Karmazsintölgy
A karmazsintölgy (Quercus coccifera) a bükkfafélék családjába tartozó, mediterrán elterjedésű fafaj. Élősködője a karmazsintetű, amelyből élénkvörös festéket készítettek.

Elterjedése és termőhelye 
Mediterrán faj, a Földközi-tenger medencéjében és a környező régiókban (Portugália, Kis-Ázsia, Észak-Afrika) honos.

A sziklás, köves talajokon növő mediterrán bozótosok, a macchia egyik alkotónövénye. A karmazsintölgy inkább a meszes talajt és a tengertől távolabb fekvő régiókat preferálja. Igen lassan növő faj. Közepesen fagytűrő, a −15 °C-ot is elviseli.

Megjelenése 
A karmazsintölgy 0,5–5 m magas, örökzöld, tömött lombozatú bokor vagy alacsony fa. Ritkán a 10 méteres magasságot is eléri. Fiatal hajtásai sárgásbarnák, szőrösek, később szürkésbarnák lesznek. Kérge tompaszürke. Rügyei 3 mm-esek, kihegyesedő oválisak, mogyoróbarna színűek. Levelei kicsik, 1–4 cm hosszúak és 0,7–2 cm szélesek. Alapjuk szív alakú vagy lekerekített, vastag, bőrszerű textúrájúak. Szélük kissé hullámos, a hullámok csúcsán tüskék ülnek, mindkét oldalon 5-8 darab. A levél mindkét oldala zöld, fonákja kicsit tompább színű, esetleg hamvasabbnak tűnő. A levélnyél szőrtelen, kb. 3 mm hosszú.

Nyár elején virágzik. Virágai vagy csak termősek vagy csak porzósak, de egy növényen mindkettő megtalálható. Porzós virágai 3–5 cm hosszú lecsüngő barkák. Szélbeporzású.

Termése 2 cm hosszú, 1,5 cm széles makk, amelynek egyharmadát a tüskés kupacs takarja. A makk a beporzást követően másfél-két év alatt érik be teljesen.

Jelentősége 
A tölgyön élő, Kermes nemzetségbe tartozó karmazsintetűből korábban élénkvörös festékanyagot állítottak elő. A többi tölgyhöz hasonlóan a karmazsintölgy makkja is ehető, ha megőrlik és alaposan kiáztatják belőle a tannint. A leveleken növő gubacsokat a hagyományos gyógyászatban érösszehúzó, vérzéselállító hatásuk miatt sebek, vérhas vagy hasmenés kezelésére használták.

Száraz leveleit a talajon szétterítve elriasztja a meztelencsigákat és hernyókat, a friss levelek azonban gátolhatják a növények növekedését. A kérgét és a gubacsokat tannintartalmuk miatt bőrcserzésre és fekete festék előállítására használták.

Képek

Források 
Quercus coccifera - L. Plants for a Future
Quercus coccifera Oaks of the World
Quercus coccifera - Karmazsintölgy Budai Arborétum

Növényfajok
Tölgyek
Fák
A karmazsintölgy ( Quercus coccifera ) a bükkfafélék családjába tartozó , mediterrán elterjedésű fafaj. Élősködője a karmazsintetű , amelyből élénkvörös festéket készítettek . Elterjedése és termőhelye Mediterrán faj , a Földközi-tenger medencéjében és a környező régiókban ( Portugália , Kis-Ázsia , Észak-Afrika ) honos . A sziklás , köves talajokon növő mediterrán bozótosok , a macchia egyik alkotónövénye . A karmazsintölgy inkább a meszes talajt és a tengertől távolabb fekvő régiókat preferálja . Igen lassan növő faj . Közepesen fagytűrő , a −15 °C-ot is elviseli . Megjelenése A karmazsintölgy5–5 m magas , örökzöld , tömött lombozatú bokor vagy alacsony fa . Ritkán améteres magasságot is eléri . Fiatal hajtásai sárgásbarnák , szőrösek , később szürkésbarnák lesznek . Kérge tompaszürke . Rügyeimm-esek , kihegyesedő oválisak , mogyoróbarna színűek . Levelei kicsik,4 cm hosszúak és7–2 cm szélesek . Alapjuk szív alakú vagy lekerekített , vastag , bőrszerű textúrájúak . Szélük kissé hullámos , a hullámok csúcsán tüskék ülnek , mindkét oldalondarab . A levél mindkét oldala zöld , fonákja kicsit tompább színű , esetleg hamvasabbnak tűnő . A levélnyél szőrtelen , kb.mm hosszú . Nyár elején virágzik . Virágai vagy csak termősek vagy csak porzósak , de egy növényen mindkettő megtalálható . Porzós virágai5 cm hosszú lecsüngő barkák . Szélbeporzású . Termésecm hosszú,5 cm széles makk , amelynek egyharmadát a tüskés kupacs takarja . A makk a beporzást követően másfél-két év alatt érik be teljesen . Jelentősége A tölgyön élő , Kermes nemzetségbe tartozó karmazsintetűből korábban élénkvörös festékanyagot állítottak elő . A többi tölgyhöz hasonlóan a karmazsintölgy makkja is ehető , ha megőrlik és alaposan kiáztatják belőle a tannint . A leveleken növő gubacsokat a hagyományos gyógyászatban érösszehúzó , vérzéselállító hatásuk miatt sebek , vérhas vagy hasmenés kezelésére használták . Száraz leveleit a talajon szétterítve elriasztja a meztelencsigákat és hernyókat , a friss levelek azonban gátolhatják a növények növekedését . A kérgét és a gubacsokat tannintartalmuk miatt bőrcserzésre és fekete festék előállítására használták . Képek Források Quercus coccifera - L. Plants for a Future Quercus coccifera Oaks of the World Quercus coccifera - Karmazsintölgy Budai Arborétum Növényfajok Tölgyek Fák