Vencseng hercegnő
Vencseng hercegnő (tibeti: Mung-csang Kungco; kínai: 文成公主, pinjin: Vencseng Kongcsu; 628–680/2), családneve Li, a kínai Tang-dinasztia királyi klánjának egy kevésbé jelentős ágának tagja volt. 641-ben Tang Taj-cung kínai császár beleegyezésével hozzáment Tibet királyához Szongcen Gampo-hoz, érdekházasságot kötve ezzel a két ország között. Tibetben elterjedt elnevezése Gyasza, azaz „kínai feleség”.

Az életének nagy részét legendák színezik, amelyet propaganda célokra használtak. A Tang-dinasztia korából származó kínai források szerint Vencseng hercegnő vezette be Tibetbe a kínai kultúrát, a tibeti források szerint pedig a király másik feleségével, a nepáli Bhrikuti hercegnővel együtt, ketten voltak felelősek a buddhizmus Tibetben történő megalapításában. A hagyományos tibeti történészek mindkét feleséget Tárá, az együttérzés istennőjének az újjászületésének tekintik.

Kulturális jelentősége 

Szongcen Gampo és Vencseng abban a reményben kötöttek házasságot, hogy ezzel támogatják Tibet és Kína harmonikus kapcsolatát. Széles körben úgy tartják, hogy a két külföldi hercegnővel kötött érdekházassággal jelentős buddha-szobrok érkeztek Tibet területére és a két nő közbenjárására épülhetett meg a  Dzsokhang templomegyüttes Lhásza városában. A Vencseng hercegnő utazásáról és későbbi életéről szóló történetek legendákká nőtték ki magukat és már nehéz elválasztani a valósat a kitalálttól.

A kínai kultúrán és a buddhizmuson kívül Vencseng hercegnő kereskedelmi szerződések és a selyemúton való biztonságos közlekedés ígéreteit is magával vitte Tibetbe. A hozománya nem csupán rengeteg aranyból állt, hanem finom bútorokból, selymekből, porcelánokból, könyvekből, ékszerekből, hangszerekből és orvosi könyvekből. Ráadásul új mezőgazdasági módszerek, földművelő, szövő- és egyéb eszközök is beáramlottak a himalájai ország területére.

A kínai források szerint Vencsenggel érkezett a kínai kultúra Tibetbe, a tibeti források azonban ezt nem támasztják alá. A tibetiek úgy hiszik, hogy Szongcen Gampo mozdította előre a technikai és társadalmi fejlődést azzal, hogy a főváros székhelyét áttette Lhászába és hatalmas birodalmat épített.

Szintén Vencseng hercegnőhöz kapcsolják a Nedong-megyében található Tradruk templom alapítását is. Egy Vencseng névvel díszített thangkát a mai napig őriznek az egyik kápolnájában.

Vencseng hagyatéka ma is tovább él. Költők generációi zengtek neki himnuszokat. Évente két hagyományos ünnepnapon, a negyedik és a tizedik holdhónap 15. napján, az ő tiszteletére énekelnek és táncolnak a tibeti emberek.

Jegyzetek

Források

További információk

Külső hivatkozások
 A Dzsokhang templom története

Tibet történelme
628-ban született személyek
680-ban elhunyt személyek
Vencseng hercegnő ( tibeti : Mung-csang Kungco ; kínai : 文成公主 , pinjin : Vencseng Kongcsu;680/2 ) , családneve Li , a kínai Tang-dinasztia királyi klánjának egy kevésbé jelentős ágának tagja volt.ben Tang Taj-cung kínai császár beleegyezésével hozzáment Tibet királyához Szongcen Gampo-hoz , érdekházasságot kötve ezzel a két ország között . Tibetben elterjedt elnevezése Gyasza , azaz „ kínai feleség” . Az életének nagy részét legendák színezik , amelyet propaganda célokra használtak . A Tang-dinasztia korából származó kínai források szerint Vencseng hercegnő vezette be Tibetbe a kínai kultúrát , a tibeti források szerint pedig a király másik feleségével , a nepáli Bhrikuti hercegnővel együtt , ketten voltak felelősek a buddhizmus Tibetben történő megalapításában . A hagyományos tibeti történészek mindkét feleséget Tárá , az együttérzés istennőjének az újjászületésének tekintik . Kulturális jelentősége Szongcen Gampo és Vencseng abban a reményben kötöttek házasságot , hogy ezzel támogatják Tibet és Kína harmonikus kapcsolatát . Széles körben úgy tartják , hogy a két külföldi hercegnővel kötött érdekházassággal jelentős buddha-szobrok érkeztek Tibet területére és a két nő közbenjárására épülhetett meg a Dzsokhang templomegyüttes Lhásza városában . A Vencseng hercegnő utazásáról és későbbi életéről szóló történetek legendákká nőtték ki magukat és már nehéz elválasztani a valósat a kitalálttól . A kínai kultúrán és a buddhizmuson kívül Vencseng hercegnő kereskedelmi szerződések és a selyemúton való biztonságos közlekedés ígéreteit is magával vitte Tibetbe . A hozománya nem csupán rengeteg aranyból állt , hanem finom bútorokból , selymekből , porcelánokból , könyvekből , ékszerekből , hangszerekből és orvosi könyvekből . Ráadásul új mezőgazdasági módszerek , földművelő , szövő- és egyéb eszközök is beáramlottak a himalájai ország területére . A kínai források szerint Vencsenggel érkezett a kínai kultúra Tibetbe , a tibeti források azonban ezt nem támasztják alá . A tibetiek úgy hiszik , hogy Szongcen Gampo mozdította előre a technikai és társadalmi fejlődést azzal , hogy a főváros székhelyét áttette Lhászába és hatalmas birodalmat épített . Szintén Vencseng hercegnőhöz kapcsolják a Nedong-megyében található Tradruk templom alapítását is . Egy Vencseng névvel díszített thangkát a mai napig őriznek az egyik kápolnájában . Vencseng hagyatéka ma is tovább él . Költők generációi zengtek neki himnuszokat . Évente két hagyományos ünnepnapon , a negyedik és a tizedik holdhónap napján , az ő tiszteletére énekelnek és táncolnak a tibeti emberek . Jegyzetek Források További információk Külső hivatkozások A Dzsokhang templom története Tibet történelme 628-ban született személyek 680-ban elhunyt személyek