Markó utca
A Markó utca a budapesti Lipótváros területén fekszik, a Duna-partot a Bajcsy-Zsilinszky úttal köti össze, jelentős hivatali épületeknek ad helyet. Ezen kívül több oktatási intézmény épülete található az utcában. Az utca Markó Károly nevét viseli.

Története 

A paleolitikumban a Duna szabadon építette mellékágait a pesti síkságon. Feltétezhető, hogy a Markó utca jelenlegi helye is sziget volt valamikor.

A középkorban apró települések voltak ezen a területen, az egyiknek neve: Jenő. Pest városa és e falvak között megműveletlen területek helyezkedtek el.

A török kiűzése után utak és árvízvédelmi létesítmények épültek a közelben. A II. József által építtetett Újépület azért került az utca jelenlegi helyétől délre, mert használaton kívüli területként jó lehetőséget nyújtott a katonai gyakorlatok számára.

A telkek felosztása csak a 19. században történt meg, ekkor jelentek meg házak az Újépülettől délre. Pest és Buda egyesítése idején a telekrendezés kiterjedt a jelenlegi Szent István körút vonaláig, sőt, azon túlra is. 1879-től magyar neve volt az utcáknak, de házak még nem álltak ott, csak üres telkek és kerítések. A házszámozás azonban már ebben az időben megtörtént.

A század utolsó felében csak a mai Alkotmány utcától délre álltak házak, északon viszont gyárak álltak: a Valero selyemgyár, a József és a Hagenmacher gőzmalom. Kezdetben kizárólag a Terézváros felőli oldalon volt értelme házakat emelni (az utca végén a Bajcsy-Zsilinszky út sarkán 1865-ben, illetve 1870-ben).

Vasúti iparvágányról kettőről is tudunk. Az egyik északról a mai Szemere utca vonala mentén haladt, és a Markó utcánál ért véget (Vizafogó vasútvonal: 1896-ban még megvolt). Ennek szolgálta ki a Hagenmacher malmot és az Első Pesti Hengermalmot (az utca két oldalán). A másik iparvágány a Pesti indóház sínjeiről vált le, kiszolgálva a Cukorgyárat és a József Hengermalmot (itt áll jelenleg a Honvédelmi Minisztérium).

A Lipótvátos lelkes polgárai, köztük Falk Miksa ösztönzésére indult meg a terület beépítése. Ehhez lendületet adott az Országház tervezése, majd felépítése, ugyanakkor jelentősen megváltoztatta a településszerkezetet (például kettétörte a Nádor utcát).

Az utca beépítése 
A Markó utca középső része épült be legkésőbben; a Valero selyemgyár épp azért épült oda, mert ott voltak olcsóak a telkek és könnyen megoldható volt az áruszállítás. Máskülönben az egész utca beépítetlen volt. Ha végigkísérjük a keresztutcák elnevezésének időpontját, végig követhetjük ezt a folyamatot.
Bajcsy-Zsilinszky út 1700 körül Waitzner Strasse (az első lakóház a mai Nyugati tér sarkán épült)
Bihari János utca: 1874 Sólyom utca
Nagy Ignác utca: 1830 Koháry Gasse
Szemere utca: 1872 Szemere Gasse
Honvéd utca: 1874
Falk Miksa utca: 1854 Neuer Strassen Damm (a gát a Dunától védte a beljebb fekvő területeket), 1874 Pannónia utca
Balassi Bálint utca: 1911 Személynök utca
Széchenyi rakpart (id. Antall József rakpart): XIX. század: Obere Donau Zeile (Felső Duna sor), 1874 Rudolf rakpart

Az utca kiért a Duna-partra, ezt azonban feltöltötték (leszűkítették a folyómedret). Az Országház építése idején a Parlament déli oldaláról a mai Balassi Bálint utca végére költöztették át a vízműveket.

A Valero selyemgyár 1840-ben épült. Ezt az épületet 1896-ban kibővítették egészen a Falk Miksa utcáig (ez viselné valójában a Markó utca 8. számot), s egységes egészt képeztek. Ez a rész a második világháború áldozatává vált, 1944–45-ben lebontották. Helyére modern épület került 1950-ben, amelyet megtoldottak egy jellegtelen épülettel (ez volna a Markó utca 10.). Minthogy az épületegyüttes az államhatalmi ágak kezébe került, ismét egységes egésszé képezték ki (nyugati része 2020-ig az Alkotmányvédelmi Hivatal, keleti része; a műemlék épület, egy időben a Kormányőrség laktanyája volt).

A Markó utcának a Honvéd térre eső része csaknem mindig beépítetlen volt. Itt is állt egy épület, amely Budapest ostroma alatt megsemmisült; ma játszótér.

A Markó utcától délre eső egyik háztömböt a lipótvárosi zsidóság részére európai léptékű zsinagóga építése céljából jelölték ki. Az elkészült tervek nem valósultak meg, ezen a helyen igen hamar a Központi Bíróság épülete készült el.

Mielőtt egyetlen lakóház épült volna, kormányzati épületek és két iskola is állt a Markó utcában: az egyik ma egy két tannyelvű gimnázium és egy másik, amely jelenleg a Budapesti Gazdasági Egyetem része.

Az utca épületei táblázatosan

Jegyzetek 

Budapest V. kerülete
Budapest V. kerületének utcái és terei
A Markó utca a budapesti Lipótváros területén fekszik , a Duna-partot a Bajcsy-Zsilinszky úttal köti össze , jelentős hivatali épületeknek ad helyet . Ezen kívül több oktatási intézmény épülete található az utcában . Az utca Markó Károly nevét viseli . Története A paleolitikumban a Duna szabadon építette mellékágait a pesti síkságon . Feltétezhető , hogy a Markó utca jelenlegi helye is sziget volt valamikor . A középkorban apró települések voltak ezen a területen , az egyiknek neve : Jenő . Pest városa és e falvak között megműveletlen területek helyezkedtek el . A török kiűzése után utak és árvízvédelmi létesítmények épültek a közelben . A II. József által építtetett Újépület azért került az utca jelenlegi helyétől délre , mert használaton kívüli területként jó lehetőséget nyújtott a katonai gyakorlatok számára . A telkek felosztása csak a században történt meg , ekkor jelentek meg házak az Újépülettől délre . Pest és Buda egyesítése idején a telekrendezés kiterjedt a jelenlegi Szent István körút vonaláig , sőt , azon túlra is.től magyar neve volt az utcáknak , de házak még nem álltak ott , csak üres telkek és kerítések . A házszámozás azonban már ebben az időben megtörtént . A század utolsó felében csak a mai Alkotmány utcától délre álltak házak , északon viszont gyárak álltak : a Valero selyemgyár , a József és a Hagenmacher gőzmalom . Kezdetben kizárólag a Terézváros felőli oldalon volt értelme házakat emelni ( az utca végén a Bajcsy-Zsilinszky út sarkánben , illetveben ) . Vasúti iparvágányról kettőről is tudunk . Az egyik északról a mai Szemere utca vonala mentén haladt , és a Markó utcánál ért véget ( Vizafogó vasútvonal: ban még megvolt ) . Ennek szolgálta ki a Hagenmacher malmot és az Első Pesti Hengermalmot ( az utca két oldalán ) . A másik iparvágány a Pesti indóház sínjeiről vált le , kiszolgálva a Cukorgyárat és a József Hengermalmot ( itt áll jelenleg a Honvédelmi Minisztérium ) . A Lipótvátos lelkes polgárai , köztük Falk Miksa ösztönzésére indult meg a terület beépítése . Ehhez lendületet adott az Országház tervezése , majd felépítése , ugyanakkor jelentősen megváltoztatta a településszerkezetet ( például kettétörte a Nádor utcát ) . Az utca beépítése A Markó utca középső része épült be legkésőbben ; a Valero selyemgyár épp azért épült oda , mert ott voltak olcsóak a telkek és könnyen megoldható volt az áruszállítás . Máskülönben az egész utca beépítetlen volt . Ha végigkísérjük a keresztutcák elnevezésének időpontját , végig követhetjük ezt a folyamatot . Bajcsy-Zsilinszky útkörül Waitzner Strasse ( az első lakóház a mai Nyugati tér sarkán épült ) Bihari János utca: Sólyom utca Nagy Ignác utca:Koháry Gasse Szemere utca: Szemere Gasse Honvéd utca : Falk Miksa utca: Neuer Strassen Damm ( a gát a Dunától védte a beljebb fekvő területeket ) ,Pannónia utca Balassi Bálint utca: Személynök utca Széchenyi rakpart ( id . Antall József rakpart ) : XIX. század : Obere Donau Zeile ( Felső Duna sor) ,Rudolf rakpart Az utca kiért a Duna-partra , ezt azonban feltöltötték ( leszűkítették a folyómedret ) . Az Országház építése idején a Parlament déli oldaláról a mai Balassi Bálint utca végére költöztették át a vízműveket . A Valero selyemgyárben épült . Ezt az épületetban kibővítették egészen a Falk Miksa utcáig ( ez viselné valójában a Markó utca számot ) , s egységes egészt képeztek . Ez a rész a második világháború áldozatává vált,45-ben lebontották . Helyére modern épület kerültben , amelyet megtoldottak egy jellegtelen épülettel ( ez volna a Markó utca ) . Minthogy az épületegyüttes az államhatalmi ágak kezébe került , ismét egységes egésszé képezték ki ( nyugati részeig az Alkotmányvédelmi Hivatal , keleti része ; a műemlék épület , egy időben a Kormányőrség laktanyája volt ) . A Markó utcának a Honvéd térre eső része csaknem mindig beépítetlen volt . Itt is állt egy épület , amely Budapest ostroma alatt megsemmisült ; ma játszótér . A Markó utcától délre eső egyik háztömböt a lipótvárosi zsidóság részére európai léptékű zsinagóga építése céljából jelölték ki . Az elkészült tervek nem valósultak meg , ezen a helyen igen hamar a Központi Bíróság épülete készült el . Mielőtt egyetlen lakóház épült volna , kormányzati épületek és két iskola is állt a Markó utcában : az egyik ma egy két tannyelvű gimnázium és egy másik , amely jelenleg a Budapesti Gazdasági Egyetem része . Az utca épületei táblázatosan Jegyzetek Budapest V. kerülete Budapest V. kerületének utcái és terei