Királyi palota (Visegrád)
A visegrádi Királyi palota egy a 14. és 15. század között emelt épületkomplexum Visegrádon, amely a középkori Magyar Királyság kortárs uralkodóinak szolgált kezdetben állandó székhelyéül, majd vidéki rezidenciájául, egészen a török hódoltság pusztításáig. Az épületben ma a Magyar Nemzeti Múzeum Mátyás Király Múzeuma működik.

Története
1323-ban I. Károly magyar király Visegrádra helyezte székhelyét és a városban egy királyi házat építtetett, amelyet először az 1330-as, Záh Felicián által, a királyi család ellen megkísérelt merénylet színhelyeként említ a Képes krónika. A királyi házat I. Lajos bővítette ki több lépésben palotává. A ma romjaiban álló épület a 14. század utolsó negyedében épült, részben még I. Lajos, részben már Zsigmond király uralkodása alatt. A 123 m x 123 m-es, szabályos elrendezésű palotához észak felől kert, dél felől a Zsigmond által 1424-ben, a régebbi királyi kápolna helyén alapított ferences kolostor csatlakozott. 1405 és 1408 között Zsigmond a székhelyét Visegrádról Budára helyezte át, a visegrádi palota ettől kezdve vidéki rezidenciává vált. 1476 és 1484 között Mátyás király a palotát késő gótikus stílusban felújíttatta. Az épület egyes részein reneszánsz elemek is megjelentek, a Herkules-kút és a Múzsák-kútja, a díszudvar loggiája, a kápolna orgonakarzata és oltárai. Ezek az első emlékei az Alpokon túli Európában az itáliai reneszánsz stílusnak. A palotát az 1544-es török hódítás után elhagyták, így az épület rommá vált. Romjait a 18. században lebontották. Feltárása 1934-ben indult meg, és napjainkban is tart. Műemléki helyreállítása során az egykori királyi lakóépület és a kert helyreállítása készült el. Ma az épületben a Mátyás Király Múzeum kiállításai láthatóak, a királyi palota története és rekonstruált enteriőrjei.

Galéria

Jegyzetek 

Pest megye kastélyai
Visegrád
A visegrádi Királyi palota egy a és század között emelt épületkomplexum Visegrádon , amely a középkori Magyar Királyság kortárs uralkodóinak szolgált kezdetben állandó székhelyéül , majd vidéki rezidenciájául , egészen a török hódoltság pusztításáig . Az épületben ma a Magyar Nemzeti Múzeum Mátyás Király Múzeuma működik . Története 1323-ban I. Károly magyar király Visegrádra helyezte székhelyét és a városban egy királyi házat építtetett , amelyet először azas , Záh Felicián által , a királyi család ellen megkísérelt merénylet színhelyeként említ a Képes krónika . A királyi házat I. Lajos bővítette ki több lépésben palotává . A ma romjaiban álló épület a század utolsó negyedében épült , részben még I. Lajos , részben már Zsigmond király uralkodása alatt . Am xm-es , szabályos elrendezésű palotához észak felől kert , dél felől a Zsigmond általben , a régebbi királyi kápolna helyén alapított ferences kolostor csatlakozott.ésközött Zsigmond a székhelyét Visegrádról Budára helyezte át , a visegrádi palota ettől kezdve vidéki rezidenciává vált.ésközött Mátyás király a palotát késő gótikus stílusban felújíttatta . Az épület egyes részein reneszánsz elemek is megjelentek , a Herkules-kút és a Múzsák-kútja , a díszudvar loggiája , a kápolna orgonakarzata és oltárai . Ezek az első emlékei az Alpokon túli Európában az itáliai reneszánsz stílusnak . A palotát azes török hódítás után elhagyták , így az épület rommá vált . Romjait a században lebontották . Feltárásaben indult meg , és napjainkban is tart . Műemléki helyreállítása során az egykori királyi lakóépület és a kert helyreállítása készült el . Ma az épületben a Mátyás Király Múzeum kiállításai láthatóak , a királyi palota története és rekonstruált enteriőrjei . Galéria Jegyzetek Pest megye kastélyai Visegrád