Grabušić
Grabušić falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Udbinához tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 6 km-re, közúton 11 km-re délre, községközpontjától légvonalban 18 km-re, közúton 25 km-re északra, a Korbavamező északkeleti szélén, az 1-es számú főúttól nyugatra fekszik. A főúttól egy 3 km-es bekötőúton közelíthető meg.

Története 
A település elődje már a középkorban is létezett. Erre utalnak a D1-es főúttól északnyugatra 200 méterre, a Banovići településrészen, a „Gradina” nevű enyhe magaslat keleti lejtőin, a „Crkvina” nevű helyen található vakolatnyomok. Bár a helyszín részben lapos fennsíkon fekszik, a felszínen az ásással és a kőfejtéssel egyenetlenségek keletkeztek. A helyi utat és a Crkvinát elválasztó szárazon rakott kőfal mellett két sírkőlapot is találtak. A sírkőtábláktól kissé északra a felszínen meg lehet különböztetni egy kevésbé megmunkált kődarabot, amely az oromzatos sírkövek közé tartozhat. Mind a Crkvina helynév, mint sírkövek egy középkori település itt állt templomára és temetőjére engednek következtetni.

1857-ben 389, 1910-ben 590 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Korenicai járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 98 százaléka szerb nemzetiségű volt, akik a bjelopoljei parókiához tartoztak. A falunak 2011-ben 66 lakosa volt.

Lakosság

További információk 
 Udbina község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Grabušić falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Udbinához tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északra , a Korbavamező északkeleti szélén , azes számú főúttól nyugatra fekszik . A főúttól egykm-es bekötőúton közelíthető meg . Története A település elődje már a középkorban is létezett . Erre utalnak a D1-es főúttól északnyugatraméterre , a Banovići településrészen , a „ Gradina” nevű enyhe magaslat keleti lejtőin , a „ Crkvina” nevű helyen található vakolatnyomok . Bár a helyszín részben lapos fennsíkon fekszik , a felszínen az ásással és a kőfejtéssel egyenetlenségek keletkeztek . A helyi utat és a Crkvinát elválasztó szárazon rakott kőfal mellett két sírkőlapot is találtak . A sírkőtábláktól kissé északra a felszínen meg lehet különböztetni egy kevésbé megmunkált kődarabot , amely az oromzatos sírkövek közé tartozhat . Mind a Crkvina helynév , mint sírkövek egy középkori település itt állt templomára és temetőjére engednek következtetni . 1857-benbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Korenicai járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt , akik a bjelopoljei parókiához tartoztak . A falunakbenlakosa volt . Lakosság További információk Udbina község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Jegyzetek Lika-Zengg megye települései