Dezső Kázmér
Pusztarádóczi Dezső Kázmér, dr. (Nagykőrös, 1883. november 23. –   Nagykőrös, 1959. június 30.) magyar jogász, Nagykőrös polgármestere 1924 és 1944 között, Dezső Lóránt professzor (1914–2003) édesapja. Országosan elismert szerepe volt a város gazdasági és kulturális életének felvirágoztatásában.

Életpályája 
Az egykori Zala megyei Dezső családból származott.
Gimnáziumi tanulmányait a nagykőrösi Főgimnáziumban végezte, majd a kecskeméti jogakadémián tette le  sikeresen a  jogi és államtudományi szakvizsgát. Rövid ideig újságíró volt, majd 1907. novemberétől közigazgatási gyakornokként alkalmazták. Ő volt a városi rendőrkapitány 1908. április 15-től 1919. december 31-ig. Időközben a Tanácsköztársaság idején Pozsonyban, majd Bécsben tartózkodott. 
1920-ban tért vissza Nagykőrösre, ahol 1922. december 29-én helyettes főjegyzővé, majd 1923. június 23-án főjegyzővé választották. Miután Faragó József 1923. augusztus 17-én egészségügyi problémáira hivatkozva lemondott polgármesteri tisztségéről, 1924. május 3-án Dezső Kázmért választották meg polgármesternek.  1924. május 3-tól 1944. július 31-ig ő volt Nagykőrös város polgármestere. A város politikai alapállását az ő időszakában mindvégig a kormánypártiság jellemezte. A második világháború végén a nyilas megyei vezetővel, Endre László alispánnal végleg megromlott a kapcsolata.

Polgármesterként 
Dezső Kázmér hivatalba lépése utáni első éveiben megtette a kezdő lépéseket a város gazdasági stabilizálása érdekében.  nagykőrös vagyoni helyzete 1927. végére rendezetté vált. Az 1928-tól megkezdett fejlődést nagyban segítette a 116 862 dolláros Egyesített Városi Kölcsön, amelynek összegét  célszerűen használták fel: tűzoltó laktanyát építettek, szabályozták a Kecskeméti utcát, javították az úthálózatot, kutakat fúrtak, vízvezetéket építettek.

Az Arany János Múzeumot – Városi Múzeum néven – 1928-ban alapította Nagykőrös város képviselő testülete Dezső Kázmér polgármester kezdeményezésére. A múzeumi gyűjtemény alapját képezte Dezső Kázmér magángyűjteménye, amelyet a leendő városi múzeum számára ajánlott fel.

Levelek Arany Jánosék családi levelezéséből 
1932-ben a Nyugat 20. számában Móricz Zsigmond közölte Arany János és családja néhány levelét, amelyek a Gubody-rokonság révén Dezső Kázmér nagykőrösi polgármester levelesládájában voltak. Móricz Zsigmond bevezetőjében utalt arra, hogy a polgármester másoltatta le betűhíven az egyéni helyesírással írott, addig kiadatlan leveleket.

Emlékezete 
 Nagykőrös Város Önkormányzata  89/2010 (V.27.) ÖT. sz. határozatával posztumusz „Pro Urbe Nagykőrös”  kitüntető címet adományozott néhai Dr. Dezső Kázmérnak.
 Dezső Kázmér emlékét a Polgármesteri Hivatal (Szabadság tér 5.) falán domborműves emléktábla őrzi.

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Emléktáblák Nagykőrösön

1883-ban született személyek
1959-ben elhunyt személyek
Magyarországi polgármesterek
Pusztarádóczi Dezső Kázmér , dr. ( Nagykőrös , november – Nagykőrös , június ) magyar jogász , Nagykőrös polgármestereésközött , Dezső Lóránt professzor2003 ) édesapja . Országosan elismert szerepe volt a város gazdasági és kulturális életének felvirágoztatásában . Életpályája Az egykori Zala megyei Dezső családból származott . Gimnáziumi tanulmányait a nagykőrösi Főgimnáziumban végezte , majd a kecskeméti jogakadémián tette le sikeresen a jogi és államtudományi szakvizsgát . Rövid ideig újságíró volt , majd novemberétől közigazgatási gyakornokként alkalmazták . Ő volt a városi rendőrkapitány áprilistől decemberig . Időközben a Tanácsköztársaság idején Pozsonyban , majd Bécsben tartózkodott . 1920-ban tért vissza Nagykőrösre , ahol decemberén helyettes főjegyzővé , majd júniusán főjegyzővé választották . Miután Faragó József augusztusén egészségügyi problémáira hivatkozva lemondott polgármesteri tisztségéről , májusán Dezső Kázmért választották meg polgármesternek. májustól júliusig ő volt Nagykőrös város polgármestere . A város politikai alapállását az ő időszakában mindvégig a kormánypártiság jellemezte . A második világháború végén a nyilas megyei vezetővel , Endre László alispánnal végleg megromlott a kapcsolata . Polgármesterként Dezső Kázmér hivatalba lépése utáni első éveiben megtette a kezdő lépéseket a város gazdasági stabilizálása érdekében. nagykőrös vagyoni helyzete végére rendezetté vált . Aztól megkezdett fejlődést nagyban segítette a862 dolláros Egyesített Városi Kölcsön , amelynek összegét célszerűen használták fel : tűzoltó laktanyát építettek , szabályozták a Kecskeméti utcát , javították az úthálózatot , kutakat fúrtak , vízvezetéket építettek . Az Arany János Múzeumot – Városi Múzeum néven –ban alapította Nagykőrös város képviselő testülete Dezső Kázmér polgármester kezdeményezésére . A múzeumi gyűjtemény alapját képezte Dezső Kázmér magángyűjteménye , amelyet a leendő városi múzeum számára ajánlott fel . Levelek Arany Jánosék családi levelezéséből 1932-ben a Nyugat számában Móricz Zsigmond közölte Arany János és családja néhány levelét , amelyek a Gubody-rokonság révén Dezső Kázmér nagykőrösi polgármester levelesládájában voltak . Móricz Zsigmond bevezetőjében utalt arra , hogy a polgármester másoltatta le betűhíven az egyéni helyesírással írott , addig kiadatlan leveleket . Emlékezete Nagykőrös Város Önkormányzata 2010 ( V.27. ) ÖT. sz . határozatával posztumusz „ Pro Urbe Nagykőrös” kitüntető címet adományozott néhai Dr . Dezső Kázmérnak . Dezső Kázmér emlékét a Polgármesteri Hivatal ( Szabadság tér ) falán domborműves emléktábla őrzi . Források Kapcsolódó szócikkek Emléktáblák Nagykőrösön 1883-ban született személyek 1959-ben elhunyt személyek Magyarországi polgármesterek