Sarja
Sarja () város Oroszország Kosztromai területén, a Sarjai járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Kosztromától 321 km-re északkeletre, a Vetluga bal partján fekszik. Vasútállomás a transzszibériai vasútvonal északi ágának Buj–Kotyelnyics közötti szakaszán. A város mellett vezet a P-157 (R-157) jelű észak-déli irányú (Nyizsnyij Novgorod–Ureny–Kotlasz) főút.

Története 
A 20. század elején épített, 1906-ban megnyitott Vologda–Vjatka vasútvonal egyik állomásaként jött létre azon a helyen, ahol a nyomvonal a Vetlugát keresztezi. A Gorkiji területhez tartozó település 1935-ben járási székhely, 1938-ban város lett. 1944-ben a Kosztromai terület igazgatása alá került.

A szovjet korszakban itt alakult ki a fakitermelés és fafeldolgozás egyik területi központja. Bútorgyár, erdőgazdaság, vasbetonszerkezetek gyára, mechanikai gyár, tejfeldolgozó üzem, ruhagyára létesült.

Gazdaság 
Napjainkban faipari, gépgyártási, építőanyagipari vállalatai működnek. Legnagyobb vállalata a svájci Krono cég helyi gyára, a Kronostar, ahol fa alapanyagú lemezeket, paneleket készítenek. A 2010-es években ez a régió egyik legnagyobb beruházása. A faipar egyébként is a város iparának meghatározó ágazata. Szintén fontos része a gazdaságnak a vasút és a mozdonydepó. 
 
Itt található a Kosztromai terület harmadik legnagyobb hőerőműve, mely a lakossági fogyasztók mellett elsősorban a város legnagyobb, de csődbe ment fafeldolgozó vállalatát (Sarjadrev) látta el energiával. A veszteségesen működő erőmű 2014-ben a városi önkormányzat tulajdonába került. Korszerűsítésének feltétele, hogy ezt a területet is elérje a földgáz távvezeték.

A város felsőoktatási intézménye a Kosztromai Állami Egyetem egyik kihelyezett tagozata.

Jegyzetek

Források 

A Kosztromai terület települései
Sarja ( ) város Oroszország Kosztromai területén , a Sarjai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Kosztromátólkm-re északkeletre , a Vetluga bal partján fekszik . Vasútállomás a transzszibériai vasútvonal északi ágának Buj–Kotyelnyics közötti szakaszán . A város mellett vezet a P-157 ( R-157 ) jelű észak-déli irányú ( Nyizsnyij Novgorod–Ureny–Kotlasz ) főút . Története A század elején épített, ban megnyitott Vologda–Vjatka vasútvonal egyik állomásaként jött létre azon a helyen , ahol a nyomvonal a Vetlugát keresztezi . A Gorkiji területhez tartozó településben járási székhely,ban város lett.ben a Kosztromai terület igazgatása alá került . A szovjet korszakban itt alakult ki a fakitermelés és fafeldolgozás egyik területi központja . Bútorgyár , erdőgazdaság , vasbetonszerkezetek gyára , mechanikai gyár , tejfeldolgozó üzem , ruhagyára létesült . Gazdaság Napjainkban faipari , gépgyártási , építőanyagipari vállalatai működnek . Legnagyobb vállalata a svájci Krono cég helyi gyára , a Kronostar , ahol fa alapanyagú lemezeket , paneleket készítenek . Aes években ez a régió egyik legnagyobb beruházása . A faipar egyébként is a város iparának meghatározó ágazata . Szintén fontos része a gazdaságnak a vasút és a mozdonydepó . Itt található a Kosztromai terület harmadik legnagyobb hőerőműve , mely a lakossági fogyasztók mellett elsősorban a város legnagyobb , de csődbe ment fafeldolgozó vállalatát ( Sarjadrev ) látta el energiával . A veszteségesen működő erőműben a városi önkormányzat tulajdonába került . Korszerűsítésének feltétele , hogy ezt a területet is elérje a földgáz távvezeték . A város felsőoktatási intézménye a Kosztromai Állami Egyetem egyik kihelyezett tagozata . Jegyzetek Források A Kosztromai terület települései