Metopé
A metopé (vagy metope) az építészetben egyes épületszerkezeti elemekre több értelemben használt, ógörög eredetű  kifejezés.

Tágabb értelemben 
Az ókori görög szóhasználatban gyűjtőnévként, a különböző építészeti elemek elválasztásmódjának megjelölésére használták. Jelenthette az ajtót vagy az ablakot kettéosztó pillért, a párkányzat ritmikusan ismétlődő tagozatai közötti hézagokat, így a fogsor elemeit osztó mélyedéseket is.

Szűkebb értelemben 
Szűkebb értelemben a görög dór oszloprend párkányzatának frízében a triglifek között fennmaradó, legtöbbször négyzetes mezőt, betétlapot jelenti, amelyet festett agyagtáblákkal, plasztikus rozettákkal, gyakran pedig alakos domborművel díszítettek. A görög dór templomok dór metopé-reliefjei kezdetben különálló jeleneteket ábrázoltak, később a képmezőkben egy összefüggő eseménysorozatot ábrázoltak, három alakos csoportokra tagolva (pl. Héraklész tettei, Olümpia, Zeusz-templom avagy az athéni Parthenón, amelynek négy oldalán a gigantomachia, az amazonharc, Trója ostroma illetve a kentaurharc látható).

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Major Máté: Építészettörténeti és építészetelméleti értelmező szótár. Akadémia Kiadó, Budapest 1983. 218. old. 
 Művészeti lexikon III. kötet 305. old.

Épületszerkezeti elemek
A metopé ( vagy metope ) az építészetben egyes épületszerkezeti elemekre több értelemben használt , ógörög eredetű kifejezés . Tágabb értelemben Az ókori görög szóhasználatban gyűjtőnévként , a különböző építészeti elemek elválasztásmódjának megjelölésére használták . Jelenthette az ajtót vagy az ablakot kettéosztó pillért , a párkányzat ritmikusan ismétlődő tagozatai közötti hézagokat , így a fogsor elemeit osztó mélyedéseket is . Szűkebb értelemben Szűkebb értelemben a görög dór oszloprend párkányzatának frízében a triglifek között fennmaradó , legtöbbször négyzetes mezőt , betétlapot jelenti , amelyet festett agyagtáblákkal , plasztikus rozettákkal , gyakran pedig alakos domborművel díszítettek . A görög dór templomok dór metopé-reliefjei kezdetben különálló jeleneteket ábrázoltak , később a képmezőkben egy összefüggő eseménysorozatot ábrázoltak , három alakos csoportokra tagolva ( pl . Héraklész tettei , Olümpia , Zeusz-templom avagy az athéni Parthenón , amelynek négy oldalán a gigantomachia , az amazonharc , Trója ostroma illetve a kentaurharc látható ) . Képgaléria Jegyzetek Források Major Máté : Építészettörténeti és építészetelméleti értelmező szótár . Akadémia Kiadó, Budapest old . Művészeti lexikon III. kötet old . Épületszerkezeti elemek