Hsziung Hsziang-huj
Hsziung Hsziang-huj (magyaros átírás: Hsziung Hsziang-huj, kínai: 彭德怀; pinyin: Xiong Xianghui;  1919. április 12. – 2005. szeptember 9.) kínai hírszerző, diplomata. Létfontosságú információkat szerzett a kommunisták számára a kínai polgárháborúban. Tevékenysége csak 1991-től vált ismertté. A Kínai Népköztársaság megalakulása után a külügyminisztériumban tevékenykedett diplomataként. Szerepet játszott a kínai–amerikai kapcsolatok fordulat-jellegű megjavításában az 1970-es évek elején.

Tevékenysége a polgárháborúban
A Csinghua Egyetem hallgatójaként 17 évesen, 1936 decemberében lett titokban a Kínai Kommunista Párt tagja. Közvetlenül  szervezte be a hírszerző munkára azzal a feladattal, hogy épüljön be  , a Kuomintang neves hadvezére környezetébe, amit merész fellépésével sikerült is teljesítenie. Elfogadták önkéntesi jelentkezését és kitűnő munkájával elérte, hogy 1939 márciusától már a tábornok közelében dolgozhatott, és meg tudta szerezni annak haditerveit, amiket továbbított a kommunisták számára. Hu tábornok annyira megkedvelte, hogy 1947 májusában az Egyesült Államokba küldte tanulni.

A polgárháborús helyzet alakulása miatt azonban a tábornok titkosrendőrsége révén a kikötőből visszahívta az Amerikába indult fiatalembert, aki ekkor azt hitte, hogy leleplezték. Hu azonban a kommunisták főhadiszállása,  ellen tervezett nagy támadáshoz kérte csupán a véleményét és együttműködését. nak így lehetősége nyílt arra, hogy a kommunistákat részletesen tájékoztassa a készülő nagyszabású támadásról. Ezzel lehetővé tette  és a  védelméért felelős  számára a felkészülést, majd a végső győzelmet. Mao akkoriban kijelentette, hogy  tevékenységének haszna felért több hadosztály harci értékével.

Hsziung ezután, Hu ajánlásával, mégis elutazhatott az Egyesült Államokba tanulni.

Diplomata-karrier
A kommunisták polgárháborús győzelme és a KNK megalakulása után tért vissza egyesült államokbeli tanulmányaiból. Tagja lett az új diplomáciai szolgálatnak, a külügyminisztériumban kezdett dolgozni. Hamarosan közeli munkatársa lett korábbi „felső kapcsolatának”, nak, aki a forradalom győzelme után miniszterelnök és egyben külügyminiszter lett. Hsziung részt vett az Indokínával foglalkozó 1954-es genfi konferencián, ahol Kína és Nagy-Britannia megállapodott abban, hogy ügyvivői szinten diplomáciai kapcsolatokat létesítenek. 1962-től Hsziung maga is a londoni kínai képviseleten dolgozott.

A kulturális forradalom kezdetén, 1966-ban  akkori külügyminisztert is támadni kezdték a vörösgárdisták, revizionizmussal vádolva őt. Hsziung is aláírta azt petíciót, amiben a külügy munkatársai a miniszter védelmére keltek. emiatt aztán Hsziung maga is támadások célpontja lett, de Mao elnök nem felejtette el korábbi jószolgálatait és engedélyezte nak, hogy megmentse őt az üldöztetésektől.

A hatvanas évek legvégén, a hetvenes évek elején részt vett azokban a munkálatokban, amelyek a kínai külpolitikai felülvizsgálatára, a Szovjetunióhoz és az Egyesült Államokhoz fűződő kapcsolatok alakítására irányultak. Hsziung maga is amellett szállt síkra, hogy ki kell játszani az „amerikai kártyát” a szovjet fenyegetés ellensúlyozására. Megindultak a titkos kínai-amerikai tárgyalások, amelyek eredményeképpen végül sor kerülhetett Richard Nixon 1972-es kínai látogatására.

Hsziung 1971-ben tagja volt a KNK első delegációjának, ami átvette a Kínai Köztársaság helyét az ENSZ-ben és annak Biztonsági Tanácsában. Pályafutását Kína mexikóvárosi nagyköveteként fejezte be.

Források
Nekrológ a Guardianban 
Nekrológ a China Daily-ben 
熊向晖在周恩来总理的直接安排下，担任胡贴身副官、机要秘书长达十二年，并一直和周总理保持直接的单线联系。对于熊向晖在抗战中的作用，毛泽东称赞说：“他一人可以顶几个师”。 Cikk 2004-es fényképpel

Fordítás
 

Kínai diplomaták
Hírszerzők
Kína követei és nagykövetei Mexikóban
2005-ben elhunyt személyek
1919-ben született személyek
Hsziung Hsziang-huj ( magyaros átírás : Hsziung Hsziang-huj , kínai : 彭德怀 ; pinyin : Xiong Xianghui ; április – szeptember ) kínai hírszerző , diplomata . Létfontosságú információkat szerzett a kommunisták számára a kínai polgárháborúban . Tevékenysége csaktől vált ismertté . A Kínai Népköztársaság megalakulása után a külügyminisztériumban tevékenykedett diplomataként . Szerepet játszott a kínai–amerikai kapcsolatok fordulat-jellegű megjavításában azes évek elején . Tevékenysége a polgárháborúban A Csinghua Egyetem hallgatójakéntévesen, decemberében lett titokban a Kínai Kommunista Párt tagja . Közvetlenül szervezte be a hírszerző munkára azzal a feladattal , hogy épüljön be , a Kuomintang neves hadvezére környezetébe , amit merész fellépésével sikerült is teljesítenie . Elfogadták önkéntesi jelentkezését és kitűnő munkájával elérte , hogymárciusától már a tábornok közelében dolgozhatott , és meg tudta szerezni annak haditerveit , amiket továbbított a kommunisták számára . Hu tábornok annyira megkedvelte , hogymájusában az Egyesült Államokba küldte tanulni . A polgárháborús helyzet alakulása miatt azonban a tábornok titkosrendőrsége révén a kikötőből visszahívta az Amerikába indult fiatalembert , aki ekkor azt hitte , hogy leleplezték . Hu azonban a kommunisták főhadiszállása , ellen tervezett nagy támadáshoz kérte csupán a véleményét és együttműködését. nak így lehetősége nyílt arra , hogy a kommunistákat részletesen tájékoztassa a készülő nagyszabású támadásról . Ezzel lehetővé tette és a védelméért felelős számára a felkészülést , majd a végső győzelmet . Mao akkoriban kijelentette , hogy tevékenységének haszna felért több hadosztály harci értékével . Hsziung ezután , Hu ajánlásával , mégis elutazhatott az Egyesült Államokba tanulni . Diplomata-karrier A kommunisták polgárháborús győzelme és a KNK megalakulása után tért vissza egyesült államokbeli tanulmányaiból . Tagja lett az új diplomáciai szolgálatnak , a külügyminisztériumban kezdett dolgozni . Hamarosan közeli munkatársa lett korábbi „ felső kapcsolatának” , nak , aki a forradalom győzelme után miniszterelnök és egyben külügyminiszter lett . Hsziung részt vett az Indokínával foglalkozóes genfi konferencián , ahol Kína és Nagy-Britannia megállapodott abban , hogy ügyvivői szinten diplomáciai kapcsolatokat létesítenek.től Hsziung maga is a londoni kínai képviseleten dolgozott . A kulturális forradalom kezdetén, ban akkori külügyminisztert is támadni kezdték a vörösgárdisták , revizionizmussal vádolva őt . Hsziung is aláírta azt petíciót , amiben a külügy munkatársai a miniszter védelmére keltek. emiatt aztán Hsziung maga is támadások célpontja lett , de Mao elnök nem felejtette el korábbi jószolgálatait és engedélyezte nak , hogy megmentse őt az üldöztetésektől . A hatvanas évek legvégén , a hetvenes évek elején részt vett azokban a munkálatokban , amelyek a kínai külpolitikai felülvizsgálatára , a Szovjetunióhoz és az Egyesült Államokhoz fűződő kapcsolatok alakítására irányultak . Hsziung maga is amellett szállt síkra , hogy ki kell játszani az „ amerikai kártyát” a szovjet fenyegetés ellensúlyozására . Megindultak a titkos kínai-amerikai tárgyalások , amelyek eredményeképpen végül sor kerülhetett Richard Nixones kínai látogatására . Hsziungben tagja volt a KNK első delegációjának , ami átvette a Kínai Köztársaság helyét az ENSZ-ben és annak Biztonsági Tanácsában . Pályafutását Kína mexikóvárosi nagyköveteként fejezte be . Források Nekrológ a Guardianban Nekrológ a China Daily-ben 熊向晖在周恩来总理的直接安排下 ， 担任胡贴身副官 、 机要秘书长达十二年 ， 并一直和周总理保持直接的单线联系 。 对于熊向晖在抗战中的作用， 毛泽东称赞说 ： “他一人可以顶几个师” 。 Cikkes fényképpel Fordítás Kínai diplomaták Hírszerzők Kína követei és nagykövetei Mexikóban 2005-ben elhunyt személyek 1919-ben született személyek