Szjumszi
Szjumszi () falu Oroszországban, Udmurtföldön, a Szjumszi járás székhelye.
		
Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Udmurtföld nyugati részén, a Kilmez középső folyásának völgyében, a Kazany–Perm közötti főút mentén fekszik. A járás területének legnagyobb részét erdő borítja, a falu gazdaságának is fontos része az erdőgazdálkodás, a fakitermelés.

Története 
A település az 1759. évi összeírásban szerepel először, bár ennél jóval korábban keletkezhetett. A falu (szelo) alapítását azonban az első templom felépítéséhez kötik, ami 1826-ban történt. Ez a fatemplom éppen akkor égett le, amikor a kőből emelt új templom 1839-ben elkészült.

A település a régi szibériai út (Szibirszkij trakt) mentén feküdt. Határában szerény emlékkő áll Alekszandr Nyikolajevics Ragyiscsev orosz író tiszteletére, akit szintén ezen az úton vittek száműzetésének helyére; meg is említette a falut útinaplójában. Fennmaradt a falu néhány kisebb kereskedőháza is abból az időből.

A járást 1929-ben alapították. A világháború idején, 1943-ban a járáshoz tartozó Kilmez falu környékén hadifoglyok és politikaiak dolgoztatásával hatalmas erdőirtást végeztek, mert tüzelőanyagra volt szükség az izsevszki gyárakban. A munkát a járási székhelyről irányították, a folyón leúsztatott fát a falunál rakták vagonba. A korábban csak Uváig megépített vasútvonalat akkor és abból a célból hosszabbították meg Kilmezig. Az erdőirtás jóval a háború után is folytatódott. Személyvonatok a vasútvonalon már régóta nem közlekednek.

Jegyzetek

Források 

Udmurtföld települései
Szjumszi ( ) falu Oroszországban , Udmurtföldön , a Szjumszi járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Udmurtföld nyugati részén , a Kilmez középső folyásának völgyében , a Kazany–Perm közötti főút mentén fekszik . A járás területének legnagyobb részét erdő borítja , a falu gazdaságának is fontos része az erdőgazdálkodás , a fakitermelés . Története A település az évi összeírásban szerepel először , bár ennél jóval korábban keletkezhetett . A falu ( szelo ) alapítását azonban az első templom felépítéséhez kötik , amiban történt . Ez a fatemplom éppen akkor égett le , amikor a kőből emelt új templomben elkészült . A település a régi szibériai út ( Szibirszkij trakt ) mentén feküdt . Határában szerény emlékkő áll Alekszandr Nyikolajevics Ragyiscsev orosz író tiszteletére , akit szintén ezen az úton vittek száműzetésének helyére ; meg is említette a falut útinaplójában . Fennmaradt a falu néhány kisebb kereskedőháza is abból az időből . A járástben alapították . A világháború idején, ban a járáshoz tartozó Kilmez falu környékén hadifoglyok és politikaiak dolgoztatásával hatalmas erdőirtást végeztek , mert tüzelőanyagra volt szükség az izsevszki gyárakban . A munkát a járási székhelyről irányították , a folyón leúsztatott fát a falunál rakták vagonba . A korábban csak Uváig megépített vasútvonalat akkor és abból a célból hosszabbították meg Kilmezig . Az erdőirtás jóval a háború után is folytatódott . Személyvonatok a vasútvonalon már régóta nem közlekednek . Jegyzetek Források Udmurtföld települései