Krejcsi Rezső
Krejcsi Rezső, teljes nevén Krejcsi Jenő Rudolf (Buda, 1859. március 25. – Prága, 1928. december 12.) jogász, publicista, budapesti kereskedelmi és iparkamara titkára, radikális, majd szociáldemokrata politikus.

Élete
Budán született, ahol édesapja, Krejcsi Ferenc pénzügyminiszteri alkalmazott volt, édesanyja Micska Mária. 1859. április 9-én keresztelték a felsővízivárosi Szent Anna-templomban. Tanulmányait a budai katolikus főgimnáziumban kezdte, majd a kegyestanítórend pesti főgimnáziumában folytatta; a budapesti egyetemen a jogtudományokból 1884-ben doktori oklevelet nyert, majd megválasztották fogalmazónak Budapest tanácsához. 1888 áprilisában a budapesti kereskedelmi és iparkamarához került, ahol  mint segédtitkár működött. A magyar ipartestületek országos gyűlésein több ízben előadó volt és különösen a gyárfelügyelői intézményről és a munkaközvetítésről referált. 1888. november 26-án feleségül vette Svartz Janka Máriát Budapesten, a felsővízivárosi Szent Anna-plébánián. Az MSZDP megalakulásától kezdve a párt radikális ellenzékhez húzott, cikkezett a Huszadik Század és a Szocializmus c. folyóiratokba. Az 1892-ben Brüsszelben tartott nemzetközi vám- és munkásvédelmi kongresszuson a magyarországi munkások helyzetéről, az érdekükben tett és még teendő intézkedésekről értekezett; az 1895-ben Budapesten megtartott nemzetközi egészségügyi és demográfiai kongresszuson a munkaidő tartama által a munkás egészségére gyakorolt hatásról referált. Az őszirózsás forradalom után prágai követként működött, a kommün alatt diplomata volt Bécsben, vezette és szervezte a Forradalmi Múzeumot. A proletárdiktatúra bukását követően Szovjet-Oroszországba emigrált, ahonnan Prágába költözött. Szabados Sándor után ő is magyarra fordította a Kommunista Kiáltványt, 1920-ban megvált a kereskedelmi és iparkamarától.

Cikkei a Nemzetgazdasági Szemlében (1895. A szövetkezetre vonatkozó törvényjavaslatról), az Iparügyekben (1887), a Közgazdasági Szemlében, a Magyar Iparban, az Archiv für sociale Gesetzgebung und Statistikben, a Socialpolitisches Centralblattban, az Arbeiterschutzban. A Közgazdasági Lexikon (1898) munkatársa is volt.

Munkái 

 A magyar háziipar. Bpest, 1884. (Németül is. Uo. 1884.)
 A munkaoktatásról. Uo. 1888. (Különnyomat a Felső nép- és polgáriskolai Közlönyből.)
 A reklámról. Uo. 1889.
 Ueber das Verhältniss der Dauer des Arbeitstages zur Gesundheit des Arbeiters. Wien, 1895.
 A kartellekről. Uo. 1897.
 A fővárosi kövezetvámról. Uo. 1897. 
 Az általános titkos választó jog elodázhatatlan állami szükségesség (Bp., 1905); 
 Frankel, a párizsi Commune magyar vezére (Bp., 1919).

Jegyzetek

Források

További információk 
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Bp., Szerző, 2005.
 A Farkasréti temető 2003-ban. Összeállította Tóth Vilmos. 3 db. = Budapesti Negyed 2003.
 Magyar prágaiak - prágai magyarok. Szerk. Gál Jenő. Praha, Pražská záklandí organizace Svazu Maďarů žijících zemích, 2002.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

1859-ben született személyek
1928-ban elhunyt személyek
Magyar jogászok
Magyar újságírók
MSZDP-tagok
Magyar műfordítók
Emigráns magyarok
Magyarország követei és nagykövetei Csehszlovákiában
Krejcsi Rezső , teljes nevén Krejcsi Jenő Rudolf ( Buda , március – Prága , december ) jogász , publicista , budapesti kereskedelmi és iparkamara titkára , radikális , majd szociáldemokrata politikus . Élete Budán született , ahol édesapja , Krejcsi Ferenc pénzügyminiszteri alkalmazott volt , édesanyja Micska Mária. áprilisén keresztelték a felsővízivárosi Szent Anna-templomban . Tanulmányait a budai katolikus főgimnáziumban kezdte , majd a kegyestanítórend pesti főgimnáziumában folytatta ; a budapesti egyetemen a jogtudományokbólben doktori oklevelet nyert , majd megválasztották fogalmazónak Budapest tanácsához.áprilisában a budapesti kereskedelmi és iparkamarához került , ahol mint segédtitkár működött . A magyar ipartestületek országos gyűlésein több ízben előadó volt és különösen a gyárfelügyelői intézményről és a munkaközvetítésről referált. novemberán feleségül vette Svartz Janka Máriát Budapesten , a felsővízivárosi Szent Anna-plébánián . Az MSZDP megalakulásától kezdve a párt radikális ellenzékhez húzott , cikkezett a Huszadik Század és a Szocializmus c . folyóiratokba . Azben Brüsszelben tartott nemzetközi vám- és munkásvédelmi kongresszuson a magyarországi munkások helyzetéről , az érdekükben tett és még teendő intézkedésekről értekezett ; azben Budapesten megtartott nemzetközi egészségügyi és demográfiai kongresszuson a munkaidő tartama által a munkás egészségére gyakorolt hatásról referált . Az őszirózsás forradalom után prágai követként működött , a kommün alatt diplomata volt Bécsben , vezette és szervezte a Forradalmi Múzeumot . A proletárdiktatúra bukását követően Szovjet-Oroszországba emigrált , ahonnan Prágába költözött . Szabados Sándor után ő is magyarra fordította a Kommunista Kiáltványt, ban megvált a kereskedelmi és iparkamarától . Cikkei a Nemzetgazdasági Szemlében A szövetkezetre vonatkozó törvényjavaslatról ) , az Iparügyekben a Közgazdasági Szemlében , a Magyar Iparban , az Archiv für sociale Gesetzgebung und Statistikben , a Socialpolitisches Centralblattban , az Arbeiterschutzban . A Közgazdasági Lexikonmunkatársa is volt . Munkái A magyar háziipar . Bpest , ( Németül is . Uo . ) A munkaoktatásról . Uo . ( Különnyomat a Felső nép- és polgáriskolai Közlönyből . ) A reklámról . Uo . Ueber das Verhältniss der Dauer des Arbeitstages zur Gesundheit des Arbeiters . Wien , A kartellekről . Uo . A fővárosi kövezetvámról . Uo . Az általános titkos választó jog elodázhatatlan állami szükségesség ( Bp. , Frankel , a párizsi Commune magyar vezére ( Bp. , Jegyzetek Források További információk Berényi Zsuzsanna Ágnes : Budapest és a szabadkőművesség . Bp. , Szerző , A Farkasréti temetőban . Összeállította Tóth Vilmos.db . = Budapesti Negyed Magyar prágaiak - prágai magyarok . Szerk . Gál Jenő . Praha , Pražská záklandí organizace Svazu Maďarů žijících zemích , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub 1859-ben született személyek 1928-ban elhunyt személyek Magyar jogászok Magyar újságírók MSZDP-tagok Magyar műfordítók Emigráns magyarok Magyarország követei és nagykövetei Csehszlovákiában