Federico de Roberto
Federico de Roberto (Nápoly, 1861. január 16. - Catania, 1927. július 26.) olasz író, a naturalizmus olaszországi ágának, a verizmusnak a képviselője.

Élete
1861-ben született Nápolyban id. Federico de Roberto, a Két Szicília Királyságának állami tisztviselője és a cataniai származású Marianna Asmundo gyermekeként. Apja tragikus halála után (elgázolta egy vonat) családja 1870-ben Cataniába költözött és onnantól kezdve - egy hosszabb milánói és egy rövidebb római időszakot kivéve - féltékeny és követelőző anyja árnyékában élt. Cataniában a Carlo Gemmellaróról elnevezett műszaki főiskolán tanult fizikát és matematikát, majd érdeklődése a klasszikus irodalom felé fordult.

Először húszévesen publikált egy esszét a városban kiadott Polemicában, majd hamarosan konzulens szerkesztőként, kritikusként és újságíróként szerzett nevet magának a Don Chisciotte (melynek 1881-1882 között főszerkesztője is volt) és Fanfulla della domenica folyóiratokban. Kiadója révén ismerkedett meg a verista irodalmi irányvonal képviselőivel, Giovanni Vergával és Luigi Capuanával, akikkel életre szóló barátságot kötött. Verga 1888-ban bevezette a milánói irodalmi életbe, ahol a Scapigliatura (a párizsi bohemianizmus olasz ága) képviselői: Arrigo Boito, Giuseppe Giacosa és Giovanni Camerana nagy hatást gyakoroltak a délolasz íróra. Milánói tartózkodésa idején rendszeresen írt novellákat és folytatásos regényeket a Corriera della Serába, itt jelent meg először fő műve, Az alkirályok (I Viceré) is.

1897-ben visszatért Cataniába, ahol néhány rövidebb úttól eltekintve egészen haláláig maradt. Könyvtárosként dolgozott, magányosan és csalódottan teltek évei, mert műveit nem méltányolták. Verga 1922-es halálát követően nekikezdett, hogy feldolgozza barátja életművét, de néhány évvel később, 1927. július 27-én egy flebitiszes rohamba belehalt.

Irodalmi stílusa
De Roberto a valóságot (olaszul vero) dokumentumszerű hűséggel, szinte tudományos pontossággal leírni akaró verizmus legfiatalabb képviselője volt; amikor csatlakozott az irányzathoz, annak népszerűsége már leszálló ágban volt. Fő művei, az Ábránd és Az alkirályok ezért nem is kapták meg kortársaitól az őket megillető figyelmet. Életében hírneve nem terjedt túl Szicília (vagy akár Catania) határain, haláláról is csak a helyi lapok emlékeztek meg. Az 1950-es években fedezték fel újra hiteles sorsábrázolásai, precíz lélekrajzai révén. Mesterétől, Vergától eltérően stílusa nem szenvedéllyel fűtött, őt a szikár pontosság, a rejtett feszültségtől izzó szenvtelenség jellemzi.

De Roberto hitelesen ábrázolta az olasz egyesülés után a fejlődés, haladás elmaradása miatti déli csalódottságot és pellengérre állította a harácsoló, csak a látszattal törődő szicíliai arisztokráciát.

Művei

Il passaggio del Nord-Est. Spedizione artica svedese; L'oceano artico ed i commerci della Siberia, Firenze, Gazzetta d'Italia, 1879
Rapisardi e Carducci. Polemica, Catania, Giannotta, 1881
Arabeschi, Catania, Giannotta, 1883
Encelado, Maggio 1886. [versi], Catania, Galatola, 1887
Documenti umani, Milano, Treves, 1888
Ermanno Raeli. Racconto, Milano, Libreria ed. Galli, 1889
L'albero della scienza, Milano, Libreria ed. Galli, 1890
Processi verbali, Milano, Libreria ed. Galli, 1890
L'illusione. Romanzo, Milano, Libreria ed. Galli, 1891 (magyarul: Ábránd)
La sorte, Milano, Libreria ed. Galli, 1891
La morte dell'amore, Napoli, Pierro, 1892
I Viceré, Milano, Galli, 1894 (magyarul: Az alkirályok)
L'amore. Fisiologia, psicologia, morale, Milano, Galli, 1895
Spasimo, Milano, Galli, 1897
Gli amori, Milano, Galli, 1898
Leopardi, Milano, Treves, 1898
Una pagina della storia dell'amore, Milano, Treves, 1898
Il colore del tempo, Milano-Palermo, Sandron, 1900
Come si ama, Torino, Roux e Viarengo, 1900
L'arte, Torino, Bocca, 1901
Catania, Bergamo, Istituto italiano d'arti grafiche, 1907
Esposizione di Catania, 1907. Albo illustrato redatto sotto la direzione di F. De Roberto, Catania, Galatola, 1908
Randazzo e la Valle dell'Alcantara, Bergamo, Istituto italiano d'arti grafiche, 1909
La messa di nozze; Un sogno; La bella morte, Milano, Treves, 1911
Le donne, i cavalier''', Milano, Treves, 1913Al rombo del cannone, Milano, Treves, 1919La «Cocotte», Milano, Vitagliano, 1920All'ombra dell'olivo, Milano, Treves, 1920Ironie. Novelle, Milano, Treves, 1920
Prefazione a Francesco Guglielmino, Ciuri di strata, Catania, Battiato, 1922
Prefazione a Ottavio Profeta, L'amante dell'amore. Novelle, Milano, Corbaccio, 1928L'Imperio. Romanzo, Milano, Mondadori, 1929Come Malta divenne inglese, Roma, La nuova antologia, 1940Casa Verga e altri saggi verghiani, Firenze, Le Monnier, 1964Cronache per il Fanfulla, Milano, Quaderni dell'Osservatore, 1973Il trofeo di F. De Roberto. Inediti e rari, in "Le ragioni critiche", gennaio-marzo 1974Giustizia. Dramma in un atto, Catania, Società di storia patria per la Sicilia orientale, 1975Lettere a donna Marianna degli Asmundo, a cura di Sarah Zappulla Muscarà, Catania, Tringale, 1978Federico De Roberto a Luigi Albertini. Lettere del critico al direttore del "Corriere della Sera", a cura di Sarah Zappulla Muscarà, Roma, Bulzoni, 1979La "Cocotte" e altre novelle di guerra, a cura di Sarah Zappulla Muscarà, Roma, Curcio, 1979Adriana. Un racconto inedito e altri studi di donna, Catania, Maimone, 1998Il tempo dello scontento universale. Articoli dispersi di critica culturale e letteraria, Torino, Aragno, 2012
 Lettere a Pia, edizione critica a cura di Teresa Volpe, prefazione di Margherita Ganeri, Roma, Aracne Editrice, 2013
 La paura e altri racconti della Grande Guerra, Roma, Edizioni E/O, 2014
MagyarulÁbránd; ford. Telegdi Polgár István; Európa, Bp., 1961 Az alkirályok. Regény; ford., utószó Lontay László; Európa, Bp., 1965

Források

Vittorio Spinazzola, Federico De Roberto e il verismo, Milano, Feltrinelli, 1961
Carlo Alberto Madrignani, Illusione e realtà nell'opera di Federico De Roberto, Bari, De Donato editore, 1972
Federico De Roberto, Lettere a Donna Marianna degli Asmundo, a cura di Sarah Zappulla Muscarà, Catania, Tringale, 1978Federico De Roberto a Luigi Albertini. Lettere del critico al direttore del «Corriere della Sera», a cura di Sarah Zappulla Muscarà, Roma, Bolzoni, 1979
Ettore Catalano, Il rito nel «Rosario» di Federico De Roberto, «I Quaderni del Cut Bari», Bari, n. 24, giugno 1982 (on line)
Paolo M. Sipala, Introduzione a De Roberto , Roma-Bari, Laterza, 1988
Vittorio Spinazzola, Il romanzo antistorico, Roma, Editori Riuniti, 1990
Franco La Magna, Lo schermo trema.Letteratura siciliana e cinema, Città del Sole Edizioni, Reggio Calabria, 2010, 
Antonio Carrannante, Federico De Roberto negli ultimi sviluppi della critica, Otto/NovecentoAntonio Carrannante, Alcune proposte per rileggere De Roberto Misure criticheM. Cantelmo, Silenzio d’autore: mito e modi dell’impersonalità narrativa nei Vicerè di Federico De Roberto, «Strumenti critici», Torino, a. XI, fasc.3, n. 82, sett. 1996
Margerita Ganeri, Il romanzo storico in Italia, Lecce, Piero Manni, 1999
Nunzio Zago, Racconto della letteratura siciliana, Catania, Maimone, 2000, 
Antonio Di Grado, La vita, le carte, i turbamenti di Federico De Roberto, gentiluomo, Catania, Biblioteca della Fondazione Verga, 1998; Acireale-Roma, Bonanno, 2007, 
Giorgia Capozzi, La genesi di Spasimo di Federico De Roberto, Catania, C.R.E.S., 2009
Rosario Castelli, Il punto su De Roberto. Per una storia delle opere e della critica, Acireale-Roma, Bonanno, 2010, 
Neményi Kázmér: Utószó az Ábrándhoz'' Európa Könyvkiadó, 1978,

Fordítás

Olasz költők, írók
1861-ben született személyek
1927-ben elhunyt személyek
Federico de Roberto ( Nápoly , január - Catania , július ) olasz író , a naturalizmus olaszországi ágának , a verizmusnak a képviselője . Élete 1861-ben született Nápolyban id . Federico de Roberto , a Két Szicília Királyságának állami tisztviselője és a cataniai származású Marianna Asmundo gyermekeként . Apja tragikus halála után ( elgázolta egy vonat ) családjaben Cataniába költözött és onnantól kezdve - egy hosszabb milánói és egy rövidebb római időszakot kivéve - féltékeny és követelőző anyja árnyékában élt . Cataniában a Carlo Gemmellaróról elnevezett műszaki főiskolán tanult fizikát és matematikát , majd érdeklődése a klasszikus irodalom felé fordult . Először húszévesen publikált egy esszét a városban kiadott Polemicában , majd hamarosan konzulens szerkesztőként , kritikusként és újságíróként szerzett nevet magának a Don Chisciotte ( melynekközött főszerkesztője is volt ) és Fanfulla della domenica folyóiratokban . Kiadója révén ismerkedett meg a verista irodalmi irányvonal képviselőivel , Giovanni Vergával és Luigi Capuanával , akikkel életre szóló barátságot kötött . Vergaban bevezette a milánói irodalmi életbe , ahol a Scapigliatura ( a párizsi bohemianizmus olasz ága ) képviselői : Arrigo Boito , Giuseppe Giacosa és Giovanni Camerana nagy hatást gyakoroltak a délolasz íróra . Milánói tartózkodésa idején rendszeresen írt novellákat és folytatásos regényeket a Corriera della Serába , itt jelent meg először fő műve , Az alkirályok ( I Viceré ) is . 1897-ben visszatért Cataniába , ahol néhány rövidebb úttól eltekintve egészen haláláig maradt . Könyvtárosként dolgozott , magányosan és csalódottan teltek évei , mert műveit nem méltányolták . Vergaes halálát követően nekikezdett , hogy feldolgozza barátja életművét , de néhány évvel később , júliusén egy flebitiszes rohamba belehalt . Irodalmi stílusa De Roberto a valóságot ( olaszul vero ) dokumentumszerű hűséggel , szinte tudományos pontossággal leírni akaró verizmus legfiatalabb képviselője volt ; amikor csatlakozott az irányzathoz , annak népszerűsége már leszálló ágban volt . Fő művei , az Ábránd és Az alkirályok ezért nem is kapták meg kortársaitól az őket megillető figyelmet . Életében hírneve nem terjedt túl Szicília ( vagy akár Catania ) határain , haláláról is csak a helyi lapok emlékeztek meg . Azes években fedezték fel újra hiteles sorsábrázolásai , precíz lélekrajzai révén . Mesterétől , Vergától eltérően stílusa nem szenvedéllyel fűtött , őt a szikár pontosság , a rejtett feszültségtől izzó szenvtelenség jellemzi . De Roberto hitelesen ábrázolta az olasz egyesülés után a fejlődés , haladás elmaradása miatti déli csalódottságot és pellengérre állította a harácsoló , csak a látszattal törődő szicíliai arisztokráciát . Művei Il passaggio del Nord-Est . Spedizione artica svedese ; L'oceano artico ed i commerci della Siberia , Firenze , Gazzetta d'Italia , Rapisardi e Carducci . Polemica , Catania , Giannotta , Arabeschi , Catania , Giannotta , Encelado , Maggio [ versi ] , Catania , Galatola , Documenti umani , Milano , Treves , Ermanno Raeli . Racconto , Milano , Libreria ed . Galli , L'albero della scienza , Milano , Libreria ed . Galli , Processi verbali , Milano , Libreria ed . Galli , L'illusione . Romanzo , Milano , Libreria ed . Galli,( magyarul : Ábránd ) La sorte , Milano , Libreria ed . Galli , La morte dell'amore , Napoli , Pierro , I Viceré , Milano , Galli,( magyarul : Az alkirályok ) L'amore . Fisiologia , psicologia , morale , Milano , Galli , Spasimo , Milano , Galli , Gli amori , Milano , Galli , Leopardi , Milano , Treves , Una pagina della storia dell'amore , Milano , Treves , Il colore del tempo , Milano-Palermo , Sandron , Come si ama , Torino , Roux e Viarengo , L'arte , Torino, Bocca , Catania, Bergamo , Istituto italiano d'arti grafiche , Esposizione di Catania , Albo illustrato redatto sotto la direzione di F. De Roberto , Catania , Galatola , Randazzo e la Valle dell'Alcantara, Bergamo , Istituto italiano d'arti grafiche , La messa di nozze ; Un sogno ; La bella morte , Milano , Treves , Le donne , i cavalier''' , Milano , Treves,l rombo del cannone , Milano , Treves,a «Cocotte» , Milano , Vitagliano,ll'ombra dell'olivo , Milano , Treves , ronie . Novelle , Milano , Treves , Prefazione a Francesco Guglielmino , Ciuri di strata , Catania, Battiato , Prefazione a Ottavio Profeta , L'amante dell'amore . Novelle , Milano , Corbaccio, 'Imperio . Romanzo , Milano , Mondadori, ome Malta divenne inglese , Roma , La nuova antologia, asa Verga e altri saggi verghiani , Firenze , Le Monnier, ronache per il Fanfulla , Milano , Quaderni dell'Osservatore,l trofeo di F. De Roberto . Inediti e rari , in " Le ragioni critiche " , gennaio-marzoiustizia . Dramma in un atto , Catania , Società di storia patria per la Sicilia orientale, ettere a donna Marianna degli Asmundo , a cura di Sarah Zappulla Muscarà , Catania , Tringale, ederico De Roberto a Luigi Albertini . Lettere del critico al direttore del " Corriere della Sera " , a cura di Sarah Zappulla Muscarà , Roma, Bulzoni,a " Cocotte " e altre novelle di guerra , a cura di Sarah Zappulla Muscarà , Roma , Curcio,driana . Un racconto inedito e altri studi di donna , Catania , Maimone,l tempo dello scontento universale . Articoli dispersi di critica culturale e letteraria , Torino , Aragno , Lettere a Pia , edizione critica a cura di Teresa Volpe , prefazione di Margherita Ganeri , Roma , Aracne Editrice , La paura e altri racconti della Grande Guerra , Roma , Edizioni E/O , MagyarulÁbránd ; ford . Telegdi Polgár István ; Európa, Bp.,Az alkirályok . Regény ; ford . , utószó Lontay László ; Európa, Bp. , Források Vittorio Spinazzola , Federico De Roberto e il verismo , Milano , Feltrinelli , Carlo Alberto Madrignani , Illusione e realtà nell'opera di Federico De Roberto, Bari , De Donato editore , Federico De Roberto , Lettere a Donna Marianna degli Asmundo , a cura di Sarah Zappulla Muscarà , Catania , Tringale, ederico De Roberto a Luigi Albertini . Lettere del critico al direttore del «Corriere della Sera» , a cura di Sarah Zappulla Muscarà , Roma , Bolzoni , Ettore Catalano , Il rito nel «Rosario» di Federico De Roberto , «I Quaderni del Cut Bari», Bari , n. giugno( on line ) Paolo M. Sipala , Introduzione a De Roberto , Roma-Bari , Laterza , Vittorio Spinazzola , Il romanzo antistorico , Roma , Editori Riuniti , Franco La Magna , Lo schermo trema.Letteratura siciliana e cinema , Città del Sole Edizioni , Reggio Calabria , Antonio Carrannante , Federico De Roberto negli ultimi sviluppi della critica , Otto/ NovecentoAntonio Carrannante , Alcune proposte per rileggere De Roberto Misure criticheM. Cantelmo , Silenzio d’autore : mito e modi dell’impersonalità narrativa nei Vicerè di Federico De Roberto , «Strumenti critici» , Torino , a. XI , fasc.3 , n. sett . Margerita Ganeri , Il romanzo storico in Italia , Lecce , Piero Manni , Nunzio Zago , Racconto della letteratura siciliana , Catania , Maimone , Antonio Di Grado , La vita , le carte , i turbamenti di Federico De Roberto , gentiluomo , Catania, Biblioteca della Fondazione Verga , Acireale-Roma, Bonanno , Giorgia Capozzi , La genesi di Spasimo di Federico De Roberto , Catania , C.R.E.S. , Rosario Castelli , Il punto su De Roberto . Per una storia delle opere e della critica , Acireale-Roma, Bonanno , Neményi Kázmér : Utószó az Ábrándhoz'' Európa Könyvkiadó , Fordítás Olasz költők , írók 1861-ben született személyek 1927-ben elhunyt személyek