Brgud
Brgud falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 42, közúton 52 km-re, községközpontjától 12 km-re keletre, Dalmácia északi részén, Bukovica tájegységen fekszik.

Története
A római korban itt húzódott Asseria város határa. Ezt igazolja az 1970-ben itt a Čalići településrészen talált római feliratos határkő. Brgud határában az azonos nevű hegyen állt Jarebinjak vára is, melyet még a liburnok építettek és eredeti formájában az i. e. 1. századig állt. Területén görög eredetű cseréptöredékek kerültek elő és valószínűleg fejlett kézművessége volt. Békésebb időkben a lakosság lehúzódott a vár lábánál épített településre. A vár későbbi népességéről tanúskodik egy 6. századi gepida készítésű íves fibula. Környékén valószínűsítik a római város Alveria helyét, sőt egyes szakértők egyenesen Jarebinjak romjaival azonosítják Alveria maradványait. A vár a középkorig állt. A környékbeli településekkel együtt 1527-ben elfoglalta a török, akik a határ megerősítésére egy hengeres toronyvárat építettek ide. Ennek maradványai még ma is láthatók. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 383, 1910-ben 650 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 99 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakossága elmenekült. A falunak 2011-ben 13 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
A Feltámasztott Szent Lázár tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1689-ben épült. Mai formájában 1861-ben lett készen, melyről a déli bejárat feletti felirat tanúskodik. Egyhajós, kőből épített keletelt templom, félköríves apszissal, a homlokzat feletti harangtornyában két harang található. Ablakai a hosszú oldalakon vannak, míg az apszison csak három szűk monofóra található. Szerény ikonosztázát ismeretlen festő készítette. A templom körül temető található.
A török által épített hengeres torony a falutól északra emelkedő magaslaton áll.
A Jarebinjak nevű magaslaton ókori erődített település maradványai találhatók, melyet néhányan a római Alveria városnak tartanak.

Jegyzetek

Források
 Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac, 1987. YU 
Slobodan Čače: Asserija u antičnim pisanim izvorima Zadar, 2003

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
 Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége 

Zára megye települései
Brgud falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re keletre , Dalmácia északi részén , Bukovica tájegységen fekszik . Története A római korban itt húzódott Asseria város határa . Ezt igazolja azben itt a Čalići településrészen talált római feliratos határkő . Brgud határában az azonos nevű hegyen állt Jarebinjak vára is , melyet még a liburnok építettek és eredeti formájában az i . e. századig állt . Területén görög eredetű cseréptöredékek kerültek elő és valószínűleg fejlett kézművessége volt . Békésebb időkben a lakosság lehúzódott a vár lábánál épített településre . A vár későbbi népességéről tanúskodik egy századi gepida készítésű íves fibula . Környékén valószínűsítik a római város Alveria helyét , sőt egyes szakértők egyenesen Jarebinjak romjaival azonosítják Alveria maradványait . A vár a középkorig állt . A környékbeli településekkel együttben elfoglalta a török , akik a határ megerősítésére egy hengeres toronyvárat építettek ide . Ennek maradványai még ma is láthatók.ig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt.szeptember ében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett.augusztus ában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakossága elmenekült . A falunakbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A Feltámasztott Szent Lázár tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült . Mai formájábanben lett készen , melyről a déli bejárat feletti felirat tanúskodik . Egyhajós , kőből épített keletelt templom , félköríves apszissal , a homlokzat feletti harangtornyában két harang található . Ablakai a hosszú oldalakon vannak , míg az apszison csak három szűk monofóra található . Szerény ikonosztázát ismeretlen festő készítette . A templom körül temető található . A török által épített hengeres torony a falutól északra emelkedő magaslaton áll . A Jarebinjak nevű magaslaton ókori erődített település maradványai találhatók , melyet néhányan a római Alveria városnak tartanak . Jegyzetek Források Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac , YU Slobodan Čače : Asserija u antičnim pisanim izvorima Zadar , További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége Zára megye települései