Szentlélek-plébániatemplom (Remetekertváros)
A Szentlélek-plébániatemplom 1937 és 1942 között épült római katolikus plébániatemplom az Esztergom-Budapesti főegyházmegyében, Budapest II. kerületének remetekertvárosi városrészében, a Máriaremetei úton. Tervezője Kismarty-Lechner Jenő volt, aki a templom formavilágát az ókeresztény bazilikákéhoz hasonlatosan álmodta meg. A templom a környékbeli lakosság katolikus részén kívül ellátja a budapesti francia közösség tagjait is.

Története 
A mai Remetekertváros az 1930-as évek elejéig jobbára beépítetlen külterületnek számított, a terület ettől fogva kezdett kiépülni. Az ide költözött lakosokban hamar felmerült az igény egy templom iránt, az első kápolna ezt követően Slachta Margit pesthidegkúti házában jött létre, a székesfehérvári egyházmegyei hatóság engedélyével. Időközben ide költözött Bozsik Pál nyugalmazott gyöngyösi plébános, aki rövidesen megkezdte egy önálló egyházközség szervezését és egy új, saját templom építésének előkészületeit.

A következő években országos gyűjtés indult, s az így összegyűlt adományok felhasználásával épült fel a remetekertvárosi Szentlélek-templom, az 1937 adventjében letett alapkőre, öt év alatt. Tervezője Kismarty-Lechner Jenő műépítész volt, aki „a Smaragdtemplom, a Szentlélek dicsőségére, a modern egyházépítészet diadalaként” álmodta meg a 712 m² alapterületű, 12 méter magas, kétezer fő befogadására alkalmas templomot, melynek főhajója őskeresztény bazilikát formáz, két mellékhajója pedig annak benépesülését szolgálja.

Az elválasztó árkádok oszlopait belülről 12 szentet ábrázoló kőszobor díszíti, ezek Vida Zoltán alkotásai. Az említett szobrokon felül Árkayné Sztehlo Lili üvegfestő, Feszty Masa, Pogány Géza, Molnár C. Pál festményei és mások műalkotásai ékesítik a templomot kívül-belül; orgonája az Angster orgona- és harmóniumgyár egyik utolsó remekműve.

A napjainkban is még szépülő templomot 1942. június 29-én Shvoy Lajos székesfehérvári megyés püspök szentelte fel. Akkoriban itt imádkozott a háború sok lengyel menekültje is, akik az építésből is kivették részüket. 1978-ban műemlékké nyilvánították. A magyarországi egyházmegyék 1990-es évekbeli határrendezése óta az Esztergom-Budapesti főegyházmegye kötelékébe tartozik.

A templom jelene 
Manapság a templom nemcsak a városrész és a tágabb környék katolikus vallású lakosait szolgálja ki, de a budapesti francia kolónia tagjai számára is bemutat heti egy szentmisét a templomban (vasár- és ünnepnapokon 11 órakor) dr. Papp Tamás plébános. Az altemplomban 500 sírhely és kolumbárium őrzi és várja az egyházközség és a közélet neves jótevőit, művészeit örök nyugalomra. A Szent Pál-kápolna a Manoljov család egyházművészeti gyűjteményének ad otthont.

A templom papjai 

Jelenleg
1995-2010 dr. Papp Tamás (aki a francia hívek lelkésze is)
Korábban
2007-2010 Varga János
2002-2007 Molnár István
1978–2002 Makó Dávid
1976-1977 dr. Albertini Péter
1960- Kenéz Rudolf
1951- Ásguthy József
1949- Bozsik Pál

Képgaléria

Források 

Budapest 20. századi katolikus templomai, kolostorai
Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái
Pesthidegkút
Historizáló építészet
A Szentlélek-plébániatemplomésközött épült római katolikus plébániatemplom az Esztergom-Budapesti főegyházmegyében , Budapest II. kerületének remetekertvárosi városrészében , a Máriaremetei úton . Tervezője Kismarty-Lechner Jenő volt , aki a templom formavilágát az ókeresztény bazilikákéhoz hasonlatosan álmodta meg . A templom a környékbeli lakosság katolikus részén kívül ellátja a budapesti francia közösség tagjait is . Története A mai Remetekertváros azas évek elejéig jobbára beépítetlen külterületnek számított , a terület ettől fogva kezdett kiépülni . Az ide költözött lakosokban hamar felmerült az igény egy templom iránt , az első kápolna ezt követően Slachta Margit pesthidegkúti házában jött létre , a székesfehérvári egyházmegyei hatóság engedélyével . Időközben ide költözött Bozsik Pál nyugalmazott gyöngyösi plébános , aki rövidesen megkezdte egy önálló egyházközség szervezését és egy új , saját templom építésének előkészületeit . A következő években országos gyűjtés indult , s az így összegyűlt adományok felhasználásával épült fel a remetekertvárosi Szentlélek-templom , azadventjében letett alapkőre , öt év alatt . Tervezője Kismarty-Lechner Jenő műépítész volt , aki „ a Smaragdtemplom , a Szentlélek dicsőségére , a modern egyházépítészet diadalaként” álmodta meg am² alapterületű,méter magas , kétezer fő befogadására alkalmas templomot , melynek főhajója őskeresztény bazilikát formáz , két mellékhajója pedig annak benépesülését szolgálja . Az elválasztó árkádok oszlopait belülrőlszentet ábrázoló kőszobor díszíti , ezek Vida Zoltán alkotásai . Az említett szobrokon felül Árkayné Sztehlo Lili üvegfestő , Feszty Masa , Pogány Géza , Molnár C. Pál festményei és mások műalkotásai ékesítik a templomot kívül-belül ; orgonája az Angster orgona- és harmóniumgyár egyik utolsó remekműve . A napjainkban is még szépülő templomot júniusén Shvoy Lajos székesfehérvári megyés püspök szentelte fel . Akkoriban itt imádkozott a háború sok lengyel menekültje is , akik az építésből is kivették részüket.ban műemlékké nyilvánították . A magyarországi egyházmegyékes évekbeli határrendezése óta az Esztergom-Budapesti főegyházmegye kötelékébe tartozik . A templom jelene Manapság a templom nemcsak a városrész és a tágabb környék katolikus vallású lakosait szolgálja ki , de a budapesti francia kolónia tagjai számára is bemutat heti egy szentmisét a templomban ( vasár- és ünnepnapokonórakor ) dr. Papp Tamás plébános . Az altemplombansírhely és kolumbárium őrzi és várja az egyházközség és a közélet neves jótevőit , művészeit örök nyugalomra . A Szent Pál-kápolna a Manoljov család egyházművészeti gyűjteményének ad otthont . A templom papjai Jelenleg 1995-2010 dr. Papp Tamás ( aki a francia hívek lelkésze is ) Korábban 2007-2010 Varga János 2002-2007 Molnár István 1978–2002 Makó Dávid 1976-1977 dr. Albertini Péter 1960- Kenéz Rudolf 1951- Ásguthy József 1949- Bozsik Pál Képgaléria Források Budapest századi katolikus templomai , kolostorai Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái Pesthidegkút Historizáló építészet