Franz Carl Achard
Franz Carl Achard (Berlin, 1753. április 28. – Konary, Szilézia, 1821. április 20.) porosz természettudós. Neve az európai cukorrépa-termesztés és cukorgyártás megteremtőjeként ismert: a cukorrépa feldolgozásánál az alapelveket tekintve ma is az általa kidolgozott eljárást alkalmazzák.

Életpályája 
Poroszországban letelepedett francia hugenották leszármazottjaként született. Fizikai és kémiai tanulmányokat követően 23 évesen a berlini Tudományos Akadémia fizikai osztálya igazgatójának, Andreas Sigismund Marggrafnak a munkatársa lett. 1780-tól Achard II. Frigyes porosz király megbízásából a belföldi dohánytermesztés fejlesztésével foglalkozott. Az elért sikerek nyomán Frigyes élethossziglan 500 tallér éves járadékkal jutalmazta. 

Marggraf halála után, 1782-ben követte őt az igazgatói tisztségben, és többek között meteorológiával, galvanizmussal, kísérleti fizikával és elektromossággal foglalkozott. Készített egy optikai távírót is. Feltehetőleg tanára iratai között megtalálta azt a tanulmányt, amelyben bebizonyította, hogy a répában levő cukor azonos a nádcukorral, és 1784-től magas cukortartalmú répa termesztésével foglalkozott. Sikerült egy 5–6% cukortartalmú répát nemesítenie, amelyből aztán az úgynevezett fehér sziléziai cukorrépa, a mai cukorrépa-fajták őse származott.

1799-ben kidolgozott egy ipari eljárást a répacukor kinyerésére, és sürgősségi beadványban jelezte az uralkodónak. III. Frigyes Vilmos felismerte a találmány jelentőségét, és elrendelte az országban a cukorrépa nagybani termesztését, és birtokvásárlás céljára  tallérnyi jelzálogkölcsönt biztosított Achard részére. Az így megvásárolt birtokon, a sziléziai Kunernben (magyar forrásokban Cunern, ma Konary, Lengyelország) 1801-ben Achard irányítása alatt felépült az első európai cukorgyár. A gyár 1807-ig üzemelt, amikor is leégett. 1810-ben a király Achard érdemeinek elismeréseképpen töröltette a birtokról a jelzálogot, ugyanakkor kötelezte őt arra, hogy a gyárat tanműhellyé alakítsa át. 1812-1814-ben számos diákot oktattak itt a répacukor előállítási módszerére. 

Achard teljes életét a munkának szentelte; összesen 218 tanulmánya maradt fenn. A cukorgyártással kapcsolatos kísérleteiben az is motiválta, hogy elítélte a cukornád termesztésénél és a nádcukor gyártásnál a korban szokásosan alkalmazott rabszolgamunkát. 1800 és 1802 között az angol nádcukor-finomítók előbb  majd  tallért ajánlottak fel neki azért, hogy kijelentse, a répacukor nem azonos a nádcukorral, de állandó pénzzavara ellenére sem állt rá az alkura. A világtól elfelejtve hunyt el, de mindvégig meg volt győződve találmányának jelentőségéről.

1778-ben a Leopoldina Német Természettudományos Akadémia tagjává mint matematikus választották.

Főbb művei 
 Vorlesungen üb. Experimentalphysik, 4 Bde., 1790–92; 
 Anleitung zur Bereitung des Rohzuckers aus Rüben, 1800
 Kurze Geschichte der Beweise der Ausführbarkeit im Großen der Zuckerfabrication aus Runkelrüben, 1800
 Anleitung zum Anbau der Runkelrüben, 1803
 Ueber den Einfluß der Runkelrübenzuckerfabrication auf die Oeconomie, 1805
 Die europäische Zuckerfabrikation aus Runkelrüben, in Verbindung mit der Bereitung des Rums, des Essigs und eines Coffee-Surrogats aus ihren Abfällen, 3 Theile. 1809-es kiadás utánnyomása: Bartens, Berlin 1985, 
 Die Europäische Zuckerfabrication aus Runkelrüben in Verbindung mit d. Bereitung d. Branntweins, d. Rums, d. Essigs u. eines Kaffee-Surrogats aus ihren Abfällen, 1809 (2. kiadás 1812)
 Die Zucker- und Syrup-Fabrication aus Runkelrüben. Breslau 1810, 2. Aufl. 1813

Jegyzetek

Források 

 
 
 
 

Német kémikusok
Német fizikusok
Német biológusok
Cukoripar
1753-ban született személyek
1821-ben elhunyt személyek
A Leopoldina Német Természettudományos Akadémia tagjai
Franz Carl Achard ( Berlin , április – Konary , Szilézia , április ) porosz természettudós . Neve az európai cukorrépa-termesztés és cukorgyártás megteremtőjeként ismert : a cukorrépa feldolgozásánál az alapelveket tekintve ma is az általa kidolgozott eljárást alkalmazzák . Életpályája Poroszországban letelepedett francia hugenották leszármazottjaként született . Fizikai és kémiai tanulmányokat követőenévesen a berlini Tudományos Akadémia fizikai osztálya igazgatójának , Andreas Sigismund Marggrafnak a munkatársa lett.tól Achard II. Frigyes porosz király megbízásából a belföldi dohánytermesztés fejlesztésével foglalkozott . Az elért sikerek nyomán Frigyes élethossziglantallér éves járadékkal jutalmazta . Marggraf halála után, ben követte őt az igazgatói tisztségben , és többek között meteorológiával , galvanizmussal , kísérleti fizikával és elektromossággal foglalkozott . Készített egy optikai távírót is . Feltehetőleg tanára iratai között megtalálta azt a tanulmányt , amelyben bebizonyította , hogy a répában levő cukor azonos a nádcukorral , éstől magas cukortartalmú répa termesztésével foglalkozott . Sikerült egy6 % cukortartalmú répát nemesítenie , amelyből aztán az úgynevezett fehér sziléziai cukorrépa , a mai cukorrépa-fajták őse származott . 1799-ben kidolgozott egy ipari eljárást a répacukor kinyerésére , és sürgősségi beadványban jelezte az uralkodónak . III. Frigyes Vilmos felismerte a találmány jelentőségét , és elrendelte az országban a cukorrépa nagybani termesztését , és birtokvásárlás céljára tallérnyi jelzálogkölcsönt biztosított Achard részére . Az így megvásárolt birtokon , a sziléziai Kunernben ( magyar forrásokban Cunern , ma Konary , Lengyelország) ben Achard irányítása alatt felépült az első európai cukorgyár . A gyárig üzemelt , amikor is leégett.ben a király Achard érdemeinek elismeréseképpen töröltette a birtokról a jelzálogot , ugyanakkor kötelezte őt arra , hogy a gyárat tanműhellyé alakítsa át.ben számos diákot oktattak itt a répacukor előállítási módszerére . Achard teljes életét a munkának szentelte ; összesentanulmánya maradt fenn . A cukorgyártással kapcsolatos kísérleteiben az is motiválta , hogy elítélte a cukornád termesztésénél és a nádcukor gyártásnál a korban szokásosan alkalmazott rabszolgamunkát.ésközött az angol nádcukor-finomítók előbb majd tallért ajánlottak fel neki azért , hogy kijelentse , a répacukor nem azonos a nádcukorral , de állandó pénzzavara ellenére sem állt rá az alkura . A világtól elfelejtve hunyt el , de mindvégig meg volt győződve találmányának jelentőségéről . 1778-ben a Leopoldina Német Természettudományos Akadémia tagjává mint matematikus választották . Főbb művei Vorlesungen üb . Experimentalphysik , Bde.,92 ; Anleitung zur Bereitung des Rohzuckers aus Rüben , Kurze Geschichte der Beweise der Ausführbarkeit im Großen der Zuckerfabrication aus Runkelrüben , Anleitung zum Anbau der Runkelrüben , Ueber den Einfluß der Runkelrübenzuckerfabrication auf die Oeconomie , Die europäische Zuckerfabrikation aus Runkelrüben , in Verbindung mit der Bereitung des Rums , des Essigs und eines Coffee-Surrogats aus ihren Abfällen,Theile.es kiadás utánnyomása: Bartens , Berlin Die Europäische Zuckerfabrication aus Runkelrüben in Verbindung mit d. Bereitung d. Branntweins , d . Rums , d . Essigs u. eines Kaffee-Surrogats aus ihren Abfällen,( 2. kiadás Die Zucker- und Syrup-Fabrication aus Runkelrüben . Breslau Aufl . Jegyzetek Források Német kémikusok Német fizikusok Német biológusok Cukoripar 1753-ban született személyek 1821-ben elhunyt személyek A Leopoldina Német Természettudományos Akadémia tagjai