Upádána
Az upádána kifejezést egyaránt használják a hinduizmusban és a buddhizmusban.

A hinduizmusban az upádána Brahman anyagi megtestesülése.
A buddhizmusban az upádána a szenvedés létrejöttének egyik fontos láncszeme.

Buddhizmus

Az upádána a "ragaszkodás" és "telhetetlenség" szanszkrit és páli kifejezése, amelynek szó szerinti jelentése "üzemanyag". Az upádánát és a tanhát (létszomj, sóvárgás) a szenvedés két legfőbb okának tartják és ezek megszüntetése vezet a nirvánához.

A ragaszkodás fajtái
A Szutta-pitakában például, Gautama Buddha négyfajta ragaszkodást említ:
ragaszkodás az érzéki örömökhöz (kámupádána)
ragaszkodás helytelen nézetekhez (ditthupádána)
ragaszkodás szertartásokhoz (szilabbatupádána)
ragaszkodás az én-képzethez (attavadupádána).
Buddha azt állította, hogy más szekták is akár megfelelő elemzéssel szolgálnak az első három ragaszkodással kapcsolatban, egyedül ő magyarázta el az "én-képzethez" való ragaszkodást és az abból fakadó szenvedést.

Az Abhidharma és a szövegmagyarázatai a következő definíciókat adják:
ragaszkodás az érzéki örömökhöz: világi dolgok utáni ismételt sóvárgás.
ragaszkodás helytelen nézetekhez: mint például az eternalizmus (például, "a világ és az én örök") vagy a nihilizmus.
ragaszkodás szertartásokhoz: az abban való hit, hogy a szertartások és rituálék önmagukban elegendőek a megvilágosodáshoz.
ragaszkodás az én-képzethez: az én-képzetet és az én-nélküliséget (például a MN 44, illetve a szkandhákat és az anattát további szócikkek taglalják.
Buddhagósza szerint a négy ragaszkodási típus fenti felsorolása "finomság" szerinti csökkenő sorban állnak.

A ragaszkodás okozatainak egymástól való függése

Buddhagósza magyarázata szerint ezek a ragaszkodások okozati kapcsolatban állnak egymással a következőképpen:
ragaszkodás az én-képzethez: először azt feltételezi valaki, hogy állandó "énje" van.
ragaszkodás helytelen nézetekhez: ezután azt feltételezi, hogy örökké létezik, vagy ezután az élet után teljesen megsemmisül.
az ezekből következő viselkedési megnyilvánulások:
ragaszkodás szertartásokhoz: ha valaki azt feltételezi, hogy örökké létezik, szertartásokon keresztül igyekszik megtisztítani önmagát.
ragaszkodás az érzéki örömökhöz: ha valaki azt feltételezi, hogy ezután az élet után teljesen megsemmisül, akkor nem törődik a következő élettel és az érzéki örömökhöz ragaszkodik.

A ragaszkodási típusok ragsorolását a jobb oldali táblázat mutatja be.

A ragaszkodás megnyilvánulásai
A tudatosan ismerhető mentális élmények szintjén az Abhidharma az érzéki örömökhöz való ragaszkodást a "kapzsiság" (lobha) mentális tényezőjével valamint a további háromféle ragaszkodást a "helytelen nézet" (ditthi) mentális tényezőjével azonosítja. Ezáltal a tapasztalás szintjén a ragaszkodást az Abhidharmában ezeknek a mentális tényezőknek a négyrétű magyarázataként említik, ahogy azt a következő táblázat is mutatja:

Buddhagósza a ragaszkodás sóvárgástól való megkülönböztetéséhez a következő metaforát használja:
"A sóvárgás egy olyan tárgy utáni vágyódás, amelyet valaki még nem szerzett meg, ahogy a tolvaj kinyújtja a karját a sötétben; a ragaszkodás egy olyan tárgy fogvatartása, amelyet valaki már megszerzett, mint a tolvaj ellopott tárgya... [E]zek a szenvedés gyökerei a keresésnek és az őrzésnek köszönhetően."
Így például amikor Buddha a ragaszkodás "aggregátumáról beszél, akkor a fizikai, mentális és tudatos megragadásra és őrzésre utal, amelyekről tévesen azt képzeljük, hogy egyenlőek velünk vagy, hogy birtokoljuk azokat.

A szenvedés oksági láncának részeként
A négy nemes igazságban az első nemes igazság szerint a ragaszkodás (upádána, "a ragaszkodás aggregátumait illetően") a szenvedés egyik legfőbb megtapasztalása. A második nemes igazságban a ragaszkodás (tanhá) a szenvedés alapja. Tehát a ragaszkodás és a sóvárgás között okozati kapcsolat áll fent.

A függő keletkezés (pratitja-szamutpáda tizenkét-szemű oksági láncolatban, lásd még a tizenkét nidána), a ragaszkodás (upádána) a kilencedik oksági láncszem:

Az upádána (ragaszkodás) függ a sóvárgástól (tanhá mielőtt létrejöhetne.
"A sóvárgás feltétele mellett lép fel a ragaszkodás".

Az upádána (ragaszkodás) képezi az oksági láncolatban a létesülés (bhava) feltételét és alapját.
"A ragaszkodás a létesülés fellépésének a feltétele."

Buddhagósza szerint a sóvárgásból az érzéki örömökhöz való ragaszkodás keletkezik, amely azután függvénye lesz a létesülésnek.

Upádána mint üzemanyag
Richard F. Gombrich professzor több publikációjában is rámutat, hogy az upádána szó szerinti jelentése "tüzelőanyag", amit Buddha Tűzbeszéd (Áditta-parijája) (Vin I, 34-5; SN 35.28) metaforájához kapcsol. Ebben a példabeszédben Buddha azt mondja a szerzeteseknek (bhikkhuk), hogy minden ég. A minden alatt az öt érzékszervet és a tudatot, azok tárgyait, azok működéseit és az azokból származó érzéseket érti – gyakorlatilag a tapasztalások összességére vonatkozik. Ezek mind a kapzsiság, gyűlölet és nem tudás tüzében égnek.

A nidánák láncolatában a sóvárgás válik a létesülés (bhava) tüzelőanyagává. A tudat tűzként keres még több tüzelőanyagot, hogy életben maradjon, amely a tudat számára az érzéki élmények, emiatt Buddha óva int, hogy "védjük az észlelés kapuit".

Hinduizmus

Az upádána jelentése anyagi alap vagy okozat.

Kapcsolódó szócikkek
Anatta
Szkandha
Nekkhamma
pratítja-szamutpáda
A tizenkét nidána

Jegyzetek

Bibliográfia
Bodhi, Bhikku (2000a). A Comprehensive Manual of Abhidhamma: The Abhidhammattha Sangaha of Acariya Anuruddha. Seattle, WA: BPS Pariyatti Editions. 
Bodhi, Bhikkhu (ford.) (2000b). The Connected Discourses of the Buddha: A Translation of the Samyutta Nikaya. Boston: Wisdom Publications. 
Bodhi, Bhikkhu (szerk.) (2005). In the Buddha's Words: An Anthology of Discourses from the Pāli Canon.Boston: Wisdom Pubs. 
Buddhagósza, Bhadantācariya (ford. Bhikkhu Ñāṇamoli) (1999). The Path of Purification: Visuddhimagga. Seattle, WA: BPS Pariyatti Editions. 
Gombrich, Richard F. (2005). How Buddhism Began: The Conditioned Genesis of the Early Teachings. Routledge. 
Ñāṇamoli, Bhikkhu (ford.) & Bhikkhu Khantipalo (szerk.) (1993). Kukkuravatika Sutta: The Dog-duty Ascetic (MN 57). – http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.057.nymo.html
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1997a). Paticca-samuppada-vibhanga Sutta: Analysis of Dependent Co-arising (SN 12.2). – http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn12/sn12.002.than.html
Thánisszaró Bhikkhu (ford.) (1997). Samaññaphala Sutta: The Fruits of the Contemplative Life (DN 2). – http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.02.0.than.html
Thánisszaró Bhikkhu (2000). Life isn't just Suffering. – http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/thanissaro/lifeisnt.html
Walshe, Maurice O'Connell (ford.) (1995). The Long Discourses of the Buddha: A Translation of the Dīgha Nikāya. Somerville: Wisdom Publications.

Külső hivatkozások
Gazdaság a buddhizmusban

Buddhista fogalmak
Buddhista filozófia
Hinduizmus
Az upádána kifejezést egyaránt használják a hinduizmusban és a buddhizmusban . A hinduizmusban az upádána Brahman anyagi megtestesülése . A buddhizmusban az upádána a szenvedés létrejöttének egyik fontos láncszeme . Buddhizmus Az upádána a " ragaszkodás " és " telhetetlenség " szanszkrit és páli kifejezése , amelynek szó szerinti jelentése " üzemanyag " . Az upádánát és a tanhát ( létszomj , sóvárgás ) a szenvedés két legfőbb okának tartják és ezek megszüntetése vezet a nirvánához . A ragaszkodás fajtái A Szutta-pitakában például , Gautama Buddha négyfajta ragaszkodást említ : ragaszkodás az érzéki örömökhöz ( kámupádána ) ragaszkodás helytelen nézetekhez ( ditthupádána ) ragaszkodás szertartásokhoz ( szilabbatupádána ) ragaszkodás az én-képzethez ( attavadupádána) . Buddha azt állította , hogy más szekták is akár megfelelő elemzéssel szolgálnak az első három ragaszkodással kapcsolatban , egyedül ő magyarázta el az " én-képzethez " való ragaszkodást és az abból fakadó szenvedést . Az Abhidharma és a szövegmagyarázatai a következő definíciókat adják : ragaszkodás az érzéki örömökhöz : világi dolgok utáni ismételt sóvárgás . ragaszkodás helytelen nézetekhez : mint például az eternalizmus ( például , " a világ és az én örök " ) vagy a nihilizmus . ragaszkodás szertartásokhoz : az abban való hit , hogy a szertartások és rituálék önmagukban elegendőek a megvilágosodáshoz . ragaszkodás az én-képzethez : az én-képzetet és az én-nélküliséget ( például a MN illetve a szkandhákat és az anattát további szócikkek taglalják . Buddhagósza szerint a négy ragaszkodási típus fenti felsorolása " finomság " szerinti csökkenő sorban állnak . A ragaszkodás okozatainak egymástól való függése Buddhagósza magyarázata szerint ezek a ragaszkodások okozati kapcsolatban állnak egymással a következőképpen : ragaszkodás az én-képzethez : először azt feltételezi valaki , hogy állandó " énje " van . ragaszkodás helytelen nézetekhez : ezután azt feltételezi , hogy örökké létezik , vagy ezután az élet után teljesen megsemmisül . az ezekből következő viselkedési megnyilvánulások : ragaszkodás szertartásokhoz : ha valaki azt feltételezi , hogy örökké létezik , szertartásokon keresztül igyekszik megtisztítani önmagát . ragaszkodás az érzéki örömökhöz : ha valaki azt feltételezi , hogy ezután az élet után teljesen megsemmisül , akkor nem törődik a következő élettel és az érzéki örömökhöz ragaszkodik . A ragaszkodási típusok ragsorolását a jobb oldali táblázat mutatja be . A ragaszkodás megnyilvánulásai A tudatosan ismerhető mentális élmények szintjén az Abhidharma az érzéki örömökhöz való ragaszkodást a " kapzsiság " ( lobha ) mentális tényezőjével valamint a további háromféle ragaszkodást a " helytelen nézet " ( ditthi ) mentális tényezőjével azonosítja . Ezáltal a tapasztalás szintjén a ragaszkodást az Abhidharmában ezeknek a mentális tényezőknek a négyrétű magyarázataként említik , ahogy azt a következő táblázat is mutatja: Buddhagósza a ragaszkodás sóvárgástól való megkülönböztetéséhez a következő metaforát használja : " A sóvárgás egy olyan tárgy utáni vágyódás , amelyet valaki még nem szerzett meg , ahogy a tolvaj kinyújtja a karját a sötétben ; a ragaszkodás egy olyan tárgy fogvatartása , amelyet valaki már megszerzett , mint a tolvaj ellopott tárgya. . . [ E] zek a szenvedés gyökerei a keresésnek és az őrzésnek köszönhetően . " Így például amikor Buddha a ragaszkodás " aggregátumáról beszél , akkor a fizikai , mentális és tudatos megragadásra és őrzésre utal , amelyekről tévesen azt képzeljük , hogy egyenlőek velünk vagy , hogy birtokoljuk azokat . A szenvedés oksági láncának részeként A négy nemes igazságban az első nemes igazság szerint a ragaszkodás ( upádána , " a ragaszkodás aggregátumait illetően " ) a szenvedés egyik legfőbb megtapasztalása . A második nemes igazságban a ragaszkodás ( tanhá ) a szenvedés alapja . Tehát a ragaszkodás és a sóvárgás között okozati kapcsolat áll fent . A függő keletkezés ( pratitja-szamutpáda tizenkét-szemű oksági láncolatban , lásd még a tizenkét nidána ) , a ragaszkodás ( upádána ) a kilencedik oksági láncszem : Az upádána ( ragaszkodás ) függ a sóvárgástól ( tanhá mielőtt létrejöhetne . " A sóvárgás feltétele mellett lép fel a ragaszkodás " . Az upádána ( ragaszkodás ) képezi az oksági láncolatban a létesülés ( bhava ) feltételét és alapját . " A ragaszkodás a létesülés fellépésének a feltétele . " Buddhagósza szerint a sóvárgásból az érzéki örömökhöz való ragaszkodás keletkezik , amely azután függvénye lesz a létesülésnek . Upádána mint üzemanyag Richard F. Gombrich professzor több publikációjában is rámutat , hogy az upádána szó szerinti jelentése " tüzelőanyag " , amit Buddha Tűzbeszéd ( Áditta-parijája ) ( Vin I , SN28 ) metaforájához kapcsol . Ebben a példabeszédben Buddha azt mondja a szerzeteseknek ( bhikkhuk ) , hogy minden ég . A minden alatt az öt érzékszervet és a tudatot , azok tárgyait , azok működéseit és az azokból származó érzéseket érti – gyakorlatilag a tapasztalások összességére vonatkozik . Ezek mind a kapzsiság , gyűlölet és nem tudás tüzében égnek . A nidánák láncolatában a sóvárgás válik a létesülés ( bhava ) tüzelőanyagává . A tudat tűzként keres még több tüzelőanyagot , hogy életben maradjon , amely a tudat számára az érzéki élmények , emiatt Buddha óva int , hogy " védjük az észlelés kapuit " . Hinduizmus Az upádána jelentése anyagi alap vagy okozat . Kapcsolódó szócikkek Anatta Szkandha Nekkhamma pratítja-szamutpáda A tizenkét nidána Jegyzetek Bibliográfia Bodhi, Bhikku ) . A Comprehensive Manual of Abhidhamma : The Abhidhammattha Sangaha of Acariya Anuruddha . Seattle , WA: BPS Pariyatti Editions . Bodhi, Bhikkhu ( ford. ) ) . The Connected Discourses of the Buddha : A Translation of the Samyutta Nikaya . Boston : Wisdom Publications . Bodhi, Bhikkhu ( szerk . ) In the Buddha's Words : An Anthology of Discourses from the Pāli Canon.Boston: Wisdom Pubs . Buddhagósza, Bhadantācariya ( ford . Bhikkhu Ñāṇamoli ) The Path of Purification : Visuddhimagga . Seattle , WA: BPS Pariyatti Editions . Gombrich , Richard F. How Buddhism Began : The Conditioned Genesis of the Early Teachings . Routledge . Ñāṇamoli , Bhikkhu ( ford . ) & Bhikkhu Khantipalo ( szerk . ) Kukkuravatika Sutta : The Dog-duty Ascetic ( MN – http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.057.nymo.html Thánisszaró Bhikkhu ( ford. ) ) . Paticca-samuppada-vibhanga Sutta : Analysis of Dependent Co-arising ( SN2) . – http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn12/sn12.002.than.html Thánisszaró Bhikkhu ( ford . ) Samaññaphala Sutta : The Fruits of the Contemplative Life ( DN – http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.02.0.than.html Thánisszaró Bhikkhu Life isn't just Suffering. – http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/thanissaro/lifeisnt.html Walshe , Maurice O'Connell ( ford . ) The Long Discourses of the Buddha : A Translation of the Dīgha Nikāya . Somerville : Wisdom Publications . Külső hivatkozások Gazdaság a buddhizmusban Buddhista fogalmak Buddhista filozófia Hinduizmus