Bulić
Bulić falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 43, közúton 52 km-re, községközpontjától 12 km-re délkeletre, Dalmácia északi részén, Bukovica tájegységen, a Benkovacról Skradinra vezető főút mentén  fekszik.

Története
Bulić falu már a középkorban is létezett, a közeli Kožlovac várának uradalmához tartozott. Neve egykori birtokosának nevéből származik. Templomát Szent Katalin tiszteletére szentelték. A környékbeli településekkel együtt 1527-ben elfoglalta a török. A török időkben a kožulova poljai plébániához tartozott. Első említése 1718-ban a polačai plébánia alapításakor történt. Templomának titulusát 1727 körül Szent Katalinról Szent Antalra változtatták. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 118, 1910-ben 188 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 86 százaléka horvát, 9 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett. Templomát a szerbek lerombolták, horvát lakossága elmenekült. 1995 augusztuságban a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakossága elmenekült. A falunak 2011-ben 147 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Remete Szent Antal tiszteletére szentelt temploma 1892 és 1894 között épült a középkori Szent Katalin templom alapjain. Harangtornyát 1928-ban építették. A bejárat mellett két kis ablakocska volt rajta. Oltára fából készült, rajta a szent szobrával, amely tiroli munka volt. Még a régi templomból hoztak át egy fából faragott oltárt a Kármelhegyi Boldogasszony képével, akit Remete Szent Antal, Szent Ferenc és egy püspök társaságában ábrázolt a művész. A templom megújítása 1988-ban kezdődött meg, a délszláv háború idején azonban a falut elfoglaló szerbek lerombolták. Újjáépítése 1999 és 2003 között történt. A lišanei plébánia filiája.

Jegyzetek

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 A split ferences rendtartomány honlapja 
 A Zadarskilist cikke a templom újjáépítéséról 

Zára megye települései
Bulić falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re délkeletre , Dalmácia északi részén , Bukovica tájegységen , a Benkovacról Skradinra vezető főút mentén fekszik . Története Bulić falu már a középkorban is létezett , a közeli Kožlovac várának uradalmához tartozott . Neve egykori birtokosának nevéből származik . Templomát Szent Katalin tiszteletére szentelték . A környékbeli településekkel együttben elfoglalta a török . A török időkben a kožulova poljai plébániához tartozott . Első említéseban a polačai plébánia alapításakor történt . Templomának titulusátkörül Szent Katalinról Szent Antalra változtatták.ig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt.szeptember ében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett . Templomát a szerbek lerombolták , horvát lakossága elmenekült.augusztuságban a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakossága elmenekült . A falunakbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Remete Szent Antal tiszteletére szentelt templomaésközött épült a középkori Szent Katalin templom alapjain . Harangtornyátban építették . A bejárat mellett két kis ablakocska volt rajta . Oltára fából készült , rajta a szent szobrával , amely tiroli munka volt . Még a régi templomból hoztak át egy fából faragott oltárt a Kármelhegyi Boldogasszony képével , akit Remete Szent Antal , Szent Ferenc és egy püspök társaságában ábrázolt a művész . A templom megújításaban kezdődött meg , a délszláv háború idején azonban a falut elfoglaló szerbek lerombolták . Újjáépítéseésközött történt . A lišanei plébánia filiája . Jegyzetek További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja A split ferences rendtartomány honlapja A Zadarskilist cikke a templom újjáépítéséról Zára megye települései