Kłodzko
Kłodzko, német nyelven Glatz, cseh nyelven Kladsko, város Lengyelországban, az Alsó-sziléziai vajdaság délnyugati részén.

Fekvése
Wrocławtól mintegy 80 kilométerrel délnyugatra fekvő település.

Története
Nevét 981-ben Prágai Cosmas cseh krónikás említette először Castellum Kladsko néven.
  
A sziklás hegyoldalra épített vár az akkori cseh–lengyel határon, a Kłodzkói-Nysa (Glatzi-Neisse) bal partján állt és még Szent Adalbert apja építtette.  A várat és a hozzá tartozó cseh mezővárost (Kladsko) többször megostromolták és elpusztították a  Csehország és Lengyelország közötti viták során. Glatz 1114 körül Lengyelországhoz került, Soběslav pedig Csehországhoz. 1129-ben erősítették meg a várat, hogy biztosítsa a fontos Prága–Náchod–Glatz–Breslau közötti utat.

A 12-13. században Glatzba német telepeseket telepítettek. A várhegy alatt egy fallal körülvett település épült ki, amely  1114-ben már mint mint város volt említve. 

1183-ban Szent János-kórházát is említik az oklevelek, 1243 a vár északnyugati részén a Vencel-templomot, 1184-ben Szűz Mária kápolnáját említették. A város nevének német Glatz nevét először 1223-ban említették. 

A 14. században fontos volt a város kézműipara; a vászonkészítés; takács, és számos más kézműves foglalkozás, sörkészítés és a kereskedelem is.

A huszita háborúk alatt a város nagyrészt megmenekült a pusztulástól.

A reformáció idején, Glatz is egyik központja volt a reformáció eszméinek.

1622-ben a várost a császári csapatok foglalták el. A harmincéves háború idején 930 épület pusztult el. 1635-ben pedig a pestisjárvány ölte meg a város 4000 lakosát, miáltal a város nagyrészt elnéptelenedett. 1680-ban ismét tombolt a járvány, ekkor 1500 lakos esett áldozatául.

A sziléziai háborúk alatt Glatz városát többször megostromolták és elfoglalták. 1741-ben pedig a poroszok ostromolták, sikertelenül. 1742-ben a poroszoknak végül sikerült elfoglalni a várost és a várat.

Kłodzko ma Alsó-Szilézia egyik legfontosabb központja a kultúrának, kereskedelemnek és az idegenforgalomnak.

Nevezetességek
 Erőd - egy magas sziklán álló erőd, kilátással a városra. A 9. században, Nagy Frigyes idejében épült, ez volt Poroszország egyik legnagyobb erődje.
 Híd 
 Alagutak 
 Nagyboldogasszony templom - jelenleg Lengyelországban a gótikus építészet egyik legjelentősebb példája, a 14. században a johanniták idején épült.

Itt születtek, itt éltek
 David Origanus (1558–1628) - matematikus
 Johann Christoph Pezel (1639–1694) - zeneszerző
 Althann Mihály Frigyes (1682–1734) váci megyés püspök
 Sophie Charlotte Elisabeth Ursinus (1760–1836) - sorozatgyilkos
 Friedrich Wilhelm Riemer (1774–1845) - Johann Wolfgang von Goethe titkára
 Friedrich Wilhelm Hemprich (1796–1825) - tudós
 Eduard Tauwitz (1812–1894) - zeneszerző
 Emma Ihrer (1857–1911) - politikus
 Gustav Adolf von Götzen (1866–1910) Kelet-Afrika kutató
 Otto Reche (1879–1966) - tudós

Látnivalók a környéken
 Stołowe hegység, Stołowe Mountains Nemzeti Park
 Fürdővárosok: Polanica-Zdrój, Duszniki-Zdrój, Kudowa-Zdrój & Lądek-Zdrój
 Középkori város:  Niemcza
 Cisztercita kolostor Henryków
 Wojsławice Arborétum

Galéria

Jegyzetek

Források
 MUSIL, František. Kladsko. Praha : Libri, 2007. 190 s. (Stručná historie států.) .
 A. Herzig, M. Ruchniewicz, Dzieje Ziemi Kłodzkiej, wyd. Dobu Verlag/wyd. Oficyna Wydawnicza Atut, Hamburg/Wrocław 2006.
 Peter Güttler: Das Glatzer Land. Düsseldorf 1995, 
 Ondřej Felcman, Ladislav Hladký, Jaroslav Šůla: Právní postavení Kladska v Českém státě do roku 1742. In: Kladský Sborník 2, 1998, p. 9–33

Alsó-sziléziai vajdaság települései
Lengyelország városai
Kłodzko , német nyelven Glatz , cseh nyelven Kladsko , város Lengyelországban , az Alsó-sziléziai vajdaság délnyugati részén . Fekvése Wrocławtól mintegykilométerrel délnyugatra fekvő település . Története Nevétben Prágai Cosmas cseh krónikás említette először Castellum Kladsko néven . A sziklás hegyoldalra épített vár az akkori cseh–lengyel határon , a Kłodzkói-Nysa ( Glatzi-Neisse ) bal partján állt és még Szent Adalbert apja építtette . A várat és a hozzá tartozó cseh mezővárost ( Kladsko ) többször megostromolták és elpusztították a Csehország és Lengyelország közötti viták során . Glatzkörül Lengyelországhoz került , Soběslav pedig Csehországhoz.ben erősítették meg a várat , hogy biztosítsa a fontos Prága–Náchod–Glatz–Breslau közötti utat . A században Glatzba német telepeseket telepítettek . A várhegy alatt egy fallal körülvett település épült ki , amely ben már mint mint város volt említve . 1183-ban Szent János-kórházát is említik az oklevelek,a vár északnyugati részén a Vencel-templomot, ben Szűz Mária kápolnáját említették . A város nevének német Glatz nevét előszörban említették . A században fontos volt a város kézműipara ; a vászonkészítés ; takács , és számos más kézműves foglalkozás , sörkészítés és a kereskedelem is . A huszita háborúk alatt a város nagyrészt megmenekült a pusztulástól . A reformáció idején , Glatz is egyik központja volt a reformáció eszméinek . 1622-ben a várost a császári csapatok foglalták el . A harmincéves háború idejénépület pusztult el.ben pedig a pestisjárvány ölte meg a városlakosát , miáltal a város nagyrészt elnéptelenedett.ban ismét tombolt a járvány , ekkorlakos esett áldozatául . A sziléziai háborúk alatt Glatz városát többször megostromolták és elfoglalták.ben pedig a poroszok ostromolták , sikertelenül.ben a poroszoknak végül sikerült elfoglalni a várost és a várat . Kłodzko ma Alsó-Szilézia egyik legfontosabb központja a kultúrának , kereskedelemnek és az idegenforgalomnak . Nevezetességek Erőd - egy magas sziklán álló erőd , kilátással a városra . A században , Nagy Frigyes idejében épült , ez volt Poroszország egyik legnagyobb erődje . Híd Alagutak Nagyboldogasszony templom - jelenleg Lengyelországban a gótikus építészet egyik legjelentősebb példája , a században a johanniták idején épült . Itt születtek , itt éltek David Origanus1628 ) - matematikus Johann Christoph Pezel1694 ) - zeneszerző Althann Mihály Frigyes1734 ) váci megyés püspök Sophie Charlotte Elisabeth Ursinus1836 ) - sorozatgyilkos Friedrich Wilhelm Riemer1845 ) - Johann Wolfgang von Goethe titkára Friedrich Wilhelm Hemprich1825 ) - tudós Eduard Tauwitz1894 ) - zeneszerző Emma Ihrer1911 ) - politikus Gustav Adolf von Götzen1910 ) Kelet-Afrika kutató Otto Reche1966 ) - tudós Látnivalók a környéken Stołowe hegység , Stołowe Mountains Nemzeti Park Fürdővárosok : Polanica-Zdrój , Duszniki-Zdrój , Kudowa-Zdrój & Lądek-Zdrój Középkori város : Niemcza Cisztercita kolostor Henryków Wojsławice Arborétum Galéria Jegyzetek Források MUSIL , František . Kladsko . Praha \ : Libri,s . ( Stručná historie států. ) \ . A . Herzig , M. Ruchniewicz , Dzieje Ziemi Kłodzkiej , wyd . Dobu Verlag/ wyd . Oficyna Wydawnicza Atut , Hamburg/ Wrocław Peter Güttler : Das Glatzer Land . Düsseldorf Ondřej Felcman , Ladislav Hladký , Jaroslav Šůla : Právní postavení Kladska v Českém státě do roku In : Kladský Sborník p.33 Alsó-sziléziai vajdaság települései Lengyelország városai