Basel-Landschaft kanton
Basel-Landschaft (franciául Bâle-Campagne, olaszul Basilea Campagna, romansul Basilea-Champagna; rövid nevén Baselland vagy Baselbiet) Svájc egyik kantonja az ország északi határán. Székhelye Liestal. Lakóinak száma 2013-ban 281 112 fő volt.

Története

Basel-Landschaft Basel-Stadt kantonnal együtt alkotta a történelmi Bázel kantont, amely az 1833-as felkelést követően vált szét két félkantonra.

A római időkben a vidék sűrűn lakott volt, a mai Augst falu helyén a 20 ezres lakosú Augusta Raurica város állt. Romjait ma szabadtéri múzeumként lehet megtekinteni, évente 140 ezer látogatója van. Augusta Rauricában található a legjobb állapotban fennmaradt római amfiteátrum az Alpoktól északra, valamint egy rekonstruált római villa is.

A mai kanton területe azokat a birtokokat foglalja magába, melyeket Bázel város szerzett az idők folyamán és egészen a 16. század végéig a város közvetlen fennhatósága alatt álltak. Miután Napóleon 1798-ban meglátogatta a várost, a vidéki lakosok a városi polgárokkal azonos jogállást kaptak. A vidék és a város ezer szállal kapcsolódott egymáshoz mind gazdaságilag, mind kulturálisan és ezek megmaradtak azután is, hogy a kanton politikailag kettévált.

Az 1830-as francia júliusi forradalom nyomán Svájcban is politikai forrongás kezdődött. Bázelben a vidéki polgárok tiltakoztak amiatt, hogy a kantongyűlést a városiak dominálják. A városiak nem reagáltak a petíciókra, ezért Liestalban külön kormányzatot hoztak létre a vidékiek számára. Bázel katonai erővel megszállta Liestalt, az elégedetlenkedésnek azonban nem sikerült véget vetni. 1833-ban újabb akciót indítottak Liestal ellen, azonban a vidékiek rajtaütöttek a vonuló bázelieken és súlyos veszteségeket okoztak. 1833. augusztus 17-én a konföderációs gyűlés elé terjesztették a kanton kettéválasztásának kérelmét, melyet 9 nappal később elfogadtak. Azóta több alkalommal felmerült a két félkanton újraegyesítésének terve, különösen miután Basel-Landschaft 1900 után gyors ütemben iparosodni kezdett és a lakosok életmódja nem különbözött már annyira, mint régebben. Az 1969-ben megrendezett népszavazáson Basel-Landschaft polgárai mégis a függetlenség mellett voksoltak. A két félkanton számos kérdésben együttműködik, például Basel-Landschaft hozzájárul a Bázeli Egyetem üzemeltetési költségeihez.

Földrajza
Basel-Landschaft Svájc északnyugati részén fekszik, területe 514,56 km². Északon Basel-Stadt kantonnal, Franciaország Elzász régiójával és Németország Baden-Württemberg tartományával, keleten Aargau, délen Solothurn, délnyugaton pedig Jura kantonokkal határos. A kanton területén találhatóak a Jura-hegység nyugati vonulatai. Legmagasabb pontja az 1169 méteres Hinteri Egg. Legfontosabb folyói az Ergolz és a Birs.

Közigazgatás

Basel-Landschaftot és 86 önkormányzatát 5 kerületbe szervezik:
Arlesheim (lakosság: 152 507), székhelye Arlesheim
Laufen (lakosság: 19 426), székhelye Laufen
Liestal (lakosság: 58 656), székhelye Liestal
Sissach (lakosság: 34 696), székhelye Sissach
Waldenburg (lakosság: 15 827), székhelye: Waldenburg

Arlesheimet 1793-ban a francia megszállás után Franciaországhoz csatolták, majd 1815-ben a bécsi kongresszus visszaadta Bázelnek. Laufen hasonlóan járt, de a restauráció után Bern kantonhoz csatlakozott. Mikor 1979-ben létrehozták Jura kantont, Laufenből exklávé lett és egy évvel később népszavazáson inkább Basel-Landschafthoz csatlakoztak, amellyel közvetlenül határosak voltak.

Lakossága
Basel-Landschaftnak 2013-ban 281 112 lakosa volt, melynek 18,1%-a külföldi illetőségű. A lakók többsége német anyanyelvű. A legnépesebb egyház az evangélikus, 2000-ben a lakosság 43%-a ide tartozott, míg katolikusnak 32% vallotta magát. 1959 és 1970 között ebben a kantonban nőtt legnagyobb mértékben a lakosság; gyakorlatilag megduplázódott, 108 ezerről 205 ezerre.

Gazdaság
A kanton mezőgazdaságát a gyümölcstermesztés, szarvasmarhatenyésztés és tejfeldolgozás jellemzi. Erős a textil-, fémfeldolgozó- és vegyipar. Basel-Landschaft a Bázeli gazdasági régió része, amely az 1960-as évek óta a két félkantonon kívül is a környező német és francia területeket is magába foglalja.

A régióban a 17. századtól a 20- század elejéig fejlett volt a selyemkészítés. Az első gyárakat 1850-ben létesítették, elsősorban az akkor felfedezett földalatti sólelőhelyek vegyipari hasznosítására.

Közlekedés

Jegyzetek

Források
 Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nach 4 Hauptbereichen
Wohnbevölkerung nach Religion Statistik Schweiz
baselland.ch Hivatalos honlap

Fordítás
 

Svájc kantonjai
Basel-Landschaft ( franciául Bâle-Campagne , olaszul Basilea Campagna , romansul Basilea-Champagna ; rövid nevén Baselland vagy Baselbiet ) Svájc egyik kantonja az ország északi határán . Székhelye Liestal . Lakóinak számaban112 fő volt . Története Basel-Landschaft Basel-Stadt kantonnal együtt alkotta a történelmi Bázel kantont , amely azas felkelést követően vált szét két félkantonra . A római időkben a vidék sűrűn lakott volt , a mai Augst falu helyén aezres lakosú Augusta Raurica város állt . Romjait ma szabadtéri múzeumként lehet megtekinteni , éventeezer látogatója van . Augusta Rauricában található a legjobb állapotban fennmaradt római amfiteátrum az Alpoktól északra , valamint egy rekonstruált római villa is . A mai kanton területe azokat a birtokokat foglalja magába , melyeket Bázel város szerzett az idők folyamán és egészen a század végéig a város közvetlen fennhatósága alatt álltak . Miután Napóleonban meglátogatta a várost , a vidéki lakosok a városi polgárokkal azonos jogállást kaptak . A vidék és a város ezer szállal kapcsolódott egymáshoz mind gazdaságilag , mind kulturálisan és ezek megmaradtak azután is , hogy a kanton politikailag kettévált . Azas francia júliusi forradalom nyomán Svájcban is politikai forrongás kezdődött . Bázelben a vidéki polgárok tiltakoztak amiatt , hogy a kantongyűlést a városiak dominálják . A városiak nem reagáltak a petíciókra , ezért Liestalban külön kormányzatot hoztak létre a vidékiek számára . Bázel katonai erővel megszállta Liestalt , az elégedetlenkedésnek azonban nem sikerült véget vetni.ban újabb akciót indítottak Liestal ellen , azonban a vidékiek rajtaütöttek a vonuló bázelieken és súlyos veszteségeket okoztak . augusztusén a konföderációs gyűlés elé terjesztették a kanton kettéválasztásának kérelmét , melyetnappal később elfogadtak . Azóta több alkalommal felmerült a két félkanton újraegyesítésének terve , különösen miután Basel-Landschaftután gyors ütemben iparosodni kezdett és a lakosok életmódja nem különbözött már annyira , mint régebben . Azben megrendezett népszavazáson Basel-Landschaft polgárai mégis a függetlenség mellett voksoltak . A két félkanton számos kérdésben együttműködik , például Basel-Landschaft hozzájárul a Bázeli Egyetem üzemeltetési költségeihez . Földrajza Basel-Landschaft Svájc északnyugati részén fekszik , területe56 km². Északon Basel-Stadt kantonnal , Franciaország Elzász régiójával és Németország Baden-Württemberg tartományával , keleten Aargau , délen Solothurn , délnyugaton pedig Jura kantonokkal határos . A kanton területén találhatóak a Jura-hegység nyugati vonulatai . Legmagasabb pontja azméteres Hinteri Egg . Legfontosabb folyói az Ergolz és a Birs . Közigazgatás Basel-Landschaftot ésönkormányzatátkerületbe szervezik : Arlesheim ( lakosság:507 ) , székhelye Arlesheim Laufen ( lakosság : 426 ) , székhelye Laufen Liestal ( lakosság:656 ) , székhelye Liestal Sissach ( lakosság:696 ) , székhelye Sissach Waldenburg ( lakosság:827 ) , székhelye : Waldenburg Arlesheimetban a francia megszállás után Franciaországhoz csatolták , majdben a bécsi kongresszus visszaadta Bázelnek . Laufen hasonlóan járt , de a restauráció után Bern kantonhoz csatlakozott . Mikorben létrehozták Jura kantont , Laufenből exklávé lett és egy évvel később népszavazáson inkább Basel-Landschafthoz csatlakoztak , amellyel közvetlenül határosak voltak . Lakossága Basel-Landschaftnakban112 lakosa volt , melynek1%-a külföldi illetőségű . A lakók többsége német anyanyelvű . A legnépesebb egyház az evangélikus, ben a lakosság-a ide tartozott , míg katolikusnak vallotta magát.ésközött ebben a kantonban nőtt legnagyobb mértékben a lakosság ; gyakorlatilag megduplázódott,ezerrőlezerre . Gazdaság A kanton mezőgazdaságát a gyümölcstermesztés , szarvasmarhatenyésztés és tejfeldolgozás jellemzi . Erős a textil- , fémfeldolgozó- és vegyipar . Basel-Landschaft a Bázeli gazdasági régió része , amely azas évek óta a két félkantonon kívül is a környező német és francia területeket is magába foglalja . A régióban a századtól a század elejéig fejlett volt a selyemkészítés . Az első gyárakatben létesítették , elsősorban az akkor felfedezett földalatti sólelőhelyek vegyipari hasznosítására . Közlekedés Jegyzetek Források Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nachHauptbereichen Wohnbevölkerung nach Religion Statistik Schweiz baselland.ch Hivatalos honlap Fordítás Svájc kantonjai