Budak (Stankovci)
Budak falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Stankovcihoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 42, közúton 53 km-re délkeletre, Šibeniktől légvonalban 27, közúton 32 km-re északnyugatra, Dalmácia északi részén fekszik.

Története
A mai Budak helyén valószínűleg már a horvátok betelepülése után falu állt. Ezt igazolja a falu temploma, melyet eredetileg a kora középkorban építettek és körítőfalában is több, növényi ornamentikával díszített faragott középkori kőtöredék látható befalazva. A Horvát Királyság, majd a 12. századtól Magyar Királyság része volt. 1409-ben Dalmáciával együtt a velenceiek vásárolták meg Nápolyi László magyar ellenkirálytól. A falu a feletti álló toronnyal együtt 1538-ban került török kézre. A lakosság elmenekült. 1683-ban szabadult fel a török uralom alól. 1797-ig a Velencei Köztársasághoz tartozott. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 180, 1910-ben 350 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után horvát csapatok vonultak be a településre, amely ezzel visszatért Horvátországhoz. A településnek 2011-ben 402 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
A falutól északkeletre emelkedő magaslaton álló budaki kerektorony romja a török háborúk emléke. Stankovci és Velim hasonló erősségeivel együtt a 16. – 17. században határvédelmi rendszer része volt. Később jelentősége megszűnt és sorsára hagyták. Alatta található a falu új temetője.
Szent Katalin tiszteletére szentelt temploma nagyon régi, de később újjáépített épület. Az eredeti templom még a kora középkorban az óhorvát időkben épült, a mai templomot a 18. században építették. A templom egyhajós, négyszög alaprajzú épület, a homlokzat feletti harangépítményben egy harang látható. A templom tetőzetét 1982-ben cserélték ki, amikor az épületet utoljára megújították. Berendezésének legértékesebb darabja a márvány oltár rajta a védőszent szobrával. A templom körül régi temető található, melynek körítőfalában régi faragott kövek töredékei találhatók. A templom és környezetének régészeti feltárása még nem történt meg.
A Szent József templomot 1982-ben építették. Csak Szent József ünnepén és temetések alkalmával tartanak miséket benne.

Jegyzetek

További információk
 Stankovci község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Zára megye települései
Budak falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Stankovcihoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re délkeletre , Šibeniktől légvonalban közútonkm-re északnyugatra , Dalmácia északi részén fekszik . Története A mai Budak helyén valószínűleg már a horvátok betelepülése után falu állt . Ezt igazolja a falu temploma , melyet eredetileg a kora középkorban építettek és körítőfalában is több , növényi ornamentikával díszített faragott középkori kőtöredék látható befalazva . A Horvát Királyság , majd a századtól Magyar Királyság része volt.ben Dalmáciával együtt a velenceiek vásárolták meg Nápolyi László magyar ellenkirálytól . A falu a feletti álló toronnyal együttban került török kézre . A lakosság elmenekült.ban szabadult fel a török uralom alól.ig a Velencei Köztársasághoz tartozott . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után horvát csapatok vonultak be a településre , amely ezzel visszatért Horvátországhoz . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A falutól északkeletre emelkedő magaslaton álló budaki kerektorony romja a török háborúk emléke . Stankovci és Velim hasonló erősségeivel együtt a – században határvédelmi rendszer része volt . Később jelentősége megszűnt és sorsára hagyták . Alatta található a falu új temetője . Szent Katalin tiszteletére szentelt temploma nagyon régi , de később újjáépített épület . Az eredeti templom még a kora középkorban az óhorvát időkben épült , a mai templomot a században építették . A templom egyhajós , négyszög alaprajzú épület , a homlokzat feletti harangépítményben egy harang látható . A templom tetőzetétben cserélték ki , amikor az épületet utoljára megújították . Berendezésének legértékesebb darabja a márvány oltár rajta a védőszent szobrával . A templom körül régi temető található , melynek körítőfalában régi faragott kövek töredékei találhatók . A templom és környezetének régészeti feltárása még nem történt meg . A Szent József templomotben építették . Csak Szent József ünnepén és temetések alkalmával tartanak miséket benne . Jegyzetek További információk Stankovci község hivatalos oldala A spliti ferences rendtartomány honlapja Zára megye települései