Kilényi Dávid
Kilényi Dávid, Killyéni Kocsis, Kilényi Kocsis Dávid (?, 1791 – Debrecen, 1852. március 13.) magyar színész, színigazgató, fordító. Széppataki Johanna férje.

Élete

Előbb katona volt és a francia háborúban megsebesült, ez azonban nem akadályozta őt abban, hogy jeles színész váljék belőle. Szép színpadi alak és univerzális tehetség volt. kedvenc szerepei voltak a Lassen Juliusban és Hamletben a címszerep, a Haramiákban Moor Károly. Nőül vette Déryné nővérét, Széppataki Johannát és színésztársaságot szervezett, melyhez Déryné is csatlakozott (aki őt később elhagyta). 1815 szeptemberében Pesten lépett föl, ahol a lebontásra ítélt Rondellában átmenetileg működő magyar társulatnak volt a tagja. 1816-tól színigazgatóként tevékenykedett. Ő volt az első olyan magyar vállalkozó-direktor, aki takarékos gazdálkodás útján, a vezető színészek számára kifizetett havi fix bérrel vezetett társulatokat évtizedeken keresztül, nagy sikerrel. 1819. október 21-től társaságával Komáromban működött; innét vándorolt tovább: 1821-ben Nyitrán, 1822 őszén Pesten, 1823-ban Balatonfüreden találjuk őt. Ezután Erdélybe ment és ott dalszínész-társaságot is alakított. Három évi mulatás után Magyarországra jött vissza; megfordult 1827-ben Szeged, Arad, Szabadka, Baja, Pécs, Székesfehérvár városokban, az év utolsó három hónapját és 1828 első havát Pesten töltötte, hetenként kétszer adván mutatványait a német színházban. 1827-ben igazgatója volt az Erdélyországi Énekes Társaság magyarországi turnéjának. 1828-ban a miskolci színház megnyitására hívták meg; a színházat ingyen engedték át neki, sőt segélyben is részesítették. 1830-ban és a következő években Miskolcon, Egerben, Sátoraljaújhelyen, Ungvárt, Pelsőcön, Debrecenben és több más helyen fordult meg. 1836-ban Kassára ment, itt is hat évre ingyen engedték neki át a színházat, de itt sem maradt sokáig, mert már 1837-ben Pécsett járt és 1838 márciusában Nagyváradon, ahonnan Erdélybe ment, ahol több évig maradt. 1841. december 3-án Kolozsvárott nőül vette Széppataki Johannát. 1845-ben Pécsett játszott; ekkor elhagyta őt operája és Zomborban csak drámát adott elő; innen Bajára, majd Aradra és Nagyváradra ment, míg nem 1848-ban meghívták a kassai színházhoz Klestinszky László mellé aligazgatónak és művezetőnek. Az 1849. évi katasztrófa után Nagyváradon működött. Ezután Csabai társaságával egyesült és Debrecenben működött 1852 végén, amikor a sokat hányatott igazgató tragikus véget ért. Lilla, nevelt leánya elhagyta és Rónaihoz szökött; e miatt mély bánat és keserűség fogta el, éjbe borult szelleme, nekidőlt a tűztől piros kemencének és nagy kínok közt meghalt. Nejével 23 évet élt házasságban.

Mint színész, nem tartozott a jelentősek közé. Eleinte hősszerepeket formált meg, majd lassanként kiszorult a szerepkörből. Ezután inkább kisebb karakterszerepeket kapott.

Színigazgatói jegyzőkönyvét kiadta özvegye, Széppataki Johanna (Napkelet, 1859. január 2.).

Fontosabb szerepei

 Corvinus Mátyás (Weidmann-Czövek I.)
 István herceg (Soden–Dugonics A.: Bátori Mária)
 Perföldy (Kisfaludy Károly: A kérők)
 Buzgó Pál (Szigligeti Ede: A rab)
 Főbíró (Szigligeti Ede: Csikós)

Színművei

 Hunyady László halála, eredeti szomorújáték 4 felvonásban (Vandza Mihállyal együtt, előadták Rozsnyón 1830. nov. 27.) 
 Thurzó Szaniszló, vagy a magyar jó barátok, német után (Rozsnyón 1830. dec. 5.)
 Gróf Essex vagy a titkos szerelem áldozatja, szomorújáték öt felvonásban. (Debrecenben, 1831. ápr. 9.)

Jegyzetek

Források
 
 
 Magyar színművészeti lexikon II. kötet, 425. old.

Magyar színészek
Magyar műfordítók
Színigazgatók
1791-ben született személyek
1852-ben elhunyt személyek
Kilényi Dávid , Killyéni Kocsis , Kilényi Kocsis Dávid ( ?,– Debrecen , március ) magyar színész , színigazgató , fordító . Széppataki Johanna férje . Élete Előbb katona volt és a francia háborúban megsebesült , ez azonban nem akadályozta őt abban , hogy jeles színész váljék belőle . Szép színpadi alak és univerzális tehetség volt. kedvenc szerepei voltak a Lassen Juliusban és Hamletben a címszerep , a Haramiákban Moor Károly . Nőül vette Déryné nővérét , Széppataki Johannát és színésztársaságot szervezett , melyhez Déryné is csatlakozott ( aki őt később elhagyta) .szeptemberében Pesten lépett föl , ahol a lebontásra ítélt Rondellában átmenetileg működő magyar társulatnak volt a tagja.tól színigazgatóként tevékenykedett . Ő volt az első olyan magyar vállalkozó-direktor , aki takarékos gazdálkodás útján , a vezető színészek számára kifizetett havi fix bérrel vezetett társulatokat évtizedeken keresztül , nagy sikerrel. októbertől társaságával Komáromban működött ; innét vándorolt tovább: ben Nyitrán,őszén Pesten, ban Balatonfüreden találjuk őt . Ezután Erdélybe ment és ott dalszínész-társaságot is alakított . Három évi mulatás után Magyarországra jött vissza ; megfordultben Szeged , Arad , Szabadka, Baja , Pécs , Székesfehérvár városokban , az év utolsó három hónapját éselső havát Pesten töltötte , hetenként kétszer adván mutatványait a német színházban.ben igazgatója volt az Erdélyországi Énekes Társaság magyarországi turnéjának.ban a miskolci színház megnyitására hívták meg ; a színházat ingyen engedték át neki , sőt segélyben is részesítették.ban és a következő években Miskolcon , Egerben , Sátoraljaújhelyen , Ungvárt , Pelsőcön , Debrecenben és több más helyen fordult meg.ban Kassára ment , itt is hat évre ingyen engedték neki át a színházat , de itt sem maradt sokáig , mert márben Pécsett járt ésmárciusában Nagyváradon , ahonnan Erdélybe ment , ahol több évig maradt. decemberán Kolozsvárott nőül vette Széppataki Johannát.ben Pécsett játszott ; ekkor elhagyta őt operája és Zomborban csak drámát adott elő ; innen Bajára , majd Aradra és Nagyváradra ment , míg nemban meghívták a kassai színházhoz Klestinszky László mellé aligazgatónak és művezetőnek . Az évi katasztrófa után Nagyváradon működött . Ezután Csabai társaságával egyesült és Debrecenben működöttvégén , amikor a sokat hányatott igazgató tragikus véget ért . Lilla , nevelt leánya elhagyta és Rónaihoz szökött ; e miatt mély bánat és keserűség fogta el , éjbe borult szelleme , nekidőlt a tűztől piros kemencének és nagy kínok közt meghalt . Nejévelévet élt házasságban . Mint színész , nem tartozott a jelentősek közé . Eleinte hősszerepeket formált meg , majd lassanként kiszorult a szerepkörből . Ezután inkább kisebb karakterszerepeket kapott . Színigazgatói jegyzőkönyvét kiadta özvegye , Széppataki Johanna ( Napkelet , január ) . Fontosabb szerepei Corvinus Mátyás ( Weidmann-Czövek I. ) István herceg ( Soden–Dugonics A . : Bátori Mária ) Perföldy ( Kisfaludy Károly : A kérők ) Buzgó Pál ( Szigligeti Ede : A rab ) Főbíró ( Szigligeti Ede : Csikós ) Színművei Hunyady László halála , eredeti szomorújátékfelvonásban ( Vandza Mihállyal együtt , előadták Rozsnyón nov . ) Thurzó Szaniszló , vagy a magyar jó barátok , német után ( Rozsnyón dec . ) Gróf Essex vagy a titkos szerelem áldozatja , szomorújáték öt felvonásban . ( Debrecenben , ápr . ) Jegyzetek Források Magyar színművészeti lexikon II. kötet , old . Magyar színészek Magyar műfordítók Színigazgatók 1791-ben született személyek 1852-ben elhunyt személyek