Pusztavámi tömeggyilkosság
A pusztavámi tömeggyilkosság 1944. október 16-án lezajlott esemény, amelynek során egy SS-alakulat agyonlőtte az eredetileg Jolsván felállított, később pedig Pusztavámra szállított, zsidó orvosokból, gyógyszerészekből és mérnökökből álló munkaszolgálatos század tagjait. Az áldozatok száma 199, más források szerint 216 volt.

Az esemény lefolyása 
Az eredetileg Jolsván felállított munkaszolgálatos egység Pusztavám községben állomásozott, amikor 1944. október 15-én Horthy Miklós kormányzó parancsot adott a Honvédségnek a szovjet csapatok elleni harc felfüggesztésére. Az egység tagjai a helyzetet úgy értelmezték, hogy a háború véget ért, és ünnepelték az eseményeket. A nap végére azonban Szálasi Ferenc német segítséggel átvette a hatalmat, és Magyarország részvétele a második világháborúban tovább folytatódott.

A megváltozott helyzetben az egység egy része – Thermann László főhadnagynak, az alakulat parancsnokának hallgatólagos beleegyezésével – megszökött. A németekhez húzó helyi lakosok a Székesfehérváron állomásozó SS-alakulatnak jelentették, hogy a községben „zsidólázadás” tört ki. Másnap, október 16-án reggel Pusztavámra kiszállt egy SS-század, amelynek vezetője haditörvényszéket tartott és mintegy tíz percnyi „tárgyalás” után a zsidó munkaszolgálatosokat bűnösnek mondta ki lázadás bűntettében, és valamennyiüket halálra ítélte. Thermann tiltakozása ellenére az elítélt munkaszolgálatosokat teherautón egy közeli homokbányába vitték, ahol levetkőztették, majd agyonlőtték őket. A ruhákat a helyi lakosság között szétosztották. A holttesteket két nappal később egy ukrán egység temette el. Az áldozatok számában eltérnek a források: egy lista 199 nevet sorol fel, más források viszont 216 halottról számolnak be. Az áldozatokat 1947-ben exhumálták, majd a budapesti Kozma utcai izraelita temetőben újratemették őket.

Felelősségre vonások 
A tömeggyilkosságot a csendőrség még 1944 októberében kivizsgálta, de az ügyet lezárta azzal, hogy megállapította, az elkövetők a német fegyveres erők tagjai voltak. 1946-ban azután népbírósági eljárás indult az ügyben. Ennek keretében elítéltek négy pusztavámi volksbundistát, akik jelen voltak a kivégzésnél, bár nem tisztázott, hogy részt vettek-e a gyilkolásban. Ők a tárgyalás idejére már elmenekültek az országból. Vádat emeltek Thermann főhadnagy ellen is, de őt végül felmentették, amikor tisztázódott, hogy nem volt szerepe a gyilkosságokban. A SS-katonák ellen nem indult eljárás az ügyben.

Források 

Holokauszt
Magyarország 20. századi eseményei
A Harmadik Birodalom által elkövetett bűncselekmények a második világháborúban
Magyarországi gyilkosságok
1944
A pusztavámi tömeggyilkosság októberán lezajlott esemény , amelynek során egy SS-alakulat agyonlőtte az eredetileg Jolsván felállított , később pedig Pusztavámra szállított , zsidó orvosokból , gyógyszerészekből és mérnökökből álló munkaszolgálatos század tagjait . Az áldozatok száma más források szerintvolt . Az esemény lefolyása Az eredetileg Jolsván felállított munkaszolgálatos egység Pusztavám községben állomásozott , amikor októberén Horthy Miklós kormányzó parancsot adott a Honvédségnek a szovjet csapatok elleni harc felfüggesztésére . Az egység tagjai a helyzetet úgy értelmezték , hogy a háború véget ért , és ünnepelték az eseményeket . A nap végére azonban Szálasi Ferenc német segítséggel átvette a hatalmat , és Magyarország részvétele a második világháborúban tovább folytatódott . A megváltozott helyzetben az egység egy része – Thermann László főhadnagynak , az alakulat parancsnokának hallgatólagos beleegyezésével – megszökött . A németekhez húzó helyi lakosok a Székesfehérváron állomásozó SS-alakulatnak jelentették , hogy a községben „ zsidólázadás” tört ki . Másnap , októberán reggel Pusztavámra kiszállt egy SS-század , amelynek vezetője haditörvényszéket tartott és mintegy tíz percnyi „ tárgyalás” után a zsidó munkaszolgálatosokat bűnösnek mondta ki lázadás bűntettében , és valamennyiüket halálra ítélte . Thermann tiltakozása ellenére az elítélt munkaszolgálatosokat teherautón egy közeli homokbányába vitték , ahol levetkőztették , majd agyonlőtték őket . A ruhákat a helyi lakosság között szétosztották . A holttesteket két nappal később egy ukrán egység temette el . Az áldozatok számában eltérnek a források : egy listanevet sorol fel , más források viszonthalottról számolnak be . Az áldozatokatben exhumálták , majd a budapesti Kozma utcai izraelita temetőben újratemették őket . Felelősségre vonások A tömeggyilkosságot a csendőrség mégoktóberében kivizsgálta , de az ügyet lezárta azzal , hogy megállapította , az elkövetők a német fegyveres erők tagjai voltak.ban azután népbírósági eljárás indult az ügyben . Ennek keretében elítéltek négy pusztavámi volksbundistát , akik jelen voltak a kivégzésnél , bár nem tisztázott , hogy részt vettek-e a gyilkolásban . Ők a tárgyalás idejére már elmenekültek az országból . Vádat emeltek Thermann főhadnagy ellen is , de őt végül felmentették , amikor tisztázódott , hogy nem volt szerepe a gyilkosságokban . A SS-katonák ellen nem indult eljárás az ügyben . Források Holokauszt Magyarország századi eseményei A Harmadik Birodalom által elkövetett bűncselekmények a második világháborúban Magyarországi gyilkosságok 1944