Panthéon (Párizs)
A Panthéon Párizsban, a Quartier latinben álló, a 18. század második felében emelt, nagyszabású klasszicista épület.

Története 
Eredetileg templomnak készült, a súlyos betegségéből felépülő XV. Lajos francia király utasítására, Párizs védőszentjének, Szent Genovévának a tiszteletére. A munkálatok 1758-ban kezdődtek az udvari építész, Jacques Soufflot irányításával. Anyagi gondok miatt az építmény csak XVI. Lajos idejében, 1790-ben készült el.

A Panthéon építészetileg a párizsi Louvre oszlopsorát és a londoni Szent Pál-székesegyház kupoláját ötvözi gótikus szerkezeti megoldásokkal. A korinthoszi oszlopokból álló csarnok nagyon hasonlít a római Pantheon hasonló szerkezeti egységére. A görögkereszt alakú templom 110 méter hosszú és 84 méter széles, kupolája 83 méter magas.

A templom a francia forradalom idején új funkciót kapott: a legdicsőbb franciák temetkezési csarnoka, mauzóleuma lett. Később Napóleon visszaadta az egyháznak, ám 1885-től végleg Franciaország nagyjainak temetkezési helye lett az épület. Homlokzatán ma is olvasható a felirat: „A nagy embereknek, a hálás haza.”

A mauzóleumban először Mirabeau-t helyezték örök nyugalomra, 1791-ben. Őt – többek között – olyan híres személyek követték, mint Voltaire, Rousseau, Victor Hugo, Émile Zola, Gaspard Monge, Claude-Victor Perrin, Claude Monet, Louis Pasteur és a Curie házaspár, Marie és Pierre Curie. Eddig az utolsó nevezetes személy, akit itt, 132 évvel a halála után, újra eltemettek, id. Alexandre Dumas volt (2002-ben).

A klasszicista épület kupoláját a fizikus Léon Foucault 1851-ben felhasználta a Föld forgását bizonyító ingakísérletére.

Források 
 Tóth Péter: Művészettörténet 3.

Párizs kulturális intézményei
Klasszicista építészet
A Panthéon Párizsban , a Quartier latinben álló , a század második felében emelt , nagyszabású klasszicista épület . Története Eredetileg templomnak készült , a súlyos betegségéből felépülő XV . Lajos francia király utasítására , Párizs védőszentjének , Szent Genovévának a tiszteletére . A munkálatokban kezdődtek az udvari építész , Jacques Soufflot irányításával . Anyagi gondok miatt az építmény csak XVI. Lajos idejében, ben készült el . A Panthéon építészetileg a párizsi Louvre oszlopsorát és a londoni Szent Pál-székesegyház kupoláját ötvözi gótikus szerkezeti megoldásokkal . A korinthoszi oszlopokból álló csarnok nagyon hasonlít a római Pantheon hasonló szerkezeti egységére . A görögkereszt alakú templomméter hosszú ésméter széles , kupolájaméter magas . A templom a francia forradalom idején új funkciót kapott : a legdicsőbb franciák temetkezési csarnoka , mauzóleuma lett . Később Napóleon visszaadta az egyháznak , ámtől végleg Franciaország nagyjainak temetkezési helye lett az épület . Homlokzatán ma is olvasható a felirat : „ A nagy embereknek , a hálás haza.” A mauzóleumban először Mirabeau-t helyezték örök nyugalomra, ben . Őt – többek között – olyan híres személyek követték , mint Voltaire , Rousseau , Victor Hugo , Émile Zola , Gaspard Monge , Claude-Victor Perrin , Claude Monet , Louis Pasteur és a Curie házaspár , Marie és Pierre Curie . Eddig az utolsó nevezetes személy , akit itt,évvel a halála után , újra eltemettek , id . Alexandre Dumas voltben ) . A klasszicista épület kupoláját a fizikus Léon Foucaultben felhasználta a Föld forgását bizonyító ingakísérletére . Források Tóth Péter : Művészettörténet Párizs kulturális intézményei Klasszicista építészet