Dzsonang
A dzsonang (tibeti: ཇོ་ནང་, wylie: Jo-nang, vagy csonang, csonangpa) a tibeti buddhizmus egyik iskolája. Az eredetét a 12. századi Jumo Mikjo Dordzse mesterhez szokták kötni, azonban szélesebb körben tette ismertté Dolpopa Serap Gyalcen, aki eredetileg a szakja iskolában végezte tanulmányait. A dzsonang iskoláról úgy tartják, hogy a 17. században megszűnt, miután az 5. Dalai láma a dzsonang kolostorokat eretneknek kiáltotta ki és elkobozta a gelug iskolák részére.

Később a dzsonang iskola újból életre kelt és olyan központokat hoztak létre, amelyek aktívak maradtak a mai napig. Ma mintegy 5000 dzsonang szerzetes és apáca gyakorolja buddhizmust dzsonang kolostorokban.

Története
Künpang Tukdzsé Cöndrü (wylie: kun spangs thugs rje brtson 'grus, 1243-1313) épített egy kumbumot (más néven sztúpa-vihara) a Dzsomonang-völgyben, az ü-cangi Tasilhumpo kolostortól (mai Sigace) mintegy 160 km-re. A dzsonang hagyomány erről a kolostorról kapta a nevét, amelyet Dolpopa Serab Gyaltsen (1292–1361).

A dzsonang hagyomány két jellemző tanítást ötvöz a sentong filozófiai szemlélettel (a súnjatával kapcsolatban), valamint a Kálacsakra tantra Dro hagyományvonallal kapcsolatban. Ennek az ötvözetnek az eredetét Tibetben Jumo Mikjo Dordzse 11-12. századi buddhista mesterhez szokás kötni.

Azonban néhány évszázados függetlenség után, a 17. században a dzsonang rendet és a tanait megtámadta az 5. Dalai láma, aki a kolostorok többségét átalakította gelug renddé. Néhány rend így is túlélte titokban, elsősorban Kham és Amdo területeken. A rend központja a Dzamthang kolostor volt.

A dzsonang iskolából számos elismert buddhista tudós került ki, úgy mint például Dolpopa Serab Gyalcen, de a leghíresebb Taranatha (1575–1634) volt, aki nagy hangsúlyt fektetett a kálacsakra tantrára.

Miután a dzsonang kolostorokat és a gyakorlóit a gelug irányítású területeken erőszakkal áttérítették, a kálacsakra tanítások is átkerültek a gelug iskolába. Taranatha hatása a gelug gondolkodásra a mai napig folytatódik a 14. Dalai láma tanításain keresztül.

A dzsongpa elnyomásának filozófiai okai 
A gelug iskola támogatta ugyan a dzsongpa kálacsakra tanításait, viszont a dzsonang iskolában többen is követték a sentong filozófiai tanításokat, amely szerint csak a tiszta fény tudat, a tudat nem duális természete valós és minden más üresség (súnjata) természetű. A gelug iskola szerint viszont a rangtong nézetet vallotta, hogy minden jelenség természete üres és semmilyen dolog vagy folyamat (beleértve a tudatot és a tulajdonságait is) nem lehet minden mástól független azaz önmagában való.

A dzsonang iskola szerint a legvégső valóság ürességét nem szabad hasonlóan jellemezni, ahogy a látszólagos jelenségek ürességét, mivel az egy "tiszta fény mentális kontinuum", amelynek végtelen buddha tulajdonságai vannak. Minden hamistól mentes, de nem mentes a végtelen Buddha tulajdonságaitól, ami a belső természete.

A dzsonangpa elnyomásának politikai okai
A modern történészek két indokot találtak arra, hogy a gelug irányzat elnyomta a dzsonang irányzatot. Először, a dzsonangnak olyan politikai kapcsolatai voltak, amelyek bosszantották a gelug iskolát. A dzsonang és a kagyü történelmi szövetségben álltak a hatalmas Ü-Cang uralkodóházzal, amely a gelugpa és a dalai lámák versenytársa volt Közép-Tibet irányításáért. Ráadásul Taranatha halála után, a reinkarnációja egy közép-tibeti herceg fia lett, akin keresztül veszély helyzetbe került a gelug iskola.

A 14. Dalai láma így nyilatkozott erről (Clear Light Publishers, 207. o.):

Jelene
A dzsonangról nem sokkal ezelőttig úgy vélték, hogy egy eltűnt eretnek szekta volt. Emiatt nagyon meglepődtek a tibetológusok, amikor  rátaláltak még aktív dzsonang kolostorokra, köztük a központjuknak számító Cangva kolostorra, a szecsuani Zamtang megyében. Összesen mintegy 40 kolostort fedeztek fel, amelyekben közel 5000 szerzetes él.

Érdekes, hogy a dzsonang hagyományvonal legfőbb támogatója a száműzetésben élő 14. Dalai láma, aki épületeket adományozott a dzsonang iskola számára az indiai Himácsal Prades államban, Simla városban. A dalai láma mellett a Karma kagyü vonalhoz tartozó Karmapa is ellátogatott ebbe a központba.

A dzsonang hagyományt nemrég hivatalosan is bejegyezte a száműzetésben lévő tibeti kormány, mint a tibeti buddhizmus ötödik élő buddhista hagyomány. A 14. Dalai láma a mongol Dzsepcundamba Kutuktut (akit Taranatha reinkarnációjának tartanak) jelölte ki a dzsonang hagyomány vezetőjének.

Jegyzetek

Források
Mullin, G. The Fourteen Dalai Lamas: A Sacred Legacy of Reincarnation. .
Gruschke, A. (2000). The Jonangpa Order, szeminárium
Gruschke, Andreas (2001): "Monasteries of the forgotten Jonangpa". In: The Cultural Monuments of Tibet’s Outer Provinces: Amdo, vol. 2, White Lotus Press, Bangkok 2001, 71–80. o. 
Stearns, Cyrus (1999). The Buddha from Dolpo: A Study of the Life and Thought of the Tibetan Master Dolpopa Sherab Gyaltsen. State University of New York Press.  (hc);  (pbk)
Jeffrey Hopkins (ford.); Kevin Vose (szerk.) : Mountain Doctrine. Snow Lion, Ithaca, 2006.

Külső hivatkozások
Dzsonang alapítvány
A Dzsonang alapítvány blogja
A Tibetan Buddhista Rime Intézet - A Kálacsakra Dzsonang Őrzője
History of the Jonang Tradition - Nemzetközi Kálacsakra Hálózat
Theosophy in Tibet: The Teachings of the Jonangpa School by David Reigle
Main Takten Phuntsok Choeling Monastery, Shimla
Jonangpa in Russia

A tibeti buddhizmus iskolái
A dzsonang ( tibeti : ཇོ་ ནང ་ , wylie : Jo-nang , vagy csonang , csonangpa ) a tibeti buddhizmus egyik iskolája . Az eredetét a századi Jumo Mikjo Dordzse mesterhez szokták kötni , azonban szélesebb körben tette ismertté Dolpopa Serap Gyalcen , aki eredetileg a szakja iskolában végezte tanulmányait . A dzsonang iskoláról úgy tartják , hogy a században megszűnt , miután az Dalai láma a dzsonang kolostorokat eretneknek kiáltotta ki és elkobozta a gelug iskolák részére . Később a dzsonang iskola újból életre kelt és olyan központokat hoztak létre , amelyek aktívak maradtak a mai napig . Ma mintegydzsonang szerzetes és apáca gyakorolja buddhizmust dzsonang kolostorokban . Története Künpang Tukdzsé Cöndrü ( wylie : kun spangs thugs rje brtson 'grus,épített egy kumbumot ( más néven sztúpa-vihara ) a Dzsomonang-völgyben , az ü-cangi Tasilhumpo kolostortól ( mai Sigace ) mintegykm-re . A dzsonang hagyomány erről a kolostorról kapta a nevét , amelyet Dolpopa Serab Gyaltsen1361 ) . A dzsonang hagyomány két jellemző tanítást ötvöz a sentong filozófiai szemlélettel ( a súnjatával kapcsolatban ) , valamint a Kálacsakra tantra Dro hagyományvonallal kapcsolatban . Ennek az ötvözetnek az eredetét Tibetben Jumo Mikjo Dordzse századi buddhista mesterhez szokás kötni . Azonban néhány évszázados függetlenség után , a században a dzsonang rendet és a tanait megtámadta az Dalai láma , aki a kolostorok többségét átalakította gelug renddé . Néhány rend így is túlélte titokban , elsősorban Kham és Amdo területeken . A rend központja a Dzamthang kolostor volt . A dzsonang iskolából számos elismert buddhista tudós került ki , úgy mint például Dolpopa Serab Gyalcen , de a leghíresebb Taranatha1634 ) volt , aki nagy hangsúlyt fektetett a kálacsakra tantrára . Miután a dzsonang kolostorokat és a gyakorlóit a gelug irányítású területeken erőszakkal áttérítették , a kálacsakra tanítások is átkerültek a gelug iskolába . Taranatha hatása a gelug gondolkodásra a mai napig folytatódik a Dalai láma tanításain keresztül . A dzsongpa elnyomásának filozófiai okai A gelug iskola támogatta ugyan a dzsongpa kálacsakra tanításait , viszont a dzsonang iskolában többen is követték a sentong filozófiai tanításokat , amely szerint csak a tiszta fény tudat , a tudat nem duális természete valós és minden más üresség ( súnjata ) természetű . A gelug iskola szerint viszont a rangtong nézetet vallotta , hogy minden jelenség természete üres és semmilyen dolog vagy folyamat ( beleértve a tudatot és a tulajdonságait is ) nem lehet minden mástól független azaz önmagában való . A dzsonang iskola szerint a legvégső valóság ürességét nem szabad hasonlóan jellemezni , ahogy a látszólagos jelenségek ürességét , mivel az egy " tiszta fény mentális kontinuum " , amelynek végtelen buddha tulajdonságai vannak . Minden hamistól mentes , de nem mentes a végtelen Buddha tulajdonságaitól , ami a belső természete . A dzsonangpa elnyomásának politikai okai A modern történészek két indokot találtak arra , hogy a gelug irányzat elnyomta a dzsonang irányzatot . Először , a dzsonangnak olyan politikai kapcsolatai voltak , amelyek bosszantották a gelug iskolát . A dzsonang és a kagyü történelmi szövetségben álltak a hatalmas Ü-Cang uralkodóházzal , amely a gelugpa és a dalai lámák versenytársa volt Közép-Tibet irányításáért . Ráadásul Taranatha halála után , a reinkarnációja egy közép-tibeti herceg fia lett , akin keresztül veszély helyzetbe került a gelug iskola . A Dalai láma így nyilatkozott erről ( Clear Light Publishers , o . ) : Jelene A dzsonangról nem sokkal ezelőttig úgy vélték , hogy egy eltűnt eretnek szekta volt . Emiatt nagyon meglepődtek a tibetológusok , amikor rátaláltak még aktív dzsonang kolostorokra , köztük a központjuknak számító Cangva kolostorra , a szecsuani Zamtang megyében . Összesen mintegykolostort fedeztek fel , amelyekben közelszerzetes él . Érdekes , hogy a dzsonang hagyományvonal legfőbb támogatója a száműzetésben élő Dalai láma , aki épületeket adományozott a dzsonang iskola számára az indiai Himácsal Prades államban , Simla városban . A dalai láma mellett a Karma kagyü vonalhoz tartozó Karmapa is ellátogatott ebbe a központba . A dzsonang hagyományt nemrég hivatalosan is bejegyezte a száműzetésben lévő tibeti kormány , mint a tibeti buddhizmus ötödik élő buddhista hagyomány . A Dalai láma a mongol Dzsepcundamba Kutuktut ( akit Taranatha reinkarnációjának tartanak ) jelölte ki a dzsonang hagyomány vezetőjének . Jegyzetek Források Mullin , G. The Fourteen Dalai Lamas : A Sacred Legacy of Reincarnation. \ . Gruschke , A . The Jonangpa Order , szeminárium Gruschke , Andreas " Monasteries of the forgotten Jonangpa " . In : The Cultural Monuments of Tibet’s Outer Provinces : Amdo , vol . White Lotus Press, Bangkok80. o . Stearns , Cyrus The Buddha from Dolpo : A Study of the Life and Thought of the Tibetan Master Dolpopa Sherab Gyaltsen . State University of New York Press . ( hc ) ; ( pbk ) Jeffrey Hopkins ( ford . ) ; Kevin Vose ( szerk . ) \ : Mountain Doctrine . Snow Lion , Ithaca , Külső hivatkozások Dzsonang alapítvány A Dzsonang alapítvány blogja A Tibetan Buddhista Rime Intézet - A Kálacsakra Dzsonang Őrzője History of the Jonang Tradition - Nemzetközi Kálacsakra Hálózat Theosophy in Tibet : The Teachings of the Jonangpa School by David Reigle Main Takten Phuntsok Choeling Monastery , Shimla Jonangpa in Russia A tibeti buddhizmus iskolái