Exner Győző
Exner Győző, később Regőczi (Beregszász, 1864. december 22. – Budapest, 1945. október 16.) költő, pedagógus, sakkmester. Irodalmi publikációit Regőczi (Exner) Győző és Regőczi-Exner Győző néven is jegyzik, egyes sakkirodalmi művekben Victor Exner néven említik.

Életrajza
1864. december 22-én született Kárpátalján, polgári családban. Apja Exner Nándor pénzügyi közigazgatási bíró, anyja Regőczi Huszár Irma (Mária). Bátyja Exner Kornél jogász, az 1921-ben megalakult Magyar Sakkszövetség elnöke volt 1924-ig. Eredeti családneve Exner volt, melyet a névmagyarosítási kampány idején változtatott Regőczire.

Magyar-német szakos tanári diplomát szerzett. Budapestre költözött, majd a pozsonyi kereskedelmi akadémián a magyar és német nyelv és irodalom segédtanára. 1894-ben Székesfehérvárra nevezték ki a magyar és a német nyelv rendes tanárának, majd 1910-ben a Győri Főreál gimnáziumba helyezték át.

Felesége Kicska Ilona Terézia volt. Három gyermeke született, közülük Emil, a legidősebb, híres mérnök, geodéta, a műszaki tudományok doktora lett, 1953-ban Kossuth-díjat is kapott.

Regőczit Győrbe költözésük után nem sokkal, 1911-ben szélütés érte, munkaképtelen lett. Ettől kezdve – 1945. október 14-én orbánc miatt bekövetkezett haláláig – a család nehéz anyagi körülmények között élt.

Sakkozói életpályája

Sakkszervezőként 
Testvérével Kornéllal együtt már fiatal korától nemcsak erős sakkjátékos volt, hanem sakkszervezőként is jelentős munkát végeztek.
1883 júliusában Budán, az akkor 19 éves Exner Győző és öccse, Kornél kezdeményezésére Exnerék családi házában megalakult az Erkel-sakktársaság, amely vendégei között tisztelhette a szabadságharc egykori tábornokát Klapka Györgyöt is. Az Erkel-sakktársaság 1889-ben beolvadt az akkor alakult Budai Sakkozó Társaságba, amelynek alapszabályát Exner Győző készítette. Az 1889. október 20-án megtartott közgyűlésen Exner Győzőt a Budai Sakkozó Társaság titkárává választották. Székesfehérvárra költözése után megszervezi az ottani sakkéletet, és a Székesfehérvári Sakkozó Társaság első elnökévé választották.

A Budai Sakkozó Társaság 1889-től adta ki hivatalos közlönyeként a Budapesti Sakkszemle című folyóiratot, amelynek szerkesztőségi tagja volt Exner Győző és Exner Kornél is.

Az 1893–1897 között zajló „Első magyar távizeneti verseny” (levelezési sakkverseny) egyik résztvevője, amelyen a holtversenyben az élen végző Charousek Rezső és Maróczy Géza mögött a harmadik helyen végzett.

Az 1921-ben megalakult Magyar Sakkszövetségben elnöki tanácstag tisztséget kapott.

Versenyeredményei 
1894-ben a 2–3. helyen végzett Pozsonyban, 1898-ban Charousek Rezső és Maróczy Géza mögött 3. helyezést ért el Budapesten, és ugyanebben az évben a 4–7. helyet szerzi meg Kölnben. 1899-ben Maróczy Géza mögött második Budapesten,

Az 1900-as évek első felének erős mesterei között tartják számon. 1900-ban 4–5. Münchenben, 1901-ben 4. helyen végzett Haarlemben, és 1902-ben 9–11. volt Hannoverben.

1905-ben 1. helyezést ért el Székesfehérváron, 1906-ban 6–7. Győrött, 1907-ben 7–9. Székesfehérvárott és 1911-ben 4–5. Győrött. Ebben az évben éri agyvérzés, amelynek következtében részben megbénult, és ezt követően hosszú évekig nem versenyez. 1911-ben – már betegen – 15 győzelemig tartó párosmérkőzést játszott a kor egyik legerősebb magyar sakkozójával, Chalupetzky Ferenccel, amelyen Chalupetzky 15–13 arányú győzelmet aratott.

Hosszú versenyzési szünet után 1924-ben részt vett a magyar bajnokságon, ahol a 14. helyen végzett. 1925-ben Győrbött két versenyen is játszott, az elsőn holtversenyben Chalupetzky Ferenccel az 1–2. helyen végzett, a másikon a 3. helyet szerezte meg.

Maróczy Géza gyakorló ellenfele, edzőpartnere volt. Először 1894-ben játszottak egy négyjátszmás párosmérkőzést, amelyen Maróczy 3–1 (Exner szempontjából +0=2-2) arányban győzött. 1899-ben hatjátszmás mérkőzésen Maróczy 4,5–1,5-re nyert. 1901-ben négy játszmát váltottak Székesfehérváron, és az eredmény 3–1 lett Maróczy javára.

Maróczyn kívül is több párosmérkőzést játszott kora erős sakkozóival. 1892-ben Adolf Albin román sakkmester ellen (aki később a világranglista 15. helyezettje is volt, és több megnyitási változat, például az Albin-ellencsel viseli a nevét) 4,5–4,5 arányú döntetlent ért el. 1896-ban a már akkor top20-as, később hosszú időn keresztül a világranglista 6. helyén álló Charousek Rezsőtől 6,5–3,5, 1897-ben 3,5–0,5 arányban vereséget szenvedett.

1939-ben a Sakkszövetség, mint „a Budapesti Sakkozó Társaság egyik leglelkesebb fejlesztőjét, vezetőjét és kiváló eredményeket elért tagját” ezért, valamint „több mint 50 esztendőn át a magyar sakk-kultúra felvirágoztatására végzett munkásságáért” — tiszteletbeli mesteri címmel tüntette ki.

Játékereje 
A historikus pontszámítást végző Chessmetrics oldalon két néven is szerepel. A több verseny alapján számoló Victor Exner profilban legmagasabb értékszáma 2604 volt, amit 1895. februárban ért el, ezzel akkor a világranglista 26. helyén állt. Legjobb helyezése a világranglistán a 24. volt 1900. decemberben.

Szépirodalmi munkássága
Vegyes tartalmú dolgozatai, költeményei és fordításai az Egyetemes Filológiai Közlönyben, Tornaügy, Budapesti Sakkszemle. Magyar Nők Lapja, Urambátyám, Fővárosi Lapok, Pozsony-vidéki Lapok és Magyar Állam című lapokban jelentek meg. A Magyar Sakkvilág 1943. szeptemberi számában is jelent meg cikke.

Főbb munkái
 Költemények (Budapest, 1882)
 Költemények (Budapest, 1884)
 Eszmék, ötletek, gondolatok (Budapest, 1886)
 Egyszerűség és jó kedv (Budapest, 1888, költemények)
 Szépprózai dolgozatok (1899., kiadó: Márkus Samu)
 Réka gyásza (elbeszélő költemény) (1903) A művet a Magyar Tudományos Akadémia 1901. évi pályázatán Nádasdy-díjjal jutalmazták.
 Szerelem könyve. (költemények, Székesfejérvár, 1896)
 A primadonnák harca, Győr, 1912.
 A föld ura (egyfelvonásos tragédia)

Emlékezete 
1946-ban emlékversenyt szerveztek tiszteletére.

Jegyzetek

Források
  
  
 Barcza Gedeon: Magyar Sakktörténet 3. kötet Az első magyarországi nemzetközi sakkversenytől a második magyar sakkszövetség megalakulásáig 1896-1921. Bp. 1989. p. 29-30., 190-192.
 Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái. Bp., 1891-1914. Hornyánszky Viktor
 Magyar Könyvészet 1886-88.
 Beregszász város honlapja 
Profilja a chessmetrics.com-on Gyozo Exner néven
Profilja a chessmetrics.com-on Victor Exner néven

További információk
 
 Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911-
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994
Bíró Zsuzsa: Jégünnepély Liget Műhely Alapítvány, 2010/10.
Lakatos Éva: Magyar irodalmi folyóiratok. Magyar Színház–Napkelet (A Petőfi Irodalmi Múzeum Bibliográfiai Füzetei, A. sorozat 14-16.)
Keresztyén Balázs: Kárpátaljai Művelődéstörténeti Kislexikon (Hatodik Síp Alapítvány – Mandátum Kiadó, Budapest – Beregszász, 2001.)
Leányfalu neves személyei, elődeink

Játszmái a 365chess.com-on Victor Exner néven
Játszmái a 365chess.com-on Gyozo Exner néven

1864-ben született személyek
1945-ben elhunyt személyek
Magyar költők, írók
Magyar sakkozók
Beregszásziak
Magyar pedagógusok
Családi nevüket magyarosított személyek
Exner Győző , később Regőczi ( Beregszász , december – Budapest , október ) költő , pedagógus , sakkmester . Irodalmi publikációit Regőczi ( Exner ) Győző és Regőczi-Exner Győző néven is jegyzik , egyes sakkirodalmi művekben Victor Exner néven említik . Életrajza 1864. decemberén született Kárpátalján , polgári családban . Apja Exner Nándor pénzügyi közigazgatási bíró , anyja Regőczi Huszár Irma ( Mária) . Bátyja Exner Kornél jogász , azben megalakult Magyar Sakkszövetség elnöke voltig . Eredeti családneve Exner volt , melyet a névmagyarosítási kampány idején változtatott Regőczire . Magyar-német szakos tanári diplomát szerzett . Budapestre költözött , majd a pozsonyi kereskedelmi akadémián a magyar és német nyelv és irodalom segédtanára.ben Székesfehérvárra nevezték ki a magyar és a német nyelv rendes tanárának , majdben a Győri Főreál gimnáziumba helyezték át . Felesége Kicska Ilona Terézia volt . Három gyermeke született , közülük Emil , a legidősebb , híres mérnök , geodéta , a műszaki tudományok doktora lett, ban Kossuth-díjat is kapott . Regőczit Győrbe költözésük után nem sokkal, ben szélütés érte , munkaképtelen lett . Ettől kezdve – októberén orbánc miatt bekövetkezett haláláig – a család nehéz anyagi körülmények között élt . Sakkozói életpályája Sakkszervezőként Testvérével Kornéllal együtt már fiatal korától nemcsak erős sakkjátékos volt , hanem sakkszervezőként is jelentős munkát végeztek . 1883 júliusában Budán , az akkoréves Exner Győző és öccse , Kornél kezdeményezésére Exnerék családi házában megalakult az Erkel-sakktársaság , amely vendégei között tisztelhette a szabadságharc egykori tábornokát Klapka Györgyöt is . Az Erkel-sakktársaságben beolvadt az akkor alakult Budai Sakkozó Társaságba , amelynek alapszabályát Exner Győző készítette . Az októberán megtartott közgyűlésen Exner Győzőt a Budai Sakkozó Társaság titkárává választották . Székesfehérvárra költözése után megszervezi az ottani sakkéletet , és a Székesfehérvári Sakkozó Társaság első elnökévé választották . A Budai Sakkozó Társaságtől adta ki hivatalos közlönyeként a Budapesti Sakkszemle című folyóiratot , amelynek szerkesztőségi tagja volt Exner Győző és Exner Kornél is . Az1897 között zajló „ Első magyar távizeneti verseny” ( levelezési sakkverseny ) egyik résztvevője , amelyen a holtversenyben az élen végző Charousek Rezső és Maróczy Géza mögött a harmadik helyen végzett . Azben megalakult Magyar Sakkszövetségben elnöki tanácstag tisztséget kapott . Versenyeredményei 1894-ben a3. helyen végzett Pozsonyban, ban Charousek Rezső és Maróczy Géza mögött helyezést ért el Budapesten , és ugyanebben az évben a7. helyet szerzi meg Kölnben.ben Maróczy Géza mögött második Budapesten , Azas évek első felének erős mesterei között tartják számon.ban5. Münchenben, ben helyen végzett Haarlemben , ésben11. volt Hannoverben . 1905-ben helyezést ért el Székesfehérváron, ban7. Győrött, ben9. Székesfehérvárott ésben5. Győrött . Ebben az évben éri agyvérzés , amelynek következtében részben megbénult , és ezt követően hosszú évekig nem versenyez.ben – már betegen –győzelemig tartó párosmérkőzést játszott a kor egyik legerősebb magyar sakkozójával , Chalupetzky Ferenccel , amelyen Chalupetzky13 arányú győzelmet aratott . Hosszú versenyzési szünet utánben részt vett a magyar bajnokságon , ahol a helyen végzett.ben Győrbött két versenyen is játszott , az elsőn holtversenyben Chalupetzky Ferenccel az2. helyen végzett , a másikon a helyet szerezte meg . Maróczy Géza gyakorló ellenfele , edzőpartnere volt . Előszörben játszottak egy négyjátszmás párosmérkőzést , amelyen Maróczy1 ( Exner szempontjából +0=2-2 ) arányban győzött.ben hatjátszmás mérkőzésen Maróczy5–1,5-re nyert.ben négy játszmát váltottak Székesfehérváron , és az eredmény1 lett Maróczy javára . Maróczyn kívül is több párosmérkőzést játszott kora erős sakkozóival.ben Adolf Albin román sakkmester ellen ( aki később a világranglista helyezettje is volt , és több megnyitási változat , például az Albin-ellencsel viseli a nevét) 5–4,5 arányú döntetlent ért el.ban a már akkor top20-as , később hosszú időn keresztül a világranglista helyén álló Charousek Rezsőtől5–3,5,ben5–0,5 arányban vereséget szenvedett . 1939-ben a Sakkszövetség , mint „ a Budapesti Sakkozó Társaság egyik leglelkesebb fejlesztőjét , vezetőjét és kiváló eredményeket elért tagját” ezért , valamint „ több mintesztendőn át a magyar sakk-kultúra felvirágoztatására végzett munkásságáért” — tiszteletbeli mesteri címmel tüntette ki . Játékereje A historikus pontszámítást végző Chessmetrics oldalon két néven is szerepel . A több verseny alapján számoló Victor Exner profilban legmagasabb értékszámavolt , amit februárban ért el , ezzel akkor a világranglista helyén állt . Legjobb helyezése a világranglistán a volt decemberben . Szépirodalmi munkássága Vegyes tartalmú dolgozatai , költeményei és fordításai az Egyetemes Filológiai Közlönyben , Tornaügy , Budapesti Sakkszemle . Magyar Nők Lapja , Urambátyám , Fővárosi Lapok , Pozsony-vidéki Lapok és Magyar Állam című lapokban jelentek meg . A Magyar Sakkvilág szeptemberi számában is jelent meg cikke . Főbb munkái Költemények ( Budapest , Költemények ( Budapest , Eszmék , ötletek , gondolatok ( Budapest , Egyszerűség és jó kedv ( Budapest , költemények ) Szépprózai dolgozatok , kiadó : Márkus Samu ) Réka gyásza ( elbeszélő költemény ) A művet a Magyar Tudományos Akadémia évi pályázatán Nádasdy-díjjal jutalmazták . Szerelem könyve. ( költemények , Székesfejérvár , A primadonnák harca , Győr , A föld ura ( egyfelvonásos tragédia ) Emlékezete 1946-ban emlékversenyt szerveztek tiszteletére . Jegyzetek Források Barcza Gedeon : Magyar Sakktörténet kötet Az első magyarországi nemzetközi sakkversenytől a második magyar sakkszövetség megalakulásáig Bp. p. , Szinnyei József : Magyar írók élete és munkái . Bp. , Hornyánszky Viktor Magyar Könyvészet Beregszász város honlapja Profilja a chessmetrics.com -on Gyozo Exner néven Profilja a chessmetrics.com -on Victor Exner néven További információk Révai nagy lexikona . Bp. , Révai , Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Bíró Zsuzsa : Jégünnepély Liget Műhely Alapítvány, 10. Lakatos Éva : Magyar irodalmi folyóiratok . Magyar Színház–Napkelet ( A Petőfi Irodalmi Múzeum Bibliográfiai Füzetei , A. sorozat ) Keresztyén Balázs : Kárpátaljai Művelődéstörténeti Kislexikon ( Hatodik Síp Alapítvány – Mandátum Kiadó, Budapest – Beregszász , ) Leányfalu neves személyei , elődeink Játszmái ahess.com -on Victor Exner néven Játszmái ahess.com -on Gyozo Exner néven 1864-ben született személyek 1945-ben elhunyt személyek Magyar költők , írók Magyar sakkozók Beregszásziak Magyar pedagógusok Családi nevüket magyarosított személyek