Velikeolaszi
Velikeolaszi () falu Horvátországban, Pozsega-Szlavónia megyében. Közigazgatásilag Velikéhez tartozik.

Fekvése 
Pozsegától légvonalban 11, közúton 13 km-re északnyugatra, községközpontjától légvonalban 8, közúton 12 km-re délnyugatra, a Papuk-hegység déli lejtői alatt, a Pozsegai-medencében, Lučinci és Toranj között fekszik.

Története 
A középkorban a velikei várhoz tartozó uradalomhoz kapcsolódott. Nevét magyar névadással valószínűleg azokról az olasz hospes telepesekről kapta, akik a vár vonzásában kerültek ide. Horvát neve a magyarból való.

A térséget 1532-ben szállta meg a török. A török uralom idején Boszniából érkezett pravoszláv szerbek települtek ide. 1698-ban „Olyazi” néven 4 portával szerepel a török uralom alól felszabadított szlavóniai települések összeírásában.
 Az első katonai felmérés térképén „Dorf Oljajscze” néven látható.

Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Olyaszy” néven szerepel. Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Olaszi” néven 19 házzal és 149 ortodox vallású lakossal találjuk. 1857-ben 135, 1910-ben 240 lakosa volt. 1910-ben a népszámlálás adatai lakosságának 89%-a szerb, 9%-a horvát anyanyelvű volt. Pozsega vármegye Pozsegai járásának része volt. Az első világháború után 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később (1929-ben) Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 97%-a szerb, 3%-a horvát nemzetiségű volt. 2001-ben 63 lakosa volt.

Lakossága

Jegyzetek

Források 
Velike község hivatalos honlapja 
Az első katonai felmérés térképe
Josip Buturac: Stanovništvo Požege i okolice 1700-1950.

További információk 
A megye turisztikai irodájának honlapja  
Kristina Rupert: Topografija Požeške županije do 1526. godine - diplomamunka 
A község rendezési terve  
Csánki Dezső: Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában – Pozsega vármegye.
 Stanko Andrić: Podgorje Papuka i Krndije u srednjem vijeku (drugi dio) 

Pozsega-Szlavónia megye települései
Velikeolaszi ( ) falu Horvátországban , Pozsega-Szlavónia megyében . Közigazgatásilag Velikéhez tartozik . Fekvése Pozsegától légvonalban közútonkm-re északnyugatra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délnyugatra , a Papuk-hegység déli lejtői alatt , a Pozsegai-medencében , Lučinci és Toranj között fekszik . Története A középkorban a velikei várhoz tartozó uradalomhoz kapcsolódott . Nevét magyar névadással valószínűleg azokról az olasz hospes telepesekről kapta , akik a vár vonzásában kerültek ide . Horvát neve a magyarból való . A térségetben szállta meg a török . A török uralom idején Boszniából érkezett pravoszláv szerbek települtek ide.ban „ Olyazi” névenportával szerepel a török uralom alól felszabadított szlavóniai települések összeírásában . Az első katonai felmérés térképén „ Dorf Oljajscze” néven látható . Lipszky Jánosban Budán kiadott repertóriumában „ Olyaszy” néven szerepel . Nagy Lajosben kiadott művében „ Olaszi” névenházzal ésortodox vallású lakossal találjuk.benbenlakosa volt.ben a népszámlálás adatai lakosságának-a szerb,-a horvát anyanyelvű volt . Pozsega vármegye Pozsegai járásának része volt . Az első világháború utánban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd későbbben ) Jugoszlávia része lett.ben lakosságának-a szerb,-a horvát nemzetiségű volt.benlakosa volt . Lakossága Jegyzetek Források Velike község hivatalos honlapja Az első katonai felmérés térképe Josip Buturac : Stanovništvo Požege i okolice További információk A megye turisztikai irodájának honlapja Kristina Rupert : Topografija Požeške županije do godine - diplomamunka A község rendezési terve Csánki Dezső : Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában – Pozsega vármegye . Stanko Andrić : Podgorje Papuka i Krndije u srednjem vijeku ( drugi dio ) Pozsega-Szlavónia megye települései