Vietnámi szemölcsös disznó
A vietnámi szemölcsös disznó (Sus verrucosus) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a disznófélék (Suidae) családjába és a Suinae alcsaládjába tartozó faj.

Meglehet, hogy a vietnámi szemölcsös disznó őse a pliocén és pleisztocén korokban élő Földközi-tengeri térségi Sus strozzii.

Előfordulása 

A vietnámi szemölcsös disznó előfordulási területe az indonéziai Jáva, Bawean- és Madura-szigeteken van, illetve volt, mivel a Madura-szigetről már kihalt. A megmaradt állományok a szétdarabolt teakfa (Tectona grandis) erdőkben élnek. Tengerszint feletti 800 méter magasságban is megtalálható.

Alfajai 

Sus verrucosus blouchi Groves, 1981
Sus verrucosus verrucosus Boie, 1832

Megjelenése 
Az állat hossza 90-190 centiméter között van, míg testtömege 44-108 kilogramm közötti. A feje tetején levő szőrzet vörös; a szőrszálak töve sárga vagy fehér. A feje tetején felálló szőrzet a hátgerinc mentén a faráig fut végig. Farkának végén hosszú és vörös szőrbojt van. Nagy és tömzsi testét vékony lábak hordozzák. A kanok pofáján 3 pár szemölcs látható: a szeme előtt, a szeme alatt és az állkapcsán – az utóbbi a legnagyobb. Ahogy egyre idősödik az állat, annál nagyobbak lesznek a szemölcsei; úgyhogy a legnagyobb szemölcsű példányok egyben a legidősebb kanok.

Életmódja 

Ez a disznófaj általában magányosan él, bár már megfigyeltek 3, vagy akár 4 példányt is együtt. Főleg éjszaka tevékeny, de hajnalban és szürkületkor is mozoghat. Ha megijesztik, felborzolja a háti szőrzetét. Ha ragadozó üldözi, akkor futás közben felemeli a farkát, ha pedig csoportban van, füttyös visító hangokkal figyelmezteti a társait. Mindenevő állatként a vietnámi szemölcsös disznó egyaránt fogyaszt növényi és állati eredetű táplálékot is, például zöldséget, gyökereket, gumókat, kérget, magokat és gabonákat, valamint kisebb emlősöket. Mivel rájár a gabonamezőkre és zöldségeskertekre, mezőgazdasági kártevőnek számít.

Általában 8 évig él, de egyes példányok elérték a 14 éves kort is.

Szaporodása 
A vietnámi szemölcsös disznó szaporodási szokásairól csak nagyon keveset tudunk, de feltételezhető, hogy amint a többi Sus-faj esetében is, e disznófaj kanjai is megküzdenek egymással egy ideiglenes hárem megszerzéséért. A Sus-fajok az ivarérettséget körülbelül 9 hónaposan érik el, de a kocák 1,5 évesen, míg a kanok csak 5 éves korukban párzanak először. A vietnámi szemölcsös disznó szaporodási időszaka szeptembertől decemberig tart. A vemhesség 4 hónapig tart. Indonéziában az esős évszak januártól áprilisig tart; a kocák ekkortájt ellik malacaikat. Egy alomban 3-9 malac is lehet. A malacok az anyjuk által készített fészekben jönnek a világra; az elválasztás 3-4 hónap után következik be.

Veszélyeztetettsége és védelme 
A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) 1988-ban csak sebezhető fajként, míg 1996-ban már veszélyeztetett fajként tartotta számon ezt az állatot. 1982 és 2006 között 53%-kal csökkent az egyedszámuk. Az ember többféle módon is veszélyezteti ezt a disznófajt: kiírtja az állat által lakot erdőket és helyébe mezőgazdasági területeket létesít, lelövi az állatot, mert az megdézsmálja a terményeket, továbbá a sportvadászok szívesen megszerzik a trófeáját. Más veszélyforrása érdekes módon nem az embertől, hanem rokonától, a vaddisznótól (Sus scrofa) jön. A két állat genetikailag elég közel áll egymáshoz, ahhoz hogy keveredjenek és hibrid állományokat hozzanak létre. Továbbá a vaddisznó a táplálékforrások terén is verseng a szóban forgó disznófajjal.

A világon több állatkert is küzd e faj megmentésével. Fogságban tenyésztett állományokat hoznak létre, hogy aztán azokat védett területeken szabadon ereszthessék.

Jegyzetek

Források 

Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed).

Fordítás 

Sus
Emlősfajok
Ázsia emlősei
A vietnámi szemölcsös disznó ( Sus verrucosus ) az emlősök ( Mammalia ) osztályának párosujjú patások ( Artiodactyla ) rendjébe , ezen belül a disznófélék ( Suidae ) családjába és a Suinae alcsaládjába tartozó faj. Meglehet , hogy a vietnámi szemölcsös disznó őse a pliocén és pleisztocén korokban élő Földközi-tengeri térségi Sus strozzii . Előfordulása A vietnámi szemölcsös disznó előfordulási területe az indonéziai Jáva, Bawean- és Madura-szigeteken van , illetve volt , mivel a Madura-szigetről már kihalt . A megmaradt állományok a szétdarabolt teakfa ( Tectona grandis ) erdőkben élnek . Tengerszint felettiméter magasságban is megtalálható . Alfajai Sus verrucosus blouchi Groves , Sus verrucosus verrucosus Boie , Megjelenése Az állat hosszacentiméter között van , míg testtömegekilogramm közötti . A feje tetején levő szőrzet vörös ; a szőrszálak töve sárga vagy fehér . A feje tetején felálló szőrzet a hátgerinc mentén a faráig fut végig . Farkának végén hosszú és vörös szőrbojt van . Nagy és tömzsi testét vékony lábak hordozzák . A kanok pofájánpár szemölcs látható : a szeme előtt , a szeme alatt és az állkapcsán – az utóbbi a legnagyobb . Ahogy egyre idősödik az állat , annál nagyobbak lesznek a szemölcsei ; úgyhogy a legnagyobb szemölcsű példányok egyben a legidősebb kanok . Életmódja Ez a disznófaj általában magányosan él , bár már megfigyeltek vagy akárpéldányt is együtt . Főleg éjszaka tevékeny , de hajnalban és szürkületkor is mozoghat . Ha megijesztik , felborzolja a háti szőrzetét . Ha ragadozó üldözi , akkor futás közben felemeli a farkát , ha pedig csoportban van , füttyös visító hangokkal figyelmezteti a társait . Mindenevő állatként a vietnámi szemölcsös disznó egyaránt fogyaszt növényi és állati eredetű táplálékot is , például zöldséget , gyökereket , gumókat , kérget , magokat és gabonákat , valamint kisebb emlősöket . Mivel rájár a gabonamezőkre és zöldségeskertekre , mezőgazdasági kártevőnek számít . Általábanévig él , de egyes példányok elérték aéves kort is . Szaporodása A vietnámi szemölcsös disznó szaporodási szokásairól csak nagyon keveset tudunk , de feltételezhető , hogy amint a többi Sus-faj esetében is , e disznófaj kanjai is megküzdenek egymással egy ideiglenes hárem megszerzéséért . A Sus-fajok az ivarérettséget körülbelülhónaposan érik el , de a kocák5 évesen , míg a kanok csakéves korukban párzanak először . A vietnámi szemölcsös disznó szaporodási időszaka szeptembertől decemberig tart . A vemhességhónapig tart . Indonéziában az esős évszak januártól áprilisig tart ; a kocák ekkortájt ellik malacaikat . Egy alombanmalac is lehet . A malacok az anyjuk által készített fészekben jönnek a világra ; az elválasztáshónap után következik be . Veszélyeztetettsége és védelme A Természetvédelmi Világszövetség ( IUCN) ban csak sebezhető fajként , mígban már veszélyeztetett fajként tartotta számon ezt az állatot.ésközött-kal csökkent az egyedszámuk . Az ember többféle módon is veszélyezteti ezt a disznófajt : kiírtja az állat által lakot erdőket és helyébe mezőgazdasági területeket létesít , lelövi az állatot , mert az megdézsmálja a terményeket , továbbá a sportvadászok szívesen megszerzik a trófeáját . Más veszélyforrása érdekes módon nem az embertől , hanem rokonától , a vaddisznótól ( Sus scrofa ) jön . A két állat genetikailag elég közel áll egymáshoz , ahhoz hogy keveredjenek és hibrid állományokat hozzanak létre . Továbbá a vaddisznó a táplálékforrások terén is verseng a szóban forgó disznófajjal . A világon több állatkert is küzd e faj megmentésével . Fogságban tenyésztett állományokat hoznak létre , hogy aztán azokat védett területeken szabadon ereszthessék . Jegyzetek Források Mammal Species of the World . Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder ( editors ) . Mammal Species of the World . A Taxonomic and Geographic Referenced ed ) . Fordítás Sus Emlősfajok Ázsia emlősei