Naraka (buddhizmus)
A naraka (szanszkrit: नरक) vagy niraja (páli: निरय) a buddhista kozmológiában szereplő fogalom, amelynek magyar fordítása "pokol" vagy "alvilág". A buddhizmusban a narakák a pokollakók, amelyek hasonlatosak a kínai mitológiában szereplő dijukhoz. A naraka két dologban eltér a keresztény pokoltól: a lények nem isteni döntés következményeként kerülnek a narakába és nem is örökre maradnak ott - jóllehet rendkívül hosszú ideig.

A narakába született lények az előzőleg összegyűjtött cselekedeteik (karma) eredményeképpen kerülnek és nem maradnak pokollakók örökre, csupán addig amíg a rossz karmáik ereje ki nem hunynak. Ezután újból egy magasabb birodalomban születnek újjá. 

A Maddzshima-nikája 130. példázatában, a Dévaduta-szuttában Buddha részletesen beszél a pokolról. Ebben a félelmet keltő leírásban iszonyatos kínzásokról és fájdalmakról van szó, de az élőlények addig nem halhatnak meg, amíg a rossz karmájuk véget nem ér.

A mahájána szútrák különbözőképpen osztják fel a pokol birodalmat különböző albirodalmakra, a leggyakrabban nyolc tüzes poklot és nyolc jeges poklot említenek. A poklok világát jellemző egyik alapszöveg az Abhidharma-kosa szintén nyolc forró és nyolc fagyos poklot sorol fel.

Hideg narakák

Arbuda (頞部陀) - a "hólyagos" naraka egy sötét, fagyos síkság, amelyet jeges hegyek vesznek körbe és folyamatosan hóvihar tombol. Lakói felnőttként születnek és egész életüket meztelenül és egyedül töltik. Bőrük a hidegtől hólyagossá válik. Úgy tartják, hogy az élet ebben a pokolban annyi ideig tart, mint kiüríteni egy szezámmaggal teli hordót úgy, hogy száz évente csak egy szemet veszünk ki a hordóból.
Nirarbuda (刺部陀) - a "felfakadó hólyagos" naraka még az Arbudánál is hidegebb. Itt a hidegben keletkezett hólyagok felfakadnak, így a lakói testét fagyott vér és genny borítja.
Atata (頞听陀) - a "hidegrázásos" narakában a lakók dideregnek a hidegtől. A neve is onnan származik, hogy a lények folyamatosan azt a hangot adják ki, hogy at-at-at.
Hahava (臛臛婆) - a "nyöszörgéses" narakában a lények folyamatosan sírnak fájdalmukban és a haa, haa hangot hallatják.
Huhuva (虎々婆) - a "vacogó fogas" narakában a lakók fogai összekoccannak és a hu-hu hangokat adják ki.
Utpala (嗢鉢羅) - a "kék lótusz" narakában a rendkívül erős hidegtől a lakók bőre kékké változik, mint amilyen a kék lótusz színe.
Padma (鉢特摩) - a "lótusz" narakában a lakó bőre felrepedezik a heves hóviharoktól és folyamatosan véres.
Mahápadma (摩訶鉢特摩) - a "nagy lótusz" narakában az egész test darabokra esik szét és a belsőszervek is ki lesznek téve a hidegnek, így azok is darabokra esnek szét.

Az élettartam ezekben a narakákban mindig hússzor annyi, mint az azt megelőző életben.

Forró narakák

Sandzsíva - a "feléledő támadások poklában" forró vasból van a talaj, amelyet egy szörnyű tűz hevít. Ebben a pokolban a lények felnőtt testtel születnek, félelemben és szenvedésben. Amint a lények elkezdenek szenvedni, mások elkezdik bántani, vaskarmokkal támadnak egymásra, majd a pokol őrei jelennek meg, akik félelmetes fegyverekkel támadnak rájuk. Miután a lények elvesztik tudatukat (elájulnak vagy meghalnak), hirtelen újra egészséges a testük és a támadások egyből kezdődnek elölről. Előfordul, hogy olvasztott vasat öntenek rájuk, darabokra kaszabolják őket és folyamatosan szenvednek a talpukat égető forró talajtól is. Úgy tartják, hogy az élet ezen a narakán 162x1010 évig tart.
Kálaszútra - a "fekete zsinórók pokla" tartalmazza a Sandzsíva naraka kínzásait, amin felül a pokol őrei fekete vonalakat húznak a lakókra, hogy azok mentén szeleteljék őket fel fűrészekkel és éles baltákkal. Az élet ezen a narakán 1296*1010 évig tart.
Samgháta - a "szétzúzás pokla" tele van hatalmas tömegű sziklákkal, amelyek összeütköznek és véres péppé zúzzák a lényeket. Amikor a sziklák szétválnak, akkor a lények teste helyrejön és a folyamat elölről kezdődik ismét. Az élet ezen a narakán 10,368*1010 évig tart.
Raurava - a "sikoltozás poklában" a lények vadul rohannak menedéket keresve az égető talajon. Amikor látszólagos menedéket találnak, az bezárul és elégeti őket, miközben a lények vadul sikoltoznak. Az élet ezen a narakán 82,944*1010 évig tart.
Maháraurava - a "nagy sikoltozás pokla" hasonlít a Rauravához. Ebben a pokolban ún. kravjádák (állatszerű lények) kínozzák a lakókat és a húsukat eszik. Az élet ezen a narakán 663,552*1010  évig tart.
Tapana - a "perzselő forróság poklában" az őrök felnyársalják a lakókat. Az élet ezen a narakán 5,308,416*1010  évig tart.
Pratápana - a "hatalmas forróság pokla" hasonlít a Tapana narakára, de itt még véresebb a felnyársalás (háromágú szigonyokkal). Az élet ezen a narakán 42,467,328*1010  évig tart. Úgy tartják, hogy ez fél  antarakalpát jelent.
Avícsi - a "szünet nélküli sütés pokla", amelyben a lényeket egy hatalmas, szörnyű sütőben sütik szörnyű szenvedést okozva ezzel. Az élet ezen a narakán 339,738,624*1010  évig tart. Úgy tartják, hogy ez egy teljes antarakalpának felel meg.

Egyes források ötszáz vagy akár több százezer különböző narakáról számolnak be.

A narakák lakóinak szenvedése gyakran hasonlít a Préta lakóiéra, emiatt könnyű összetéveszteni a kettőt. A legnagyobb különbség az, hogy a naraka lakói föld alatti világokban élnek, a prétákban viszont képesek szabadon helyt változtatni.

Buddhista szövegekben

A Dírghágamát (más néven Hosszabb Ágama-szútra, kínai: csang-ahan csing, 長阿含經) indiai nyelvből fordította kínai nyelvre Buddhajasasz (Fotuoyeshe 佛陀耶舍) és Csu Fonian 竺佛念 412 és 413 között. A négy csoportra osztott szöveg közül a negyedik foglalkozik a buddhista kozmológiával. Ez tartalmaz egy fejezetet a pokolról (dìyù pǐn 地獄品), amelyben Buddha részletesen elmeséli a szanghának a különböző poklokat elhelyezkedésükkel és nevükkel együtt.

Buddhavarman 5. században lefordította kínai nyelvre az Abhidharma-vibhászá-sásztrát (kínai: apidama piposa run, 阿毘曇毘婆沙論). Ez a szöveg azt vizsgálja, hogy a pokol őrei, akik másokat kínoznak, vajon érző lények-e, milyen alakokat öltenek és milyen nyelvet beszélnek. Hszüan-cang a 7. században fordította kínai nyelvre az Abhidharmakosa-sásztrát (kínai: apidamo csu-se run 阿毘達磨倶舍論). Ebben is szó esik arról, hogy a pokol őrei érző lények-e és, hogy rájuk hogyan vonatkoznak a karmikus törvények és hogy miért nem égeti őket el a poklok tüze.

Ksitigarbha bodhiszattva mahájána szútrája elmagyarázza, hogy a közönséges emberek hogyan küldhetnek érdemeket a pokollakók számára, hogy enyhítsék a szenvedéseiket. 

Gensin japán szerzetes Ódzsójósú (往生要集) című művének elején leírást ad a narakákban tapasztalható szenvedésekről. A tibeti Lamrim szövegek hasonló leírást adnak.

Kapcsolódó szócikkek
Bon fesztivál
Lóka (szanszkrit)
Kszitigarbha
Maudgaljájana
Pokol

Jegyzetek

Források
 
 
 

Buddhista kozmológia
Buddhista eszkatológia
Alvilág
A naraka ( szanszkrit : नरक ) vagy niraja ( páli : निरय ) a buddhista kozmológiában szereplő fogalom , amelynek magyar fordítása " pokol " vagy " alvilág " . A buddhizmusban a narakák a pokollakók , amelyek hasonlatosak a kínai mitológiában szereplő dijukhoz . A naraka két dologban eltér a keresztény pokoltól : a lények nem isteni döntés következményeként kerülnek a narakába és nem is örökre maradnak ott - jóllehet rendkívül hosszú ideig . A narakába született lények az előzőleg összegyűjtött cselekedeteik ( karma ) eredményeképpen kerülnek és nem maradnak pokollakók örökre , csupán addig amíg a rossz karmáik ereje ki nem hunynak . Ezután újból egy magasabb birodalomban születnek újjá . A Maddzshima-nikája példázatában , a Dévaduta-szuttában Buddha részletesen beszél a pokolról . Ebben a félelmet keltő leírásban iszonyatos kínzásokról és fájdalmakról van szó , de az élőlények addig nem halhatnak meg , amíg a rossz karmájuk véget nem ér . A mahájána szútrák különbözőképpen osztják fel a pokol birodalmat különböző albirodalmakra , a leggyakrabban nyolc tüzes poklot és nyolc jeges poklot említenek . A poklok világát jellemző egyik alapszöveg az Abhidharma-kosa szintén nyolc forró és nyolc fagyos poklot sorol fel . Hideg narakák Arbuda ( 頞部陀 ) - a " hólyagos " naraka egy sötét , fagyos síkság , amelyet jeges hegyek vesznek körbe és folyamatosan hóvihar tombol . Lakói felnőttként születnek és egész életüket meztelenül és egyedül töltik . Bőrük a hidegtől hólyagossá válik . Úgy tartják , hogy az élet ebben a pokolban annyi ideig tart , mint kiüríteni egy szezámmaggal teli hordót úgy , hogy száz évente csak egy szemet veszünk ki a hordóból . Nirarbuda ( 刺部陀 ) - a " felfakadó hólyagos " naraka még az Arbudánál is hidegebb . Itt a hidegben keletkezett hólyagok felfakadnak , így a lakói testét fagyott vér és genny borítja . Atata ( 頞听陀 ) - a " hidegrázásos " narakában a lakók dideregnek a hidegtől . A neve is onnan származik , hogy a lények folyamatosan azt a hangot adják ki , hogy at-at-at . Hahava ( 臛臛婆 ) - a " nyöszörgéses " narakában a lények folyamatosan sírnak fájdalmukban és a haa , haa hangot hallatják . Huhuva ( 虎々婆 ) - a " vacogó fogas " narakában a lakók fogai összekoccannak és a hu-hu hangokat adják ki . Utpala ( 嗢鉢羅 ) - a " kék lótusz " narakában a rendkívül erős hidegtől a lakók bőre kékké változik , mint amilyen a kék lótusz színe . Padma ( 鉢特摩 ) - a " lótusz " narakában a lakó bőre felrepedezik a heves hóviharoktól és folyamatosan véres . Mahápadma ( 摩訶鉢特摩 ) - a " nagy lótusz " narakában az egész test darabokra esik szét és a belsőszervek is ki lesznek téve a hidegnek , így azok is darabokra esnek szét . Az élettartam ezekben a narakákban mindig hússzor annyi , mint az azt megelőző életben . Forró narakák Sandzsíva - a " feléledő támadások poklában " forró vasból van a talaj , amelyet egy szörnyű tűz hevít . Ebben a pokolban a lények felnőtt testtel születnek , félelemben és szenvedésben . Amint a lények elkezdenek szenvedni , mások elkezdik bántani , vaskarmokkal támadnak egymásra , majd a pokol őrei jelennek meg , akik félelmetes fegyverekkel támadnak rájuk . Miután a lények elvesztik tudatukat ( elájulnak vagy meghalnak ) , hirtelen újra egészséges a testük és a támadások egyből kezdődnek elölről . Előfordul , hogy olvasztott vasat öntenek rájuk , darabokra kaszabolják őket és folyamatosan szenvednek a talpukat égető forró talajtól is . Úgy tartják , hogy az élet ezen a narakán1010 évig tart . Kálaszútra - a " fekete zsinórók pokla " tartalmazza a Sandzsíva naraka kínzásait , amin felül a pokol őrei fekete vonalakat húznak a lakókra , hogy azok mentén szeleteljék őket fel fűrészekkel és éles baltákkal . Az élet ezen a narakán1010 évig tart . Samgháta - a " szétzúzás pokla " tele van hatalmas tömegű sziklákkal , amelyek összeütköznek és véres péppé zúzzák a lényeket . Amikor a sziklák szétválnak , akkor a lények teste helyrejön és a folyamat elölről kezdődik ismét . Az élet ezen a narakán368*1010 évig tart . Raurava - a " sikoltozás poklában " a lények vadul rohannak menedéket keresve az égető talajon . Amikor látszólagos menedéket találnak , az bezárul és elégeti őket , miközben a lények vadul sikoltoznak . Az élet ezen a narakán944*1010 évig tart . Maháraurava - a " nagy sikoltozás pokla " hasonlít a Rauravához . Ebben a pokolban ún. kravjádák ( állatszerű lények ) kínozzák a lakókat és a húsukat eszik . Az élet ezen a narakán552*1010 évig tart . Tapana - a " perzselő forróság poklában " az őrök felnyársalják a lakókat . Az élet ezen a narakán308,416* 1010 évig tart . Pratápana - a " hatalmas forróság pokla " hasonlít a Tapana narakára , de itt még véresebb a felnyársalás ( háromágú szigonyokkal ) . Az élet ezen a narakán467,328*1010 évig tart . Úgy tartják , hogy ez fél antarakalpát jelent . Avícsi - a " szünet nélküli sütés pokla " , amelyben a lényeket egy hatalmas , szörnyű sütőben sütik szörnyű szenvedést okozva ezzel . Az élet ezen a narakán738,624*1010 évig tart . Úgy tartják , hogy ez egy teljes antarakalpának felel meg . Egyes források ötszáz vagy akár több százezer különböző narakáról számolnak be . A narakák lakóinak szenvedése gyakran hasonlít a Préta lakóiéra , emiatt könnyű összetéveszteni a kettőt . A legnagyobb különbség az , hogy a naraka lakói föld alatti világokban élnek , a prétákban viszont képesek szabadon helyt változtatni . Buddhista szövegekben A Dírghágamát ( más néven Hosszabb Ágama-szútra , kínai : csang-ahan csing , 長阿含經 ) indiai nyelvből fordította kínai nyelvre Buddhajasasz ( Fotuoyeshe 佛陀耶舍 ) és Csu Fonian 竺佛念ésközött . A négy csoportra osztott szöveg közül a negyedik foglalkozik a buddhista kozmológiával . Ez tartalmaz egy fejezetet a pokolról ( dìyù pǐn 地獄品 ) , amelyben Buddha részletesen elmeséli a szanghának a különböző poklokat elhelyezkedésükkel és nevükkel együtt . Buddhavarman században lefordította kínai nyelvre az Abhidharma-vibhászá-sásztrát ( kínai : apidama piposa run , 阿毘曇毘婆沙論 ) . Ez a szöveg azt vizsgálja , hogy a pokol őrei , akik másokat kínoznak , vajon érző lények-e , milyen alakokat öltenek és milyen nyelvet beszélnek . Hszüan-cang a században fordította kínai nyelvre az Abhidharmakosa-sásztrát ( kínai : apidamo csu-se run 阿毘達磨倶舍論 ) . Ebben is szó esik arról , hogy a pokol őrei érző lények-e és , hogy rájuk hogyan vonatkoznak a karmikus törvények és hogy miért nem égeti őket el a poklok tüze . Ksitigarbha bodhiszattva mahájána szútrája elmagyarázza , hogy a közönséges emberek hogyan küldhetnek érdemeket a pokollakók számára , hogy enyhítsék a szenvedéseiket . Gensin japán szerzetes Ódzsójósú ( 往生要集 ) című művének elején leírást ad a narakákban tapasztalható szenvedésekről . A tibeti Lamrim szövegek hasonló leírást adnak . Kapcsolódó szócikkek Bon fesztivál Lóka ( szanszkrit ) Kszitigarbha Maudgaljájana Pokol Jegyzetek Források Buddhista kozmológia Buddhista eszkatológia Alvilág