Zámor Ferenc
Zámor Ferenc (Bazin, 1877. október 14. –Budapest, 1960. június 11.) gépészmérnök, a Ganz vagongyár igazgatója, az Árpád sínautóbusz tervezésének irányítója.

Életpályája 
Zsabokrszky Ferenc jogász, később a pécsi ítélőtábla bírája (1843-1942) és Stéger Terézia házasságából született. Nyolc testvére volt. Iskoláit Pozsonyban, Budapesten, majd Pécsett végezte. 1896-ban a budapesti műegyetemre iratkozott be. A Műegyetemi Futball Club tagjaként Bécsben, Grazban, Prágában is játszott mérkőzéseket. Egyetemi évei alatt egy ideig dolgozott a Ganz gyár vagonosztályán. 1901-ben szerzett gépészmérnöki oklevelet. Ezután tanulmányúton vett részt, Szombathely, Szentgotthárd, Graz, Semmering, Ternitz, Baden, Bécs, Győr fontosabb gyárait tanulmányozta. 1901. október 1-én kötelező katonai szolgálatra vonult be, 1902-ben tette le a tartalékos tiszti vizsgát. Ezután változtatta nevét Zámor-ra. 1902 őszén lépett be a Ganz-gyár motorosztályára, majd hamarosan a vagonosztályra került át. 1903-ban Bécsben tett tanulmányutat. 1906-ban a vagonszerkesztés főnökévé nevezték ki, 1909-ben kapta meg a főmérnöki címet. Zámor Ferenc és néhány társa kezdték a vagontervezést és szerkesztést elméleti alapokra helyezni Magyarországon.

1905-ben megnősült. Felesége, Rédey Erzsébet, Rédey Tivadar nővére volt. Házasságukból egy leány született, Magda, aki 1929-ben Dr. Györgyi Géza orvos, radiológus felesége lett.

1914-ben, az I. világháborúban tartalékos hadnagyként katonának hívták be, 1915 tavaszán Przemyśl elestekor orosz hadifogságba esett, Szibériába, a krasznojarszki fogolytáborba vitték, a Jenyiszej folyó partján. A fogság idején asztalosműhelyt szervezett társaival, kisebb tárgyak, pl. képkeretek készítésével és eladásával tettek szert jövedelemre. Nyelvtanulással, testedzéssel, rendszeres sétával, úszással is igyekezett a fogságot elviselhetővé tenni. 1921-ben a fogságból megszökve sikerült hazajutnia.

A Ganz-gyárba visszatérve Zámor Ferenc a vagonosztályon a tervezés, és az értékesítés vezetője lett. A gyár az ő vezetésével tervezett Európában először szegecselt, majd hegesztett, teljesen acélvázas személykocsikat. 1923-26 között Hollandiába szállítottak középbejárós, motoros villamos kocsikat és pótkocsikat. Jelentős felismerése volt, hogy a vasúti mellékvonalakon a gőzvontatásról a belsőégésű motorokkal rendelkező motorkocsi-közlekedésre való áttérés számottevő megtakarítást jelent a vasúttársaságoknak. 1925-ben nevezték ki igazgatóhelyettesnek, majd 1928-ban igazgatónak.

1927-ben és 1928-ban svájci utazásán tanulmányozta a fogaskerekű vasutakat. Ennek alapján a budapesti Fogaskerekű Vasút 1929-ben villamosított vonalára a Budapest Székesfővárosi Közlekedési Részvénytársaság (BSzKRT) számára a Ganz gyár svájci együttműködésben gyártotta az új szerelvényeket. 
1928-ban jelent meg az első, Jendrassik György által tervezett Ganz-Jendrassik Diesel-motor a magyar vasúti közlekedésben, 1932-től kezdve már csak ilyen motorokkal készültek a motorkocsik.
Zámor Ferenc fontos felismerése volt, hogy a Jendrassik-motor nem túl nagy teljesítménye miatt a motorkocsi vázát lehetőleg minél könnyebbre kell tervezni. 1933-ban, a gazdasági világválság idején, amikor a Ganz vagongyár rendelésállománya igen csekély volt, kezdeményezte Zámor Ferenc a – később Árpád sínautóbusz névre elnevezett – motorkocsi tervezését. Ezt a Ganz-gyár saját kockázatára építette meg, számos új műszaki megoldással.

Az Árpád sínautóbusz tervezésében Baránszky-Jób Imre és Lehel Viktor voltak közeli munkatársai, a formatervező Szablya-Frischauf Ferenc, az Iparművészeti Iskola tanára volt. 1934. június 4-én már sor került a vonat első próbaútjára. 1937-ben a párizsi világkiállítás magyar pavilonjában kiállították az Árpád sínautóbusz makettjét.

A Ganz gyár az 1930-as években több európai vasúttársaság vonalain sikerrel mutatta be az új motorvonatot, így Ausztriában, Lengyelországban, Jugoszláviában, Csehszlovákiában, Bulgáriában. A bemutató utakat hamarosan jelentős megrendelések követték. Zámor Ferenc 1934 ben kétszer is Egyiptomba utazott az export-megrendelések ügyében. 1937-ben már futottak a Ganz-motorvonatok Egyiptomban. 1935-ben Spanyolországtól kapott a gyár motorvonat-megrendeléseket. Számos más ország, így Olaszország, Lengyelország, Belgium, India, Rhodesia és más országok rendeltek Ganz-motorkocsikat. Ezen kívül több ország üzemei licenciákat vásárolták a Ganz-gyártól, elsősorban a elsősorban a Ganz-Jendrassik motorokra, így többek között a román Malaxa, az angol Metropolitan-Vickers és Metropolitan-Cammell.

A legjelentősebb export-sikert az argentin vasutaktól érkező megrendelések hozták. 1935-ben a Ganz-gyár elnyerte az argentin vasutak által kiírt pályázatot, ettől kezdve számos motorvonatot szállított Argentínába, különböző nyomtávú pályákra. 1938-39-ben Zámor Ferenc a Ganz-gyár delegációjával egy félévig Argentínában tartózkodott, a gyár képviseletének rendezése, valamint további megrendelések előkészítése ügyében. A Ganz-gyár Kolumbiától, valamint Dél-Afrikától is kapott motorvonat-megrendeléseket. Ezeket a megrendeléseket, valamint az argentin szállítások egy részét a II. világháború kitörése miatt a Ganz-gyár már csak részben tudta teljesíteni.

A Ganz-gyár export-sikereinek jelentős tényezője volt, hogy a motorkocsik minden részletét a Ganz-gyár tervezte, gyártotta, így a megrendelővel szemben mindenre kiterjedő felelősséget és jótállást tudott vállalni. Ugyancsak fontos összetevő volt, hogy a megrendelő helyszínein a gyár kiépítette a tartalék- és pótalkatrészek raktárait és szerviz-műhelyeit, ahol a Ganz-gyár mérnökei és szerelői dolgoztak. Így biztosítani tudták az állandó készenlétet, a felmerülő problémák gyors elhárításának lehetőségét.

1942-ben a Ganz gyárban megünnepelték Zámor Ferenc gyárba való belépésének 40. évfordulóját. 1945-ben nyugdíjazták. 1948-tól egy ideig a Ganz-gyárban volt műszaki tanácsadó, majd 1950-54 között a Földalatti Gyorsvasút tervezőirodájában vállalt állást. 1954-57 között a MÁV Tervező Intézetben dolgozott, innen vonult végleg nyugdíjba. Az 1950-es években megírta a Ganz-gyár motorkocsi-gyártmányainak történetét. 1960-ban infarktusban hunyt el.

Találmányai és szabadalmai 
I. Teljesen saját találmányai:
(A szabadalom tulajdonosa a Ganz-gyár volt, a bejelentés is a gyár nevén történt. Baránszky Jób Imre tanulmánya szerint egyértelműen megállapítható, hogy az alábbi szabadalmak Zámor Ferenc találmányain alapulnak.)
 90163. V/b. sz. (1930. VIII. 16. bejelentés napja: 1924. X. 7.) Hordrugó felfüggesztés vasúti járművekhez.
 87363. V/b/l. sz. (1931. márc. 16. Bejelentés napja: 1922. okt. 13.) Vasvázas vasúti kocsi.
 112227. V/b. szám. (1935. V. 15. Bejelentés napja: 1934. július 26.) Forgóváz vasúti járművekhez.
 112228. V/b. sz. (1935. V. 15. Bejelentés napja: 1934. VII. 30.) Csapágytok vezeték vasúti járművek beálló golyós csapágyaihoz.
 II. Az alábbi találmányokkal kapcsolatban nem lehet teljes biztonsággal állítani, hogy teljesen Zámor Ferenc találmányai, hanem mások is közreműködtek ezek kidolgozásában:
 88771. V/b. sz. (1930. X. 1., Bejelentés napja: 1922. IX. 14.) Lemezből sajtolt egyrészű csapágytok.
 112246 V/b. sz. (1935. VI. 1., Bejelentés napja: 1934. VII. 26.) Forgóváz vasúti járművekhez.
 III. Nem sikerült az alábbi szabadalmi bejelentés sorsáról biztosat megtudni. Ezt a szabadalmat is a Ganz-gyár jelentette be, de teljesen Zámor Ferenc találmánya:
 G. 7781/1935. sz. bejelentés: Önműködő kapcsoló berendezés időszakos üzemekhez.

Források 

 
 

 Zámor Ferenc: A Ganz-gyár motorkocsi-gyártmányai, - Járművek, Mezőgazdasági gépek, 1955. 10., 11., 12. és 1956. 1. számai, 32 old, 75 ábra.

További információk

További információk  
 Árpád gyorssínautóbusz

Magyar gépészmérnökök
1877-ben született személyek
1960-ban elhunyt személyek
Zámor Ferenc ( Bazin , október –Budapest , június ) gépészmérnök , a Ganz vagongyár igazgatója , az Árpád sínautóbusz tervezésének irányítója . Életpályája Zsabokrszky Ferenc jogász , később a pécsi ítélőtábla bírájaés Stéger Terézia házasságából született . Nyolc testvére volt . Iskoláit Pozsonyban , Budapesten , majd Pécsett végezte.ban a budapesti műegyetemre iratkozott be . A Műegyetemi Futball Club tagjaként Bécsben , Grazban , Prágában is játszott mérkőzéseket . Egyetemi évei alatt egy ideig dolgozott a Ganz gyár vagonosztályán.ben szerzett gépészmérnöki oklevelet . Ezután tanulmányúton vett részt , Szombathely , Szentgotthárd , Graz , Semmering , Ternitz , Baden , Bécs , Győr fontosabb gyárait tanulmányozta. októberén kötelező katonai szolgálatra vonult be, ben tette le a tartalékos tiszti vizsgát . Ezután változtatta nevét Zámor-ra.őszén lépett be a Ganz-gyár motorosztályára , majd hamarosan a vagonosztályra került át.ban Bécsben tett tanulmányutat.ban a vagonszerkesztés főnökévé nevezték ki, ben kapta meg a főmérnöki címet . Zámor Ferenc és néhány társa kezdték a vagontervezést és szerkesztést elméleti alapokra helyezni Magyarországon . 1905-ben megnősült . Felesége , Rédey Erzsébet , Rédey Tivadar nővére volt . Házasságukból egy leány született , Magda , akiben Dr . Györgyi Géza orvos , radiológus felesége lett . 1914-ben , az I. világháborúban tartalékos hadnagyként katonának hívták be,tavaszán Przemyśl elestekor orosz hadifogságba esett , Szibériába , a krasznojarszki fogolytáborba vitték , a Jenyiszej folyó partján . A fogság idején asztalosműhelyt szervezett társaival , kisebb tárgyak , pl. képkeretek készítésével és eladásával tettek szert jövedelemre . Nyelvtanulással , testedzéssel , rendszeres sétával , úszással is igyekezett a fogságot elviselhetővé tenni.ben a fogságból megszökve sikerült hazajutnia . A Ganz-gyárba visszatérve Zámor Ferenc a vagonosztályon a tervezés , és az értékesítés vezetője lett . A gyár az ő vezetésével tervezett Európában először szegecselt , majd hegesztett , teljesen acélvázas személykocsikat.között Hollandiába szállítottak középbejárós , motoros villamos kocsikat és pótkocsikat . Jelentős felismerése volt , hogy a vasúti mellékvonalakon a gőzvontatásról a belsőégésű motorokkal rendelkező motorkocsi-közlekedésre való áttérés számottevő megtakarítást jelent a vasúttársaságoknak.ben nevezték ki igazgatóhelyettesnek , majdban igazgatónak . 1927-ben ésban svájci utazásán tanulmányozta a fogaskerekű vasutakat . Ennek alapján a budapesti Fogaskerekű Vasútben villamosított vonalára a Budapest Székesfővárosi Közlekedési Részvénytársaság ( BSzKRT ) számára a Ganz gyár svájci együttműködésben gyártotta az új szerelvényeket . 1928-ban jelent meg az első , Jendrassik György által tervezett Ganz-Jendrassik Diesel-motor a magyar vasúti közlekedésben,től kezdve már csak ilyen motorokkal készültek a motorkocsik . Zámor Ferenc fontos felismerése volt , hogy a Jendrassik-motor nem túl nagy teljesítménye miatt a motorkocsi vázát lehetőleg minél könnyebbre kell tervezni.ban , a gazdasági világválság idején , amikor a Ganz vagongyár rendelésállománya igen csekély volt , kezdeményezte Zámor Ferenc a – később Árpád sínautóbusz névre elnevezett – motorkocsi tervezését . Ezt a Ganz-gyár saját kockázatára építette meg , számos új műszaki megoldással . Az Árpád sínautóbusz tervezésében Baránszky-Jób Imre és Lehel Viktor voltak közeli munkatársai , a formatervező Szablya-Frischauf Ferenc , az Iparművészeti Iskola tanára volt. júniusén már sor került a vonat első próbaútjára.ben a párizsi világkiállítás magyar pavilonjában kiállították az Árpád sínautóbusz makettjét . A Ganz gyár azas években több európai vasúttársaság vonalain sikerrel mutatta be az új motorvonatot , így Ausztriában , Lengyelországban , Jugoszláviában , Csehszlovákiában , Bulgáriában . A bemutató utakat hamarosan jelentős megrendelések követték . Zámor Ferencben kétszer is Egyiptomba utazott az export-megrendelések ügyében.ben már futottak a Ganz-motorvonatok Egyiptomban.ben Spanyolországtól kapott a gyár motorvonat-megrendeléseket . Számos más ország , így Olaszország , Lengyelország , Belgium , India , Rhodesia és más országok rendeltek Ganz-motorkocsikat . Ezen kívül több ország üzemei licenciákat vásárolták a Ganz-gyártól , elsősorban a elsősorban a Ganz-Jendrassik motorokra , így többek között a román Malaxa , az angol Metropolitan-Vickers és Metropolitan-Cammell . A legjelentősebb export-sikert az argentin vasutaktól érkező megrendelések hozták.ben a Ganz-gyár elnyerte az argentin vasutak által kiírt pályázatot , ettől kezdve számos motorvonatot szállított Argentínába , különböző nyomtávú pályákra.ben Zámor Ferenc a Ganz-gyár delegációjával egy félévig Argentínában tartózkodott , a gyár képviseletének rendezése , valamint további megrendelések előkészítése ügyében . A Ganz-gyár Kolumbiától , valamint Dél-Afrikától is kapott motorvonat-megrendeléseket . Ezeket a megrendeléseket , valamint az argentin szállítások egy részét a II. világháború kitörése miatt a Ganz-gyár már csak részben tudta teljesíteni . A Ganz-gyár export-sikereinek jelentős tényezője volt , hogy a motorkocsik minden részletét a Ganz-gyár tervezte , gyártotta , így a megrendelővel szemben mindenre kiterjedő felelősséget és jótállást tudott vállalni . Ugyancsak fontos összetevő volt , hogy a megrendelő helyszínein a gyár kiépítette a tartalék- és pótalkatrészek raktárait és szerviz-műhelyeit , ahol a Ganz-gyár mérnökei és szerelői dolgoztak . Így biztosítani tudták az állandó készenlétet , a felmerülő problémák gyors elhárításának lehetőségét . 1942-ben a Ganz gyárban megünnepelték Zámor Ferenc gyárba való belépésének évfordulóját.ben nyugdíjazták.tól egy ideig a Ganz-gyárban volt műszaki tanácsadó , majdközött a Földalatti Gyorsvasút tervezőirodájában vállalt állást.között a MÁV Tervező Intézetben dolgozott , innen vonult végleg nyugdíjba . Azes években megírta a Ganz-gyár motorkocsi-gyártmányainak történetét.ban infarktusban hunyt el . Találmányai és szabadalmai I. Teljesen saját találmányai : ( A szabadalom tulajdonosa a Ganz-gyár volt , a bejelentés is a gyár nevén történt . Baránszky Jób Imre tanulmánya szerint egyértelműen megállapítható , hogy az alábbi szabadalmak Zámor Ferenc találmányain alapulnak . ) V/b. sz . VIII. bejelentés napja : X. ) Hordrugó felfüggesztés vasúti járművekhez . V/b/l. sz. márc . Bejelentés napja : okt . ) Vasvázas vasúti kocsi . V/b. szám. V . Bejelentés napja : július ) Forgóváz vasúti járművekhez . V/b. sz . V . Bejelentés napja : VII. ) Csapágytok vezeték vasúti járművek beálló golyós csapágyaihoz . II. Az alábbi találmányokkal kapcsolatban nem lehet teljes biztonsággal állítani , hogy teljesen Zámor Ferenc találmányai , hanem mások is közreműködtek ezek kidolgozásában : V/b. sz. X. , Bejelentés napja : IX . ) Lemezből sajtolt egyrészű csapágytok . V/b. sz . VI. , Bejelentés napja : VII. ) Forgóváz vasúti járművekhez . III. Nem sikerült az alábbi szabadalmi bejelentés sorsáról biztosat megtudni . Ezt a szabadalmat is a Ganz-gyár jelentette be , de teljesen Zámor Ferenc találmánya : G.1935. sz. bejelentés : Önműködő kapcsoló berendezés időszakos üzemekhez . Források Zámor Ferenc : A Ganz-gyár motorkocsi-gyártmányai , - Járművek , Mezőgazdasági gépek , , , és számai, old,ábra . További információk További információk Árpád gyorssínautóbusz Magyar gépészmérnökök 1877-ben született személyek 1960-ban elhunyt személyek