Hóman Ottó
Hóman Ottó (Magyaróvár, 1843. szeptember 30. – Budapest, 1903. április 15.) magyar klasszika-filológus, egyetemi tanár, lapszerkesztő, Hóman Bálint édesapja.

Élete
Középiskoláit Magyaróváron és Budán végezte, majd a pesti egyetemen filológiát hallgatott. A középiskolai tanári oklevél elnyerése után 1866-tól három évig működött mint gimnáziumi tanár Szabadkán. 1869-70-ben külföldi egyetemeket látogatott és hosszabb ideig tartózkodott Göttingenben, ahol bölcseleti doktorrá avatták. 1871-72-ben a pesti egyetem magántanáraként működött, 1872-ben évben az akkor megnyílt Kolozsvári Magyar Királyi Tudományegyetemre nevezték ki a klasszika-filológia rendes tanárának, 1885-ben a budapestvidéki tankerület főigazgatójává nevezték ki. 1890-től kezdve a tanárvizsgáló bizottság alelnöke és a közoktatási tanács tagja volt. 1897 és 1902 között a Közoktatásügyi Minisztériumban dolgozott, középfokú oktatással foglalkozott, 1898-ban a gimnáziumi tantervet is megreformálta.

1877-ben egy ismerősével, Bartal Antallal közösen indította meg az Egyetemes Philologiai Közlöny című lapot, amelyet két éven át szerkesztett is.

1890. szeptember 21-én Ferenc József magyar király adományozott neki királyi tanácsosi címet.

Házassága és gyermekei
Hitvese a református nemesi származású pusztaszentgyörgyi és tetétleni Darányi Borbála (Pest, 1852. május 9.–Budapest, 1908. március 2.), akinek a szülei pusztaszentgyörgyi és tetétleni Darányi Ignác (1811–1877) magyar ügyvéd és jószágigazgató, a budapesti református egyháztanács és az Országos Magyar Gazdasági Egyesület igazgatósági választmányi tagja, valamint földvári és bernátfalvi Földváry Borbála (1820–1888) voltak. Az apai nagyszülei Darányi György (1777-1830) és balásfalvi Kiss Erzsébet voltak. Az anyai nagyszülei földvári és bernátfalvi Földváry Pál (1790–1849), Pest megyei földbirtokos és bernátfalvi Bernáth Terézia (1796–1836) voltak. Hóman Ottóné Darányi Borbálának a fivére Darányi Ignác (1849–1927) magyar jogász, agrárpolitikus, nagybirtokos, miniszter. Hóman Ottó és Darányi Borbála frigyéből született:
dr. Hóman Ottó (1873. – Valjevo környékén, 1914. december 9.), királyi járásbíró, a budapesti ítélőtábla tanács jegyzője, a magyar királyi 3. népfelkelő gyalogezred népfelkelőfőhadnagya.
Hóman Irén
Hóman Biri
Hóman Bálint (Budapest, 1885. december 29. – Vác, 1951. június 2.) politikus, történész, egyetemi tanár, az MTA levelező majd rendes tagja, 1933 és 1945 között pedig igazgatósági tagja is. 1932 és 1938 illetve 1939 és 1942 között Magyarország vallás- és közoktatásügyi minisztere, 1933-tól 1944-ig a Magyar Történelmi Társulat elnöke.

Művei 
 A saturnusi vers elmélete és története (Pest, 1871);
 Pindar versezetei (Lipcse, 1876);
 A comicumról Plautus Pseudolusában (Kolozsvár, 1879);
 A középiskolai tanárok képzéséről (Bp., 1895).

Jegyzetek

Források
 
 
 
 
 A kolozsvári M. Kir. Ferenc József Tudományegyetem története , adatbank.transindex.ro

További információk 
 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941.

1843-ban született személyek
Német származású magyarok
1903-ban elhunyt személyek
Magyar klasszika-filológusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Hóman Ottó ( Magyaróvár , szeptember – Budapest , április ) magyar klasszika-filológus , egyetemi tanár , lapszerkesztő , Hóman Bálint édesapja . Élete Középiskoláit Magyaróváron és Budán végezte , majd a pesti egyetemen filológiát hallgatott . A középiskolai tanári oklevél elnyerése utántól három évig működött mint gimnáziumi tanár Szabadkán.ben külföldi egyetemeket látogatott és hosszabb ideig tartózkodott Göttingenben , ahol bölcseleti doktorrá avatták.ben a pesti egyetem magántanáraként működött, ben évben az akkor megnyílt Kolozsvári Magyar Királyi Tudományegyetemre nevezték ki a klasszika-filológia rendes tanárának, ben a budapestvidéki tankerület főigazgatójává nevezték ki.től kezdve a tanárvizsgáló bizottság alelnöke és a közoktatási tanács tagja volt.ésközött a Közoktatásügyi Minisztériumban dolgozott , középfokú oktatással foglalkozott, ban a gimnáziumi tantervet is megreformálta . 1877-ben egy ismerősével , Bartal Antallal közösen indította meg az Egyetemes Philologiai Közlöny című lapot , amelyet két éven át szerkesztett is . 1890. szeptemberén Ferenc József magyar király adományozott neki királyi tanácsosi címet . Házassága és gyermekei Hitvese a református nemesi származású pusztaszentgyörgyi és tetétleni Darányi Borbála ( Pest , május–Budapest , március ) , akinek a szülei pusztaszentgyörgyi és tetétleni Darányi Ignác1877 ) magyar ügyvéd és jószágigazgató , a budapesti református egyháztanács és az Országos Magyar Gazdasági Egyesület igazgatósági választmányi tagja , valamint földvári és bernátfalvi Földváry Borbála1888 ) voltak . Az apai nagyszülei Darányi Györgyés balásfalvi Kiss Erzsébet voltak . Az anyai nagyszülei földvári és bernátfalvi Földváry Pál1849 ) , Pest megyei földbirtokos és bernátfalvi Bernáth Terézia1836 ) voltak . Hóman Ottóné Darányi Borbálának a fivére Darányi Ignác1927 ) magyar jogász , agrárpolitikus , nagybirtokos , miniszter . Hóman Ottó és Darányi Borbála frigyéből született : dr. Hóman Ottó – Valjevo környékén , december ) , királyi járásbíró , a budapesti ítélőtábla tanács jegyzője , a magyar királyi népfelkelő gyalogezred népfelkelőfőhadnagya . Hóman Irén Hóman Biri Hóman Bálint ( Budapest , december – Vác , június ) politikus , történész , egyetemi tanár , az MTA levelező majd rendes tagja,ésközött pedig igazgatósági tagja is.ésilletveésközött Magyarország vallás- és közoktatásügyi minisztere, tólig a Magyar Történelmi Társulat elnöke . Művei A saturnusi vers elmélete és története ( Pest , Pindar versezetei ( Lipcse , A comicumról Plautus Pseudolusában ( Kolozsvár , A középiskolai tanárok képzéséről ( Bp. , Jegyzetek Források A kolozsvári M . Kir . Ferenc József Tudományegyetem története , adatbank.transindex.ro További információk Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , 1843-ban született személyek Német származású magyarok 1903-ban elhunyt személyek Magyar klasszika-filológusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók