Z. Gács György
Z. Gács György (Budapest, 1914. október 18. – Budapest, 1978. május 1.) kétszeres Munkácsy-díjas magyar festő- és iparművész.

Életpályája 
Z. Gács György építészethez kötődő családba született. Anyai nagyapja az a Palóczi Antal építész volt, aki a modern urbanisztikai gondolkodás, a vasbeton alkalmazásának első hazai szószólója volt. A fiú előbb Vaszary János és Szőnyi István szabadiskolájában tanult, és 1934-ben bekapcsolódott a Szocialista Képzőművészek Csoportjának munkájába. 1935-ben felvételt nyert a Képzőművészeti Főiskolára. Festőművészetet tanult, ahol Benkhard Ágost, majd 1937-től Szőnyi István tanítványa volt. 1940-ben végzett, szakdolgozatának címe Az építészet és a festészet mai alakulása volt. A munka a Bauhaus szellemében íródott, és mintegy előre jelezte a művész majdani érdeklődését, illetve munkásságának jövőbeli alakulását. Egyelőre azonban még jó ideig táblaképeket festett, és már 1939-től részt vett különböző csoportos kiállításokon. A figyelmet az 1942-es Balatoni Ösztöndíjasok Kiállításán keltette fel maga iránt. Ennek ellenére első önálló kiállítását csak 1957-ben rendezhette meg.

1940–1944 között egy ipari tanonciskolában, majd 1945–1953 között a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskolában tanított, ahol Báthory Júliával közösen megszervezte a középszintű üvegtervező oktatást. 1950–1952 között az intézmény igazgatója volt. 1949-ben részt vett a Képzőművészeti Alap és a Képzőművészek Szövetségének megalapításában és tevékenységében. 1953-ban megjelent A festészet technológiája című könyve. Ebben az évben az Iparművészeti Főiskola tanára lett, és a díszítőfestő tanszak vezetőjeként létrehozta az üvegtanszéket. 1965-től haláláig a Szilikátipari Tervező tanszék vezetője volt. Közben, 1962–1978 között a Képzőművészeti Főiskolán is tanított. 1979-ben, már halála után jelent meg a számos társszerzővel közösen írt, A képzőművészet iskolája 2. kötete, amelyben A rajz és a festészet új eszközei című fejezet az ő munkája.

Munkássága 
Művészetében az 1960-as évek végéig a festészet, a grafika volt a meghatározó. Festészetének gyakori műfaja a tájkép és a portré, linómetszeteiben politikai tartalmat is fel lehet fedezni. Az 1967-es szombathelyi kiállításon az anyagát még a táblaképek és a grafika uralt, de már megjelent egy építészettel kapcsolatos anyag is. A következő évben viszont már nem állít ki festményt: betonkép, zománckép, üvegplasztika, domborított vörösréz és kerámia foglalja el a helyüket. Z. Gács művészetében új fejezet kezdődött, amely azonban logikusan következett addigi életművéből, gondolkodásából. „Különösen Picasso óta a művésznek teljes szabadsága van, hogy olyan anyagot, eszközt használjon, amit éppen a legalkalmasabbnak vél érzése, fantáziája kifejezésére” – mondta. Különösen kedvelte az üveget. Első megbízatása a dunaújvárosi művelődési központ kupolája volt (1953–1955), ami még a hagyományosnak mondható technikával (egyben a kor stílusjegyeit magán viselve) készült, de a kecskeméti Aranyhomok szállodába már síküveg alapra ragasztott színes mozaikot tervezett. A technika megváltozásából következően egyúttal a nonfiguratív ábrázolás felé is fordult. Épületekhez készült munkáit mindig a gyakorlathoz igazította, praktikus célt szolgáltak. Ezzel aratott sikert az 1969-es nürnbergi konstruktivista biennálén is. Üvegkompozíciói lassan kinőttek a síkból, körüljárható szobrokat, plasztikákat kezdett készíteni. Az egymáshoz ragasztott üveglapokból felépített, gondosan kimunkált testek, kockák szinte felbontják magukat, mert az átlátszó üveg – a fénytörés törvényei értelmében – különböző színű alakzatokra bomlik. Készített olyan üvegkompozíciót is, ahol színes elemeket vagy fémet is közbeiktatott, ezzel is fokozva színek játékát, s így a kompozíció a nap minden órájában más és más arcát mutatta. „Üvegkompozíciói … kinetikus tartalmat rejtenek” – vette észre már ekkor Frank János  művészettörténész. Innen már valóban csak egy lépés volt a kinetikus szobrok megtalálása, első mobiljának címe: A kortárs építészet üdvözlése. Ezzel új műfajt honosított meg Magyarországon.

Z. Gács György minden anyagot előítéletektől mentesen, szívesen kipróbáló mesterember volt. Kiállt a művészet különböző ágainak egysége, sőt a tudomány és a művészet szövetsége mellett. Sok mindent ő fedezett fel itthon, lerakta az alapokat, amit aztán mások bontottak ki, fejlesztettek tovább. Meghonosította a vaszománcot, elindította az művészeti üvegképzést, faliképet készített betonból és égetett tufából, és ő indította el a kinetikus vagy mobil szobrászatot.

Kiállításai

Egyéni kiállítások 
 1957 – Fényes Adolf Terem, Budapest
 1967 – Savaria Múzeum, Szombathely
 1967 – Xántus János Múzeum, Győr
 1968 – Bakony Múzeum, Veszprém
 1968 – Kuny Domonkos Múzeum, Tata
 1968 – Kulturális Kapcsolatok Intézete, Budapest
 1969 – Művelődési Ház, Gyöngyös
 1969 – Déryné Művelődési Ház, Jászberény
 1970–71 – Iparművészeti Múzeum, Budapest
 1974 – Nagytétényi Kastélymúzeum, Budapest
 1976 – Vármúzeum, Esztergom
 1976 – Városi Művelődési Központ, Hajdúböszörmény
 1979 – Kossuth Lajos Tudományegyetem, Debrecen
 1979 – Szentendrei Képtár
 1985 – Bartók 32 Galéria, Budapest

Csoportos kiállítások 
 1939–40 – Szinyei Fiatalok
 1940 – Balatoni Őszi Tárlat
 1940 – XVI. Tavaszi Szalon
 1942 – Balatoni Ösztöndíjasok Kiállítása. Nemzeti Szalon
 1943 – Képzőművészek Új Társasága (KÚT) kiállítás
 1944 – Csoportkiállítás
 1945 – Az első Szabad Nemzeti Kiállítás. Régi Műcsarnok, Budapest
 1946 – A magyar képzőművészetért. Ernst Múzeum, Budapest
 1947 – Képzőművészetünk a felszabadulás óta. Fővárosi Képtár, Budapest
 1947 – Magyar Pedagógusok Szabad Szakszervezetének 1. Képzőművészeti kiállítása
 1947 – Fókusz Galéria 2. kiállítása
 1948 – Fővárosi Képtár XXXV. kiállítása
 1948 – Stockholmi grafikai kiállítás, Nemzeti Múzeum, Stockholm
 1948 – Képzőművészet, iparművészet és fotó. Fővárosi Képtár, Budapest
 1948 – Száz magyar művész alkotásai. Fővárosi Képtár, Budapest
 1948 – A magyar grafika 100 éve. Fővárosi Képtár, Budapest
 1949 – Budai képzőművészek csoportja. Magyar Munkásmozgalmi Múzeum, Budapest
 1950 – Pedagógusok Szakszervezetének kiállítása
 1950 – 1. Magyar Képzőművészeti kiállítás. Műcsarnok, Budapest
 1952 – I. Országos Iparművészeti kiállítás. Ernst Múzeum, Budapest
 1955 – II. Országos Iparművészeti kiállítás. Műcsarnok, Budapest
 1955 – 6. Magyar Képzőművészeti kiállítás. Tornyai János Múzeum, Hódmezővásárhely
 1957 – Tudományos Ismeretterjesztő Társulat. Szombathely
 1959 – Tavaszi Tárlat. Műcsarnok, Budapest
 1962 – 9. Vásárhelyi őszi tárlat. Tornyai János Múzeum, Hódmezővásárhely
 1964 – Szocialista Képzőművészek Csoportjának kiállítása 1934–1944. Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
 1964 – 11. Vásárhelyi őszi tárlat. Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
 1965 – Magyar képzőművészek a fasizmus ellen. Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
 1965 – Művészet és ellenállás Európában. Bologna, Torino
 1965 – 10. Magyar Képzőművészeti kiállítás. Műcsarnok, Budapest
 1965 – Húsz év szerzeményei. Tornyai János Múzeum, Hódmezővásárhely
 1965 – 12. Vásárhelyi Őszi Tárlat. Tornyai János Múzeum, Hódmezővásárhely
 1968 – 11. Magyar Képzőművészeti kiállítás. Műcsarnok, Budapest
 1968 – 15. Vásárhelyi Őszi Tárlat. Tornyai János Múzeum, Hódmezővásárhely
 1969 – Konstruktív Művészeti Biennále. Nürnberg
 1971 – Új művek. Műcsarnok, Budapest
 1971 – I. Országos Zománcművészeti Biennále. Salgótarján
 1972 – Konstruktivista tendenciák a magyar művészetben. Dallas Terem, Bukarest
 1972 – Modern művészet. Łódź
 1972 – Murális tervek és anyagkísérletek. Iparterv
 1974 – Vásárhelyi tárlat. Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
 1974 – Mai Magyar Iparművészet II. Iparművészeti Múzeum, Budapest
 1975 – Jubileumi Képzőművészeti kiállítás. Műcsarnok, Budapest
 1977 – A szentendrei művészet 50 éve (rendezés). Ferenczy Múzeum, Szentendre
 1977 – Festészet ’77. Műcsarnok, Budapest
 1978 – Pest megyei tárlat. Szentendrei Képtár, Szentendre
 1978 – Mai magyar iparművészet. Iparművészeti Múzeum, Budapest
 1979 – A hódmezővásárhelyi őszi tárlatok negyedszázados jubileuma alkalmából rendezett retrospektív kiállítás. Műcsarnok, Budapest
 1979 – A szentendrei régi művésztelep jubileumi kiállítása 1929–1979. Szentendrei Képtár, Szentendre
 1993 – Stúdióüveg. Szentendrei Képtár, Szentendre
 2004 – Transzflexió – Üveg, transzparencia, reflexió. Gödör Klub, Budapest

Művei közgyűjteményekben 
 Ferenczy Múzeum, Szentendre
 Fővárosi Képtár, Budapest
 Iparművészeti Múzeum, Budapest
 Janus Pannonius Múzeum, Pécs
 Laczkó Dezső Múzeum, Veszprém
 Magyar Nemzeti Galéria, Budapest
 Műszaki Múzeum, Budapest
 Tornyai János Múzeum, Hódmezővásárhely

Köztéri művei 
 1948 – Sgraffito. Úttörővasút, későbbi Gyermekvasút Széchenyihegy állomás motorszín,  Budapest
 1948 – Sgraffito. Úttörővasút, későbbi Gyermekvasút Úttörőváros (ma Csillbérc) állomás,  Budapest [Megsemmisült]
 1948 – Sgraffito. Úttörővasút, későbbi Gyermekvasút Előre (ma Virágvölgy) állomás Budapest
 1950 – Üvegablak. Népművelési Intézet, Budapest
 1953–55 – János vitéz, üvegkupola, üvegablak. Bartók Béla Művelődési Ház, Dunaújváros
 1953 – Festett üvegablak (Pituk Józseffel). Vasútállomás félemelet, Székesfehérvár
 1958 – Sgraffito díszítések. Újpesti házak
 1959 – Három gesso. Török u. könyvtár, Budapest
 1962 – Üvegmozaik. Aranyhomok szálloda, Kecskemét
 1962–64 – Kerámiával borított üvegfal. Előadóterem, Szakszervezeti Székház, Miskolc
 1965 – Üvegablak. Közlekedési Múzeum, Budapest
 1966 – Műmárvány falkép. Berhidai Általános Iskola, Budapest
 1967 – Prizmás üvegkompozíció. Ofotért, Váci u., Kecskeméti u., Budapest
 1968 – Üvegablakok. Petőfi Irodalmi Múzeum, Budapest
 1970 – Előtető fríz. Afit épület, Sopron
 1970 – Krómacél szerkezet. Afit Székház, Budapest
 1976 – Fali üvegplasztika. A Budapest Bábszínház előcsarnoka

Díjai, elismerései 
 1948 – Festészeti ösztöndíj, Bulgária
 1949 – Római ösztöndíj
 1956 – Munkácsy Mihály-díj
 1968 – A Munka Érdemrend arany fokozata
 1970 – Munkácsy Mihály-díj
 1974 – Érdemes művész

Jegyzetek

Források 
 Vadas József: Z. Gács György. Képzőművészeti Alap Kiadóvállalata, Budapest, 1975. 
 ArtPortal – Gács György, Z.
 Magyar Életrajzi Lexikon – Z. Gács György
 Szentendre-Art – Z Gács György
 A felszólalókról

További információk 
 Köztérkép – Z. Gács György

1914-ben született személyek
1978-ban elhunyt személyek
Magyar képzőművészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Munkácsy Mihály-díjasok
A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
Budapesten született személyek
Z . Gács György ( Budapest , október – Budapest , május ) kétszeres Munkácsy-díjas magyar festő- és iparművész . Életpályája Z . Gács György építészethez kötődő családba született . Anyai nagyapja az a Palóczi Antal építész volt , aki a modern urbanisztikai gondolkodás , a vasbeton alkalmazásának első hazai szószólója volt . A fiú előbb Vaszary János és Szőnyi István szabadiskolájában tanult , ésben bekapcsolódott a Szocialista Képzőművészek Csoportjának munkájába.ben felvételt nyert a Képzőművészeti Főiskolára . Festőművészetet tanult , ahol Benkhard Ágost , majdtől Szőnyi István tanítványa volt.ben végzett , szakdolgozatának címe Az építészet és a festészet mai alakulása volt . A munka a Bauhaus szellemében íródott , és mintegy előre jelezte a művész majdani érdeklődését , illetve munkásságának jövőbeli alakulását . Egyelőre azonban még jó ideig táblaképeket festett , és mártől részt vett különböző csoportos kiállításokon . A figyelmet azes Balatoni Ösztöndíjasok Kiállításán keltette fel maga iránt . Ennek ellenére első önálló kiállítását csakben rendezhette meg . 1940–1944 között egy ipari tanonciskolában , majd1953 között a Képző- és Iparművészeti Szakközépiskolában tanított , ahol Báthory Júliával közösen megszervezte a középszintű üvegtervező oktatást.1952 között az intézmény igazgatója volt.ben részt vett a Képzőművészeti Alap és a Képzőművészek Szövetségének megalapításában és tevékenységében.ban megjelent A festészet technológiája című könyve . Ebben az évben az Iparművészeti Főiskola tanára lett , és a díszítőfestő tanszak vezetőjeként létrehozta az üvegtanszéket.től haláláig a Szilikátipari Tervező tanszék vezetője volt . Közben, 1978 között a Képzőművészeti Főiskolán is tanított.ben , már halála után jelent meg a számos társszerzővel közösen írt , A képzőművészet iskolája kötete , amelyben A rajz és a festészet új eszközei című fejezet az ő munkája . Munkássága Művészetében azas évek végéig a festészet , a grafika volt a meghatározó . Festészetének gyakori műfaja a tájkép és a portré , linómetszeteiben politikai tartalmat is fel lehet fedezni . Azes szombathelyi kiállításon az anyagát még a táblaképek és a grafika uralt , de már megjelent egy építészettel kapcsolatos anyag is . A következő évben viszont már nem állít ki festményt : betonkép , zománckép , üvegplasztika , domborított vörösréz és kerámia foglalja el a helyüket . Z . Gács művészetében új fejezet kezdődött , amely azonban logikusan következett addigi életművéből , gondolkodásából . „ Különösen Picasso óta a művésznek teljes szabadsága van , hogy olyan anyagot , eszközt használjon , amit éppen a legalkalmasabbnak vél érzése , fantáziája kifejezésére” – mondta . Különösen kedvelte az üveget . Első megbízatása a dunaújvárosi művelődési központ kupolája volt1955 ) , ami még a hagyományosnak mondható technikával ( egyben a kor stílusjegyeit magán viselve ) készült , de a kecskeméti Aranyhomok szállodába már síküveg alapra ragasztott színes mozaikot tervezett . A technika megváltozásából következően egyúttal a nonfiguratív ábrázolás felé is fordult . Épületekhez készült munkáit mindig a gyakorlathoz igazította , praktikus célt szolgáltak . Ezzel aratott sikert azes nürnbergi konstruktivista biennálén is . Üvegkompozíciói lassan kinőttek a síkból , körüljárható szobrokat , plasztikákat kezdett készíteni . Az egymáshoz ragasztott üveglapokból felépített , gondosan kimunkált testek , kockák szinte felbontják magukat , mert az átlátszó üveg – a fénytörés törvényei értelmében – különböző színű alakzatokra bomlik . Készített olyan üvegkompozíciót is , ahol színes elemeket vagy fémet is közbeiktatott , ezzel is fokozva színek játékát , s így a kompozíció a nap minden órájában más és más arcát mutatta . „ Üvegkompozíciói … kinetikus tartalmat rejtenek” – vette észre már ekkor Frank János művészettörténész . Innen már valóban csak egy lépés volt a kinetikus szobrok megtalálása , első mobiljának címe : A kortárs építészet üdvözlése . Ezzel új műfajt honosított meg Magyarországon . Z . Gács György minden anyagot előítéletektől mentesen , szívesen kipróbáló mesterember volt . Kiállt a művészet különböző ágainak egysége , sőt a tudomány és a művészet szövetsége mellett . Sok mindent ő fedezett fel itthon , lerakta az alapokat , amit aztán mások bontottak ki , fejlesztettek tovább . Meghonosította a vaszománcot , elindította az művészeti üvegképzést , faliképet készített betonból és égetett tufából , és ő indította el a kinetikus vagy mobil szobrászatot . Kiállításai Egyéni kiállítások – Fényes Adolf Terem , Budapest – Savaria Múzeum , Szombathely – Xántus János Múzeum , Győr – Bakony Múzeum , Veszprém – Kuny Domonkos Múzeum , Tata – Kulturális Kapcsolatok Intézete, Budapest – Művelődési Ház , Gyöngyös – Déryné Művelődési Ház , Jászberény 71 – Iparművészeti Múzeum , Budapest – Nagytétényi Kastélymúzeum , Budapest – Vármúzeum , Esztergom – Városi Művelődési Központ , Hajdúböszörmény – Kossuth Lajos Tudományegyetem , Debrecen – Szentendrei Képtár – BartókGaléria, Budapest Csoportos kiállítások 40 – Szinyei Fiatalok – Balatoni Őszi Tárlat – XVI. Tavaszi Szalon – Balatoni Ösztöndíjasok Kiállítása . Nemzeti Szalon – Képzőművészek Új Társasága ( KÚT ) kiállítás – Csoportkiállítás – Az első Szabad Nemzeti Kiállítás . Régi Műcsarnok , Budapest – A magyar képzőművészetért . Ernst Múzeum , Budapest – Képzőművészetünk a felszabadulás óta . Fővárosi Képtár, Budapest – Magyar Pedagógusok Szabad Szakszervezetének Képzőművészeti kiállítása – Fókusz Galéria kiállítása – Fővárosi Képtár XXXV. kiállítása – Stockholmi grafikai kiállítás , Nemzeti Múzeum , Stockholm – Képzőművészet , iparművészet és fotó . Fővárosi Képtár, Budapest – Száz magyar művész alkotásai . Fővárosi Képtár, Budapest – A magyar grafikaéve . Fővárosi Képtár, Budapest – Budai képzőművészek csoportja . Magyar Munkásmozgalmi Múzeum , Budapest – Pedagógusok Szakszervezetének kiállítása – Magyar Képzőművészeti kiállítás . Műcsarnok , Budapest – I. Országos Iparművészeti kiállítás . Ernst Múzeum , Budapest – II. Országos Iparművészeti kiállítás . Műcsarnok , Budapest – Magyar Képzőművészeti kiállítás . Tornyai János Múzeum , Hódmezővásárhely – Tudományos Ismeretterjesztő Társulat . Szombathely – Tavaszi Tárlat . Műcsarnok , Budapest – Vásárhelyi őszi tárlat . Tornyai János Múzeum , Hódmezővásárhely – Szocialista Képzőművészek Csoportjának kiállítása1944. Magyar Nemzeti Galéria, Budapest – Vásárhelyi őszi tárlat . Magyar Nemzeti Galéria, Budapest – Magyar képzőművészek a fasizmus ellen . Magyar Nemzeti Galéria, Budapest – Művészet és ellenállás Európában . Bologna , Torino – Magyar Képzőművészeti kiállítás . Műcsarnok , Budapest – Húsz év szerzeményei . Tornyai János Múzeum , Hódmezővásárhely – Vásárhelyi Őszi Tárlat . Tornyai János Múzeum , Hódmezővásárhely – Magyar Képzőművészeti kiállítás . Műcsarnok , Budapest – Vásárhelyi Őszi Tárlat . Tornyai János Múzeum , Hódmezővásárhely – Konstruktív Művészeti Biennále . Nürnberg – Új művek . Műcsarnok , Budapest – I. Országos Zománcművészeti Biennále . Salgótarján – Konstruktivista tendenciák a magyar művészetben . Dallas Terem , Bukarest – Modern művészet . Łódź – Murális tervek és anyagkísérletek . Iparterv – Vásárhelyi tárlat . Magyar Nemzeti Galéria, Budapest – Mai Magyar Iparművészet II. Iparművészeti Múzeum , Budapest – Jubileumi Képzőművészeti kiállítás . Műcsarnok , Budapest – A szentendrei művészetéve ( rendezés ) . Ferenczy Múzeum , Szentendre – Festészet ’77. Műcsarnok , Budapest – Pest megyei tárlat . Szentendrei Képtár , Szentendre – Mai magyar iparművészet . Iparművészeti Múzeum , Budapest – A hódmezővásárhelyi őszi tárlatok negyedszázados jubileuma alkalmából rendezett retrospektív kiállítás . Műcsarnok , Budapest – A szentendrei régi művésztelep jubileumi kiállítása1979. Szentendrei Képtár , Szentendre – Stúdióüveg . Szentendrei Képtár , Szentendre – Transzflexió – Üveg , transzparencia , reflexió . Gödör Klub, Budapest Művei közgyűjteményekben Ferenczy Múzeum , Szentendre Fővárosi Képtár, Budapest Iparművészeti Múzeum , Budapest Janus Pannonius Múzeum , Pécs Laczkó Dezső Múzeum , Veszprém Magyar Nemzeti Galéria, Budapest Műszaki Múzeum , Budapest Tornyai János Múzeum , Hódmezővásárhely Köztéri művei – Sgraffito . Úttörővasút , későbbi Gyermekvasút Széchenyihegy állomás motorszín , Budapest – Sgraffito . Úttörővasút , későbbi Gyermekvasút Úttörőváros ( ma Csillbérc ) állomás , Budapest [ Megsemmisült ] – Sgraffito . Úttörővasút , későbbi Gyermekvasút Előre ( ma Virágvölgy ) állomás Budapest – Üvegablak . Népművelési Intézet , Budapest 55 – János vitéz , üvegkupola , üvegablak . Bartók Béla Művelődési Ház , Dunaújváros – Festett üvegablak ( Pituk Józseffel ) . Vasútállomás félemelet , Székesfehérvár – Sgraffito díszítések . Újpesti házak – Három gesso . Török u. könyvtár, Budapest – Üvegmozaik . Aranyhomok szálloda , Kecskemét 64 – Kerámiával borított üvegfal . Előadóterem , Szakszervezeti Székház , Miskolc – Üvegablak . Közlekedési Múzeum , Budapest – Műmárvány falkép . Berhidai Általános Iskola, Budapest – Prizmás üvegkompozíció . Ofotért , Váci u . , Kecskeméti u. , Budapest – Üvegablakok . Petőfi Irodalmi Múzeum , Budapest – Előtető fríz . Afit épület , Sopron – Krómacél szerkezet . Afit Székház , Budapest – Fali üvegplasztika . A Budapest Bábszínház előcsarnoka Díjai , elismerései – Festészeti ösztöndíj, Bulgária – Római ösztöndíj – Munkácsy Mihály-díj – A Munka Érdemrend arany fokozata – Munkácsy Mihály-díj – Érdemes művész Jegyzetek Források Vadas József : Z . Gács György . Képzőművészeti Alap Kiadóvállalata, Budapest , ArtPortal – Gács György , Z . Magyar Életrajzi Lexikon – Z . Gács György Szentendre-Art – Z Gács György A felszólalókról További információk Köztérkép – Z . Gács György 1914-ben született személyek 1978-ban elhunyt személyek Magyar képzőművészek Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Munkácsy Mihály-díjasok A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok Budapesten született személyek