Impregnálás
Az impregnálás egy anyagkezelési művelet. Lényege valamely anyag átitatása egy másik anyaggal, az eredeti anyag valamely tulajdonságának megváltoztatása érdekében.

Az Uj idők lexikonában 
Impregnálás, bizonyos anyagoknak, használati tárgyaknak a kijelölt és kívánatos célnak megfelelő sajátságúvá való átalakítása telítés, átitatás útján; így szoktak fát, bőrt, cipőtalpat, papirost, szövetet, ponyvát, tölténytáskát stb. vízhatlanná, máskor pedig egyes tárgyakat tűzállóvá tenni, illetve a gyúlékonyság csökkentésével lángtalanítani, pl. tetőfedési és tetőszerkezeti faanyagokat, tapétákat, színházi díszleteket és ruhákat. Impregnálással készülnek továbbá bizonyos orvosi kötözőanyagok, gyapot, amelyeket csiraölő vagy vérzés-csillapító szerekkel itatnak át. Az impregnálás célja lehet anyagkonzerválás is, pl. távírópóznák, talpfák telítésénél: erre a karbolsavtartalmú nehéz kátrányolajok igen alkalmasak. Idetartozik a gombásodás, a szúrágás megakadályozását célzó impregnálás is. A vegyiparban, kerámiai gyárakban is szerepe van az impregnálásnak, pl. így készülnek fontos technikai célból bizonyos fajta szűrőprés-kendők, savakkal szemben ellenálló bíró edények, csővezetékek, dugók. Az impregnálásnál számos vegyi anyag jut szerephez: szublimát (ún. Kyanizálás ), fémsóoldatok, vas-, cink-, aluminiumvegyületek, borátok, szulfátok és foszfátok, kloridok, fluoridok, vízüveg, olvasztott paraffin, naftalin, nyerspetroleum, szulfurált olajok és olajemulziók. A karbolineum kedvelt telítőanyag. A fa impregnálsa vagy egyszerű bemázolással, vagy az impregnáló anyagnak a fa pórusaiba valómechanikus bepréselésével történik. A légiháborúban használt gyujtóbombák hatásának ellensúlyozására a légvédelmi intézkedések a házpadlások faanyaga impregnálásának szükségességét vetették fel; erre a célra pl. a Gaittsch-féle impregnálási eljárás alkalmas, ammóniumborátos és szulfátos telítőoldattal.  A vízüveges szerek, a levegő szénsav-tartalma miatt, csupán felületi és időszakos eredmények elérését teszik lehetővé.

Felhasználási területei 

 Ceruza gyártásához faanyag impregnálása
 Építőanyagok impregnálása
 Faanyagnak korhadást gátló anyagokkal való telítése impregnálással
 Gumi impregnálása (Schay Géza)
 Papír impregnálása 
 Szövet impregnálása műanyaggal

Az építőanyagok impregnálása 
Az építőanyagok impregnálása egy több évszázados múltra visszatekintő impregnálási eljárás, amelynek célja az építmények állagának az időjárás káros hatásaitól (főleg a nedvességtől)  való megóvása. Az impregnálás következtében az építőanyagok vízlepergetővé válnak. Az impregnálás nem azonos a szigeteléssel, de annak hatásait a vízállóság tekintetében kiteljesíti, fokozza.

A nedvesség lehetséges káros hatásai 
A teljesség igénye nélkül a csapadék vagy csapódó nedvesség okozta károk az alábbiak lehetnek:
 nedvességfoltok a homlokzaton, a fal átnedvesedése,
 piszkolódás, szennyező lefolyások,
 repedés,
 sókivirágzás,
 mészkimosódás,
 kötőanyag lebomlása, kő szétmállása, revésedés,
 mikroorganizmusok terjedése,
 fagykárok,
 lepattogzások a vakolaton, festésen
 vasbeton szerkezetekben az acél korróziója,
 rossz hőszigetelés (a nedves falú helyiségek fűtése energiaigényesebb a száraz falúakénál).

Módszerei 
 valamely olajjal, olajszármazékkal történő beeresztés,
 vízzáró bevonat képzése, amely lezárja az építőanyag kapillárisait,
 szilikonos impregnálás alkalmazása.

Jegyzetek

Források 
 Uj Idők Lexikona 13-14. Herder - Kamcsatka (Budapest, 1939) 3338. old.

Kapcsolódó szócikkek 
 Szigetelés

Technológia
Az impregnálás egy anyagkezelési művelet . Lényege valamely anyag átitatása egy másik anyaggal , az eredeti anyag valamely tulajdonságának megváltoztatása érdekében . Az Uj idők lexikonában Impregnálás , bizonyos anyagoknak , használati tárgyaknak a kijelölt és kívánatos célnak megfelelő sajátságúvá való átalakítása telítés , átitatás útján ; így szoktak fát , bőrt , cipőtalpat , papirost , szövetet , ponyvát , tölténytáskát stb. vízhatlanná , máskor pedig egyes tárgyakat tűzállóvá tenni , illetve a gyúlékonyság csökkentésével lángtalanítani , pl. tetőfedési és tetőszerkezeti faanyagokat , tapétákat , színházi díszleteket és ruhákat . Impregnálással készülnek továbbá bizonyos orvosi kötözőanyagok , gyapot , amelyeket csiraölő vagy vérzés-csillapító szerekkel itatnak át . Az impregnálás célja lehet anyagkonzerválás is , pl. távírópóznák , talpfák telítésénél : erre a karbolsavtartalmú nehéz kátrányolajok igen alkalmasak . Idetartozik a gombásodás , a szúrágás megakadályozását célzó impregnálás is . A vegyiparban , kerámiai gyárakban is szerepe van az impregnálásnak , pl. így készülnek fontos technikai célból bizonyos fajta szűrőprés-kendők , savakkal szemben ellenálló bíró edények , csővezetékek , dugók . Az impregnálásnál számos vegyi anyag jut szerephez : szublimát ( ún . Kyanizálás ) , fémsóoldatok , vas- , cink- , aluminiumvegyületek , borátok , szulfátok és foszfátok , kloridok , fluoridok , vízüveg , olvasztott paraffin , naftalin , nyerspetroleum , szulfurált olajok és olajemulziók . A karbolineum kedvelt telítőanyag . A fa impregnálsa vagy egyszerű bemázolással , vagy az impregnáló anyagnak a fa pórusaiba valómechanikus bepréselésével történik . A légiháborúban használt gyujtóbombák hatásának ellensúlyozására a légvédelmi intézkedések a házpadlások faanyaga impregnálásának szükségességét vetették fel ; erre a célra pl. a Gaittsch-féle impregnálási eljárás alkalmas , ammóniumborátos és szulfátos telítőoldattal . A vízüveges szerek , a levegő szénsav-tartalma miatt , csupán felületi és időszakos eredmények elérését teszik lehetővé . Felhasználási területei Ceruza gyártásához faanyag impregnálása Építőanyagok impregnálása Faanyagnak korhadást gátló anyagokkal való telítése impregnálással Gumi impregnálása ( Schay Géza ) Papír impregnálása Szövet impregnálása műanyaggal Az építőanyagok impregnálása Az építőanyagok impregnálása egy több évszázados múltra visszatekintő impregnálási eljárás , amelynek célja az építmények állagának az időjárás káros hatásaitól ( főleg a nedvességtől ) való megóvása . Az impregnálás következtében az építőanyagok vízlepergetővé válnak . Az impregnálás nem azonos a szigeteléssel , de annak hatásait a vízállóság tekintetében kiteljesíti , fokozza . A nedvesség lehetséges káros hatásai A teljesség igénye nélkül a csapadék vagy csapódó nedvesség okozta károk az alábbiak lehetnek : nedvességfoltok a homlokzaton , a fal átnedvesedése , piszkolódás , szennyező lefolyások , repedés , sókivirágzás , mészkimosódás , kötőanyag lebomlása , kő szétmállása , revésedés , mikroorganizmusok terjedése , fagykárok , lepattogzások a vakolaton , festésen vasbeton szerkezetekben az acél korróziója , rossz hőszigetelés ( a nedves falú helyiségek fűtése energiaigényesebb a száraz falúakénál ) . Módszerei valamely olajjal , olajszármazékkal történő beeresztés , vízzáró bevonat képzése , amely lezárja az építőanyag kapillárisait , szilikonos impregnálás alkalmazása . Jegyzetek Források Uj Idők Lexikona Herder - Kamcsatka ( Budapest,3338. old . Kapcsolódó szócikkek Szigetelés Technológia