Kurdisztáni Munkáspárt
A Kurdisztáni Munkáspárt vagy Kurd Munkáspárt (kurdul: Partiya Karkerên Kurdistan, röviden PKK) 1978-ban jött létre Abdullah Öcalan vezetésével, mint  török elnyomás ellen harcoló kurd gerillaszervezet. 1984-től egészen a mai napig kisebb-nagyobb összecsapásokkal a PKK fegyveres harcot vív Törökország ellen a kurd jogokért és az egyenlőségért. A pártot többek között az Egyesült Államok, Törökország és 2002 májusa óta az Európai Unió is terrorszervezetnek tekinti. 2011-ben összesen 35 terrorcselekményt követtek el, amivel a világ 9. legaktívabb terrorszervezete.

Története 
Amikor a Török Köztársaságot kikiáltották 1923-ban, a török állam igyekezett homogenizálni a társadalmat. Törökországban a török állam szerint csak egy nép létezett: a török. Így főleg az ország keleti részén elnyomott kisebbségek éltek, mint például az asszírok, örmények és a kurdok. Az elnyomás és az erőszakos asszimiláció volt a török kormány érdeke. Csak török nyelvet használhattak, csak török nevet kaphattak a gyerekek, a kurdok és a Kurdisztán szavakat pedig egyszerűen még kiejteni sem lehetett. A kisebbségeket nem ismerték el, mindenkinek töröknek kellett vallania magát.

Egy kurd diákcsoport Ankarában aztán úgy döntött, hogy megalapítja a PKK-t, a Kurd Munkáspártot, amely felszabadítja a kurd embereket az elnyomástól. PKK eredetileg nemcsak a kurdokért, hanem az országban élő kisebbségek jogaiért is harcolt a török állam ellen.

Tevékenységei 

1980. november 10-én a PKK és az ASALA örmény radikálisok megtámadták a Strasbourg-i török konzulátust.

1984-ben a szervezet félkatonai gerillacsoporttá alakult, Franciaországban építettek kiképzőtáborokat. Támadásokat indítottak kormányzati létesítmények, katonai és különböző állami intézmények ellen is. A PKK korábban polgári célpontokra is vadászott, így például merényletet követtek el Belgiumban, Franciaországban, Németországban, Törökországban és Irakban is, 1995 óta azonban kizárólag a török fegyveres erők ellen harcol.

A PKK 1984 óta kisebb-nagyobb megszakításokkal háborúban áll Törökországgal. 2012-ben béketárgyalások kezdődtek, azonban mindkét fél valamennyi alkalommal megszegte a tűzszünetet.

Szálih Muszlim, a Demokratikus Egyesülés Pártja, Rojava elnöke nagyon közel áll a PKK-hoz. A PKK együttműködik a Demokratikus Egyesülés Pártjával, együtt hozták létre a PYD fegyveres szárnyát, a Kurd Népvédelmi Egységeket.

A PKK 2014-ben több ezer jezidit kimenekített, amikor az Iszlám Állam bekerítette őket a Szindzsár-hegységben.

Aktívan részt vett az Iszlám Állam elleni harcban.

A pártból 2004-ben Kurdisztáni Szabadság Sólymai néven kivált egy csoport olyan tagokból, akiknek véleménye szerint a török vezetéssel szemben semmilyen békés megállapodásra nincs esély. Ez a szervezet a PKK tevékenységétől eltérően több alkalommal intézett támadást civilek ellen is.

Ideológiája 
A szervezet kezdetben radikális baloldali ideológiájú volt, világméretű kommunista forradalmat akart, ennek keretében akarták a kurd nemzeti önrendelkezést kivívni. Az 1980-as években más etnikai csoportokkal is együttműködött, még a radikális török baloldal is segített a kurdoknak egy független államot létrehozni. Célkitűzései azonban új elemekkel gazdagodtak és jelentősen módosultak az idők során: a nemzetállami függetlenség és a demokratikus konföderalizmus fogalmai kerültek előtérbe a párt eszmeiségében. Öcalanra, akinek gondolatai a mai napig meghatározzák a part szellemi életét, jelentősen hatottak olyan radikális szerzők – Immanuel Wallerstein, Murray Bookchin –, akik meglehetősen messze állnak a párt által követett régebbi eszmei irányvonaltól.

Szervezeti felépítése 

A PKK-nak több különböző vezetője van már a nyugat-európai országokban, főleg a kurd közösségekben. Bár Öcalant elfogták 1999-ben és életfogytigtartó szabadságvesztésre ítélték, sokan még mindig a PKK igazi vezetőjének tartják. Mostanra Murat Karayilan vette át az irányítást.

Kiképzőtáborok 
Az első kiképzőtábor 1982-ben épült Bekaa völgyében (amelyik szíriai ellenőrzés alatt állt), amit támogatott a szír kormány és a Palesztinai Felszabadítási Szervezet. Szíriából kiutasították Öcalant 1998-ban, és arra kötelezték, hogy állítsa le a kiképzőtáborait.

A határ menti észak-iraki táborokban képzik ki magukat a Kurd Munkáspárt harcosai, onnan indítanak támadást Törökország felé. Egyértelműen a legjobban felszerelt kiképzőtábor a Kandil-hegységben található.

Kiképzőtáborok bőven találhatók más országban: Eindhovenben a rendőrök találtak rá egy kiképzőtáborra. Hága, Rotterdam, Capelle aan den IJssel város közelében is találtak kiképzőtáborokat, mint ahogy Belgium eldugott helyein is vannak, amiket felszámoltak.

Zászlók

Felszerelés

Jegyzetek

További információk 
 A párt hivatalos oldala

Kurdisztán
Szélsőbaloldali terrorszervezetek
Szeparatista, függetlenségpárti terrorszervezetek
A Kurdisztáni Munkáspárt vagy Kurd Munkáspárt ( kurdul : Partiya Karkerên Kurdistan , röviden PKK) ban jött létre Abdullah Öcalan vezetésével , mint török elnyomás ellen harcoló kurd gerillaszervezet.től egészen a mai napig kisebb-nagyobb összecsapásokkal a PKK fegyveres harcot vív Törökország ellen a kurd jogokért és az egyenlőségért . A pártot többek között az Egyesült Államok , Törökország ésmájusa óta az Európai Unió is terrorszervezetnek tekinti.ben összesenterrorcselekményt követtek el , amivel a világ legaktívabb terrorszervezete . Története Amikor a Török Köztársaságot kikiáltottákban , a török állam igyekezett homogenizálni a társadalmat . Törökországban a török állam szerint csak egy nép létezett : a török . Így főleg az ország keleti részén elnyomott kisebbségek éltek , mint például az asszírok , örmények és a kurdok . Az elnyomás és az erőszakos asszimiláció volt a török kormány érdeke . Csak török nyelvet használhattak , csak török nevet kaphattak a gyerekek , a kurdok és a Kurdisztán szavakat pedig egyszerűen még kiejteni sem lehetett . A kisebbségeket nem ismerték el , mindenkinek töröknek kellett vallania magát . Egy kurd diákcsoport Ankarában aztán úgy döntött , hogy megalapítja a PKK-t , a Kurd Munkáspártot , amely felszabadítja a kurd embereket az elnyomástól . PKK eredetileg nemcsak a kurdokért , hanem az országban élő kisebbségek jogaiért is harcolt a török állam ellen . Tevékenységei 1980. novemberén a PKK és az ASALA örmény radikálisok megtámadták a Strasbourg-i török konzulátust . 1984-ben a szervezet félkatonai gerillacsoporttá alakult , Franciaországban építettek kiképzőtáborokat . Támadásokat indítottak kormányzati létesítmények , katonai és különböző állami intézmények ellen is . A PKK korábban polgári célpontokra is vadászott , így például merényletet követtek el Belgiumban , Franciaországban , Németországban , Törökországban és Irakban is,óta azonban kizárólag a török fegyveres erők ellen harcol . A PKKóta kisebb-nagyobb megszakításokkal háborúban áll Törökországgal.ben béketárgyalások kezdődtek , azonban mindkét fél valamennyi alkalommal megszegte a tűzszünetet . Szálih Muszlim , a Demokratikus Egyesülés Pártja , Rojava elnöke nagyon közel áll a PKK-hoz . A PKK együttműködik a Demokratikus Egyesülés Pártjával , együtt hozták létre a PYD fegyveres szárnyát , a Kurd Népvédelmi Egységeket . A PKKben több ezer jezidit kimenekített , amikor az Iszlám Állam bekerítette őket a Szindzsár-hegységben . Aktívan részt vett az Iszlám Állam elleni harcban . A pártbólben Kurdisztáni Szabadság Sólymai néven kivált egy csoport olyan tagokból , akiknek véleménye szerint a török vezetéssel szemben semmilyen békés megállapodásra nincs esély . Ez a szervezet a PKK tevékenységétől eltérően több alkalommal intézett támadást civilek ellen is . Ideológiája A szervezet kezdetben radikális baloldali ideológiájú volt , világméretű kommunista forradalmat akart , ennek keretében akarták a kurd nemzeti önrendelkezést kivívni . Azas években más etnikai csoportokkal is együttműködött , még a radikális török baloldal is segített a kurdoknak egy független államot létrehozni . Célkitűzései azonban új elemekkel gazdagodtak és jelentősen módosultak az idők során : a nemzetállami függetlenség és a demokratikus konföderalizmus fogalmai kerültek előtérbe a párt eszmeiségében . Öcalanra , akinek gondolatai a mai napig meghatározzák a part szellemi életét , jelentősen hatottak olyan radikális szerzők – Immanuel Wallerstein , Murray Bookchin – , akik meglehetősen messze állnak a párt által követett régebbi eszmei irányvonaltól . Szervezeti felépítése A PKK-nak több különböző vezetője van már a nyugat-európai országokban , főleg a kurd közösségekben . Bár Öcalant elfogtákben és életfogytigtartó szabadságvesztésre ítélték , sokan még mindig a PKK igazi vezetőjének tartják . Mostanra Murat Karayilan vette át az irányítást . Kiképzőtáborok Az első kiképzőtáborben épült Bekaa völgyében ( amelyik szíriai ellenőrzés alatt állt ) , amit támogatott a szír kormány és a Palesztinai Felszabadítási Szervezet . Szíriából kiutasították Öcalantban , és arra kötelezték , hogy állítsa le a kiképzőtáborait . A határ menti észak-iraki táborokban képzik ki magukat a Kurd Munkáspárt harcosai , onnan indítanak támadást Törökország felé . Egyértelműen a legjobban felszerelt kiképzőtábor a Kandil-hegységben található . Kiképzőtáborok bőven találhatók más országban : Eindhovenben a rendőrök találtak rá egy kiképzőtáborra . Hága , Rotterdam , Capelle aan den IJssel város közelében is találtak kiképzőtáborokat , mint ahogy Belgium eldugott helyein is vannak , amiket felszámoltak . Zászlók Felszerelés Jegyzetek További információk A párt hivatalos oldala Kurdisztán Szélsőbaloldali terrorszervezetek Szeparatista , függetlenségpárti terrorszervezetek