ez a költői kifejezőeszköz a honkadori volt, nem pedig plágium. 1201-ben Gotoba császár újból megalapította a wakadokorót. A kor szépségeszménye a júgen volt. A korszak legfontosabb alakja Szaigjó Hósi(japánul: 西行法師, Hepburn-átírással: Saigyō Hōshi), aki később nagy hatással volt Macuo Basóra(japánul: 松尾 芭蕉, Hepburn-átírással: Matsuo Bashō).

A korszakban nagyon elterjedt az imajó uta műfaja is, melyben a két strófa 7,5,7,5 morás sorokból áll.

Eredeti kiejtés szerint:

Mai kiejtéssel:

Jegyzetek

Források 
 Vihar Judit: A japán irodalom rövid története. [Budapest], Nemzeti Tankönyvkiadó, 1994.
 Gy. Horváth László: Japán kulturális lexikon, Corvina, 1999. 
 Jamadzsi Maszanori. Japán történelem és hagyományok. Budapest, Gondolat. 1989.

Kamakura-kor
Irodalom
A japán Kamakura-korszak1333 ) kezdetén megalakult az első sógunátus , melynek élén a sógun állt . A sógunátus első fővárosa Kamakura , császári székhelye pedig Kiotó volt . Az országot ebben a korszakban háborúskodás és széttagoltság jellemezte . Ez teljesen rányomta bélyegét a korban született alkotásokra . A kor irodalmában a művek alapvető eleme a mulandóság , ez vonul végig minden ekkor keletkezett művön . Ekkor alakult ki a katarimono ( elmesélő mű ) és a vakan konkóbun ( japán-kínai vegyes stílus ) is . Epika Gunki monogatari A kor epikus művei az állandó háborúskodást és harcokat írják le , ezek legnépszerűbb műfaja a háborús történeteket elbeszélő gunki monogatari . E történetek szájhagyomány útján terjedtek úgy , hogy vak vándorszerzetesek az országot járva adták elő biva lant kíséretében . A történetek folyamatosan formálódtak , széles körben elterjedtek , majd a buddhista szerzetesek le is jegyezték e műveket , hogy fennmaradhassanak az utókor számára . A korszak legjelentősebb alakja Kamo no Csómei ( japánul : 鴨 長明 , Hepburn-átírással : Kamo no Chōmei) volt , aki vakadokoro , vagyis költői akadémia tagjaként alkotott . A négy híres gunki Hógen monogatari A Hógen háború története.ésközötti időszakot meséli el , Szutoku császár és öccse , Gosirakava császár trónöröklési harcát mutatja be . Heidzsi monogatari A Heidzsi háború története . Ezt az előbb említett mű folytatásának tekintik.ésközötti harcot írja le , amelyben Taira Kijomori került szembe Minamoto Josimotóval . Heike monogatari A Heikék története . A mű azésközötti időszakot örökíti meg , elmondja nekünk , hogyan vette kézbe Taira Kijomori a Japán feletti uralmat . Genpei szeiszuki A Gendzsi és Heike nemzetségek felemelkedése és bukása . A két család viszályát tárja elénkésközötti korszakból . Líra Vakaköltészet A japán irodalomban a Kamakura-korszak alkotásai nem jelentettek újítást , mert a régi és klasszikus költészetet vették alapul . A versekben a múlt költőitől is idéztek , ez a költői kifejezőeszköz a honkadori volt , nem pedig plágium.ben Gotoba császár újból megalapította a wakadokorót . A kor szépségeszménye a júgen volt . A korszak legfontosabb alakja Szaigjó Hósi( japánul : 西行法師 , Hepburn-átírással : Saigyō Hōshi ) , aki később nagy hatással volt Macuo Basóra( japánul : 松尾 芭蕉 , Hepburn-átírással : Matsuo Bashō ) . A korszakban nagyon elterjedt az imajó uta műfaja is , melyben a két strófa5,7,5 morás sorokból áll . Eredeti kiejtés szerint : Mai kiejtéssel : Jegyzetek Források Vihar Judit : A japán irodalom rövid története . [ Budapest ] , Nemzeti Tankönyvkiadó , Gy . Horváth László : Japán kulturális lexikon , Corvina , Jamadzsi Maszanori . Japán történelem és hagyományok . Budapest , Gondolat . Kamakura-kor Irodalom