Liu Hszin
(adott neve:  子駿) a Nyugati Han-dinasztia idején élt kiváló tehetségű és sokoldalú tudós, csillagász, bibliográfus. Az ő nevéhez fűződik a  (pí) elsőként történő kiszámítása Kínában. Az ugyancsak nagyformátumú tudós,  fia.

Élete
 kb. i. e. 50-ben született. Apja a császári könyvtár megbecsült könyvtárosa,  volt. Nevét, a császári Kínában szokásos névtabu miatt később ra (劉秀) változtatta. Karrierje a Nyugati Han-kor utolsó éveiben, és a Han-dinasztia folytonosságát rövid időre megakasztó -dinasztia (i. sz. 9–23) idején teljesedik ki. Noha kezdetben odaadó híve volt a trónbitorló és az új dinasztiát megalapító nak (王莽; i. e. 45 – i. sz. 23), de miután a seregei i. sz. 23. július 23-án vereséget szendvedtek, elfordult tőle, és részt vett egy ellene szervezett összeesküvésben. Amikor az összeesküvést leleplezték, az abban résztvevőket halálra ítélték, majd kivégezték.  nem várta meg az ítéletet, több társához hasonlóan, öngyilkosságot követett el.

Munkássága
A Han-dinasztia híres reformpolitikusa,  elrendelte, hogy a mértékegységeket egységesíteni kell az egész birodalomban. A rendszer kidolgozásának feladatát  hajtotta végre. E megbízatása során elkészítette a mértékegységek rézetalonját, melyek definícióját törvénybe iktatták. A neki tulajdonított, és  (嘉量斛) néven ismert etalont ma Pekingben őrzik. E munkája kapcsán állapította meg a pí értékét is 3,1547-nek. Ekkor történt a matematika történetében először, hogy törvénybe foglalták a pí értékét. Matematikai eredményei később olyan kiváló tudósokat inspiráltak, mint  (78–139) és  (3. század).

 a császári udvar csillagászaként elkészítette a dinasztia hivatalos naptárát is, de több, a bolygók mozgásával kapcsolatos fontos számítást is elvégzett.

Matematikai és csillagászati munkássága mellett mindenképpen meg kell említeni a bibliográfusként végezett nagyszerű teljesítményét is, amely valójában az apja által megkezdett munka befejezése volt. Ő öntötte végleges formába a  (《七略》), vagyis a Hét kategória című bibliográfiát, amely később az ókori kínai írásbeliség, könyvészet legteljesebb bibliográfiájának, a nek az alapját képezte.

Irodalmárként végzett eredményeinek sorában meg szokták említeni, hogy az ókori történeti műhöz, a , vagyis a Tavasz és ősz krónikájához, a  által írt kommentár végleges címét, amelyen a konfuciánus kánonban is helyett kapott, ő rögzítette  formában. Továbbá ő a megalapítója, az úgynevezett „Régi szövegek iskolája” ( 古文經) néven ismert filológiai, szövegkritikai irányzatnak is.

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
  Loewe, Michael. The Former Han Dynasty. In The Cambridge History of China: Volume I: the Ch'in and Han Empires, 221 B.C. – A.D. 220, 103–222. Edited by Denis Twitchett and Michael Loewe. Cambridge: Cambridge University Press. .
  Needham, Joseph. Science and Civilisation in China. Mathematics and the Sciences of the Heavens and the Earth. (Vol.3.; coll.: Wang Ling). Cambridge University Press. 1959.

Külső hivatkozások 

Ókori kínai tudósok
Öngyilkos személyek
( adott neve : 子駿 ) a Nyugati Han-dinasztia idején élt kiváló tehetségű és sokoldalú tudós , csillagász , bibliográfus . Az ő nevéhez fűződik a ( pí ) elsőként történő kiszámítása Kínában . Az ugyancsak nagyformátumú tudós , fia . Élete kb. i. e.ben született . Apja a császári könyvtár megbecsült könyvtárosa , volt . Nevét , a császári Kínában szokásos névtabu miatt később ra ( 劉秀 ) változtatta . Karrierje a Nyugati Han-kor utolsó éveiben , és a Han-dinasztia folytonosságát rövid időre megakasztó -dinasztia ( i. sz.23 ) idején teljesedik ki . Noha kezdetben odaadó híve volt a trónbitorló és az új dinasztiát megalapító nak ( 王莽 ; i. e.– i. sz. de miután a seregei i. sz. júliusán vereséget szendvedtek , elfordult tőle , és részt vett egy ellene szervezett összeesküvésben . Amikor az összeesküvést leleplezték , az abban résztvevőket halálra ítélték , majd kivégezték. nem várta meg az ítéletet , több társához hasonlóan , öngyilkosságot követett el . Munkássága A Han-dinasztia híres reformpolitikusa , elrendelte , hogy a mértékegységeket egységesíteni kell az egész birodalomban . A rendszer kidolgozásának feladatát hajtotta végre . E megbízatása során elkészítette a mértékegységek rézetalonját , melyek definícióját törvénybe iktatták . A neki tulajdonított , és ( 嘉量斛 ) néven ismert etalont ma Pekingben őrzik . E munkája kapcsán állapította meg a pí értékét is1547-nek . Ekkor történt a matematika történetében először , hogy törvénybe foglalták a pí értékét . Matematikai eredményei később olyan kiváló tudósokat inspiráltak , mint 139 ) és század ) . a császári udvar csillagászaként elkészítette a dinasztia hivatalos naptárát is , de több , a bolygók mozgásával kapcsolatos fontos számítást is elvégzett . Matematikai és csillagászati munkássága mellett mindenképpen meg kell említeni a bibliográfusként végezett nagyszerű teljesítményét is , amely valójában az apja által megkezdett munka befejezése volt . Ő öntötte végleges formába a ( 《 七略 》 ) , vagyis a Hét kategória című bibliográfiát , amely később az ókori kínai írásbeliség , könyvészet legteljesebb bibliográfiájának , a nek az alapját képezte . Irodalmárként végzett eredményeinek sorában meg szokták említeni , hogy az ókori történeti műhöz , a , vagyis a Tavasz és ősz krónikájához , a által írt kommentár végleges címét , amelyen a konfuciánus kánonban is helyett kapott , ő rögzítette formában . Továbbá ő a megalapítója , az úgynevezett „ Régi szövegek iskolája” ( 古文經 ) néven ismert filológiai , szövegkritikai irányzatnak is . Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom Loewe , Michael . The Former Han Dynasty . In The Cambridge History of China : Volume I : the Ch'in and Han Empires, B.C. – A.D.222. Edited by Denis Twitchett and Michael Loewe . Cambridge : Cambridge University Press. \ . Needham , Joseph . Science and Civilisation in China . Mathematics and the Sciences of the Heavens and the Earth . ( Vol.3. ; coll . : Wang Ling ) . Cambridge University Press . Külső hivatkozások Ókori kínai tudósok Öngyilkos személyek