Zaton (Nin)
Zaton falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Ninhez tartozik.

Fekvése
Zára központjától 12 km-re északnyugatra, Nin központjától 3 km-re délnyugatra a Zárai-csatornában fekvő azonos nevű öböl partján fekszik. Kedvelt üdülőtelepülés, amely jellegzetes dalmát építészetéről, enyhe mediterrán éghajlatáról, érintetlen természeti értékeiről, kulturális és történelmi örökségéről nevezetes.

Története
A régészeti leletek tanúsága szerint Zaton területe már négyezer évvel ezelőtt a bronzkor elején is lakott volt. Ezt bizonyítja az a 136 sírhalom, amelyeket a falu határában tártak fel. Enona (a mai Nin) ókori kikötője (az egyik legnagyobb és leggazdagabb kikötői leletekkel rendelkező régészeti lelőhely az országban ebből a korszakból) is Zaton területén feküdt. A Kremenjač-foknál az itteni "Holiday Village" területén apály idején ma is jól kivehetők az ókori kikötői gát és az ókori épületek falainak maradványai. A kikötőben két, az i. e. 2. században elsüllyedt liburn hajót is találtak. A régészeti feltárások az 1960-as évek közepétől folynak itt nagyon gazdag leletanyaggal. A leletek az egyik feltárt hajóval együtt ma a nini régiségek múzeumában láthatók. Szintén ott látható a hajó egy rekonstruált példánya is. E lelet megtalálási helyétől nem messze, a zatoni autóskempingtől nyugatra találhatók a 6. századi háromhajós kora keresztény Szent András templom romjai. Az ókori kikötőből csatornát ástak a szigeten fekvő liburn településhez. Zaton település a 17. század végétől a török veszély elmúlása után velencei uralom alatt fejlődött ki fokozatosan. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 226, 1910-ben 479 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 2011-ben 580 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdaságból, állattartásból halászatból éltek. Ma már fő bevételi forrásuk a turizmusból származik.

Lakosság

Nevezetességei

A Szent Miklós templom Nin legismertebb szimbóluma a zatoni autóskempingtől 400 méterre keletre a Prahulja mezőn áll. Nagyon fontos hely a horvát királyok és a horvát történelem számára. A hagyomány szerint Ninben hét királyt koronáztak, akik a koronázás után kíséretükkel a Szent Miklós templomhoz lovagoltak és a templom dombjára fellovagolva kardjukkal a négy égtáj felé vágtak. A templom egy a környező mező fölé emelkedő halmon épült, ahonnan nagyszerű látványt nyújt a naplemente. Feltáratlan sírok is vannak itt. A templom 5,90 méter hosszú és 5,70 méter széles, belső magassága 6 méter, falai fél méter vastagok. A török veszély idején a templomot felül egy nyolc fokú bástyával erősítették meg, amely őrtoronyként szolgált. A templom a 11. század végén és a 12. század elején épült, a kora román építészeti stílus formájában egyedülálló képviselője.
A mai Zaton területén található az ókori Aenona kikötőjének maradványa, amely régészeti leleteinek gazdagságát tekintve az Adria keleti részének legnagyobb és legjelentősebb kikötőihez tartozik. A Kremenjac-foknál apály idején ma is jól látszanak az egykori kikötői gát és az ókori kikötői épületek maradványai. Az egykori kikötő területén a víz alatti régészeti kutatások során számos ókori lelet, a vitorlák kifeszítéséhez használt csigák, ékek, bőr vitorladarabok, cseréptöredékek, üvegtárgyak, tálak, tányérok, poharak, korsók, pénzek és ékszerek kerültek elő.
A zatoni autóskempingtől nyugatra találhatók a 6. századi háromhajós kora keresztény Szent András templom romjai. A templom valószínűleg a római kikötő épületeihez tartozott. A kora keresztény építészet egyik értékes emléke, melyet a 6. században építettek és többszöri újjáépítés után egészen a 16. századig betöltötte szakrális funkcióját, amikor Nin többi épületével együtt lerombolták.
A falutól nyugatra álló Kaštelina-tornyot a rajta található latin nyelvű tábla és címer tanúsága szerint 1593-ban Hanibal Cirysagus. Egyike annak a három toronynak, amelyeket a velenceiek Nin városának a török elleni védelmére építettek. Ma is több emelet magasságban áll.
A Kisboldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemploma 1670-ben épült, 1870-ben meghosszabbították, majd 1969-ben kereszt alaprajzúra bővítették.
Ókori liburn sírmalmok.

További információk
Zaton turisztikai irodájának honlapja 
Nin város hivatalos oldala  
Nin város információs oldala 
Nin turistakalauz 
Nin képes ismertető 
Nin ezeréves gazdag kultúrtörténeti öröksége

Jegyzetek

Zára megye települései
Zaton falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Ninhez tartozik . Fekvése Zára központjátólkm-re északnyugatra , Nin központjátólkm-re délnyugatra a Zárai-csatornában fekvő azonos nevű öböl partján fekszik . Kedvelt üdülőtelepülés , amely jellegzetes dalmát építészetéről , enyhe mediterrán éghajlatáról , érintetlen természeti értékeiről , kulturális és történelmi örökségéről nevezetes . Története A régészeti leletek tanúsága szerint Zaton területe már négyezer évvel ezelőtt a bronzkor elején is lakott volt . Ezt bizonyítja az asírhalom , amelyeket a falu határában tártak fel . Enona ( a mai Nin ) ókori kikötője ( az egyik legnagyobb és leggazdagabb kikötői leletekkel rendelkező régészeti lelőhely az országban ebből a korszakból ) is Zaton területén feküdt . A Kremenjač-foknál az itteni " Holiday Village " területén apály idején ma is jól kivehetők az ókori kikötői gát és az ókori épületek falainak maradványai . A kikötőben két , az i . e. században elsüllyedt liburn hajót is találtak . A régészeti feltárások azas évek közepétől folynak itt nagyon gazdag leletanyaggal . A leletek az egyik feltárt hajóval együtt ma a nini régiségek múzeumában láthatók . Szintén ott látható a hajó egy rekonstruált példánya is . E lelet megtalálási helyétől nem messze , a zatoni autóskempingtől nyugatra találhatók a századi háromhajós kora keresztény Szent András templom romjai . Az ókori kikötőből csatornát ástak a szigeten fekvő liburn településhez . Zaton település a század végétől a török veszély elmúlása után velencei uralom alatt fejlődött ki fokozatosan . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.benlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdaságból , állattartásból halászatból éltek . Ma már fő bevételi forrásuk a turizmusból származik . Lakosság Nevezetességei A Szent Miklós templom Nin legismertebb szimbóluma a zatoni autóskempingtőlméterre keletre a Prahulja mezőn áll . Nagyon fontos hely a horvát királyok és a horvát történelem számára . A hagyomány szerint Ninben hét királyt koronáztak , akik a koronázás után kíséretükkel a Szent Miklós templomhoz lovagoltak és a templom dombjára fellovagolva kardjukkal a négy égtáj felé vágtak . A templom egy a környező mező fölé emelkedő halmon épült , ahonnan nagyszerű látványt nyújt a naplemente . Feltáratlan sírok is vannak itt . A templom90 méter hosszú és70 méter széles , belső magasságaméter , falai fél méter vastagok . A török veszély idején a templomot felül egy nyolc fokú bástyával erősítették meg , amely őrtoronyként szolgált . A templom a század végén és a század elején épült , a kora román építészeti stílus formájában egyedülálló képviselője . A mai Zaton területén található az ókori Aenona kikötőjének maradványa , amely régészeti leleteinek gazdagságát tekintve az Adria keleti részének legnagyobb és legjelentősebb kikötőihez tartozik . A Kremenjac-foknál apály idején ma is jól látszanak az egykori kikötői gát és az ókori kikötői épületek maradványai . Az egykori kikötő területén a víz alatti régészeti kutatások során számos ókori lelet , a vitorlák kifeszítéséhez használt csigák , ékek , bőr vitorladarabok , cseréptöredékek , üvegtárgyak , tálak , tányérok , poharak , korsók , pénzek és ékszerek kerültek elő . A zatoni autóskempingtől nyugatra találhatók a századi háromhajós kora keresztény Szent András templom romjai . A templom valószínűleg a római kikötő épületeihez tartozott . A kora keresztény építészet egyik értékes emléke , melyet a században építettek és többszöri újjáépítés után egészen a századig betöltötte szakrális funkcióját , amikor Nin többi épületével együtt lerombolták . A falutól nyugatra álló Kaštelina-tornyot a rajta található latin nyelvű tábla és címer tanúsága szerintban Hanibal Cirysagus . Egyike annak a három toronynak , amelyeket a velenceiek Nin városának a török elleni védelmére építettek . Ma is több emelet magasságban áll . A Kisboldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemplomaben épült, ben meghosszabbították , majdben kereszt alaprajzúra bővítették . Ókori liburn sírmalmok . További információk Zaton turisztikai irodájának honlapja Nin város hivatalos oldala Nin város információs oldala Nin turistakalauz Nin képes ismertető Nin ezeréves gazdag kultúrtörténeti öröksége Jegyzetek Zára megye települései