Surc
A surc a magyar népviseletben keskeny, hosszú kötényt jelent, amelyet férfiak, nők és gyermekek egyaránt viselhettek. A  gazdagon díszített hosszú kötényt fekete alapra dúsan hímzett, rézsujtással (ragyogóval) és selyemrojttal díszítették. Minden darabnak más a mintája, hol geometrikus bossókával, hol finom és aprólékos szűcsrózsával, hol tenyérnyi surcrózsával hímezték ki ezeket.

Leírása 
A keskeny kötény (esetleg hátul) középen 40–80 cm széles függőleges sávban fedi a ruhát. Többnyire ráncolatlan, egy szél kelméből áll, és felső sarkainál kissé beljebb, a derékvonalra merőlegesen varrják rá megkötőit, a sarkoknak szabad játékot engedve. Lehet bővebb, de keskenyre ráncolt. Férfiak mindig keskeny kötényt viselnek, esetleg egyik alsó sarkát féloldalt felhajtva (a Nyugat-Dunántúlon ez lehet ünnepélyes is, mint a kapuvári viseletben). Nőknél a bő kötény mellett ez is az egyik változat. A ráncolatlanra fent néhány bevarrást is szoktak tenni.

Előfordulása 
Jellegzetes surcot hordtak a mezőkövesdi matyó népviseletben. A palóc hímzés ugyancsak előfordult. A kalotaszegi népviseletben szintén találunk surcokat.

Források 
 Magyar néprajzi lexikon
 Magyar hímzések és motívumok kincsestára

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
 Matyó hímzés
 Matyóföld

Néprajz
Népviselet
A surc a magyar népviseletben keskeny , hosszú kötényt jelent , amelyet férfiak , nők és gyermekek egyaránt viselhettek . A gazdagon díszített hosszú kötényt fekete alapra dúsan hímzett , rézsujtással ( ragyogóval ) és selyemrojttal díszítették . Minden darabnak más a mintája , hol geometrikus bossókával , hol finom és aprólékos szűcsrózsával , hol tenyérnyi surcrózsával hímezték ki ezeket . Leírása A keskeny kötény ( esetleg hátul ) középen80 cm széles függőleges sávban fedi a ruhát . Többnyire ráncolatlan , egy szél kelméből áll , és felső sarkainál kissé beljebb , a derékvonalra merőlegesen varrják rá megkötőit , a sarkoknak szabad játékot engedve . Lehet bővebb , de keskenyre ráncolt . Férfiak mindig keskeny kötényt viselnek , esetleg egyik alsó sarkát féloldalt felhajtva ( a Nyugat-Dunántúlon ez lehet ünnepélyes is , mint a kapuvári viseletben ) . Nőknél a bő kötény mellett ez is az egyik változat . A ráncolatlanra fent néhány bevarrást is szoktak tenni . Előfordulása Jellegzetes surcot hordtak a mezőkövesdi matyó népviseletben . A palóc hímzés ugyancsak előfordult . A kalotaszegi népviseletben szintén találunk surcokat . Források Magyar néprajzi lexikon Magyar hímzések és motívumok kincsestára Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Matyó hímzés Matyóföld Néprajz Népviselet