Dzsátaka mesék
A Dzsátaka mesék terjedelmes méretű irodalmi mű, amely elsősorban a történelmi Buddha születéstörténeteit meséli el. Ezek Buddha előző életeinek a történetei mind emberi, mind állati formában. Buddha megjelenik királyként, száműzöttként, istenként, elefántként és mindig valamilyen erénnyel van felruházva. Létezik théraváda és mahájána változat is. A théraváda buddhizmusban a Dzsátaka mesék a páli kánon részét képezik, azon belül a Szutta-pitaka Khuddaka-nikájában. A Dzsátaka vonatkozhat az ehhez az irodalmi műhöz készített szövegmagyarázatra is. A mahájána dzsátaka meséket „apokrifnek” (ismeretlen szerző) is nevezik és a théraváda nem fogadja el hitelesnek.

Története
A Dzsátakák a legősibb buddhista irodalmi művek közé tartoznak. Az elemzések alapján az i. e. 4. századra becslik a keletkezési idejét. Az Ándhra régióból származó mahászánghika Csaitika szektái vették be a dzsátakákat a kanonikus irodalomba, néhányat azonban elutasítottak, mert azok Asóka király ideje után keletkeztek. A csaitikák állítása szerint az ő dzsátaka meséik az előttről valók, hogy a buddhista egyház többfelé szakadt volna.

A. K. Warder szerint a dzsátakák a Buddha életéről szóló legendák előfutárainak tekinthetők. A Buddha előző életeiről szóló Dzsátaka mesék kevés életrajzi adattal szolgálnak Gautama Buddha életéről.

A szanszkrit nyelvű Árja Sura féle Dzsátaka-Mala 34 történetet tartalmaz. Az Adzsantai barlangtemplomokban a Dzsátaka mesék jeleneteit Arja Sura idézeteivel készítették a 6. század környékén. Ezeket már az i. sz. 434 ben lefordították kínai nyelvre. Borobudurban mind a 34 dzsátaka mesét ábrázolták a Dzsátaka-Mala mű szerint.

Tartalma
A théraváda dzsátakák 547 versből állnak, amelyek többé-kevésbé növekvő számú sorból állnak. Von Hinüber professzor szerint csak az utolsó ötvenet szánták önmagában is értelmezhetőnek, szövegmagyarázat nélkül is. A szövegmagyarázatokban szerepelnek prózai formájú történetek, amelyek állítása szerint szövegkörnyezetet biztosítanak a versek számára. Néhány történet alternatív változata megtalálható a Kuddhaka-nikája utolsó, azaz a tizenötödik könyvében, a  Csarija-pitakában. A páli kánonban elszórva több történet is visszaköszön a Dzsátaka mesékből. A Dzsátaka történetei és motívumai közül több is létezik más nyelveken és más művészeti formákban egyaránt - mint például a nyúl a Holdon (Dzsátaka mesék: 316), A majom, a krokodil, a teknős, aki nem tudott elhallgatni, a rák és a daru híres történetek a hindu Pancsatantrában, amely hatással volt az egész világirodalomra.

A történetek bevezetője és zárása hasonló jellegű. Az elején a történelmi Buddha életének egy történetével kezdődik, majd Buddha ehhez kapcsolódóan mond el egy olyan múltbéli történetet, amelyben ugyanazok a szereplők, mint a kezdő történetben. Ezekben ő is megjelenik mindenféle alak formájában, ahogy a többi szereplő is. A befejezésben Buddha beazonosítja a múltbéli és a jelenlegi eset szereplőit, beleértve önmagát is.

A szanszkrit (például a Dzsátakamala) és a tibeti dzsátaka mesék általában magukban hordozzák a buddhista erkölcsöt, a perzsa és egyéb nyelvű szövegek azonban olykor jelentős mennyiségű módosítást tartalmaznak, amelyeket a saját kultúrájukba való beépítés végett végeztek rajtuk. A Srí Lanka-i Maháthupában mind az 550 dzsátaka mesét ábrázolja az ereklyetároló terem. Az ereklyék gyakran ábrázolnak dzsátaka történeteket.

Dzsátaka sztúpák
Észak-Indiában sok sztúpáról azt tartják, hogy a Dzsátaka mesék helyszínei. A kínai Hszüan-cang szerzetes több ilyenről is beszámolt feljegyzéseiben. A Puszkaravati kolostor jelöli azt a helyet, ahol Szjama teljesítette gyermeki kötelességét vak szülei felé. Az Ekaszrnga nevű aszkétát elcsábította egy gyönyörű nő. Mangalurában egy király megcsonkíttatta Ksantivadint. Haddában egy fiatal brahmin feláldozta magát a dharma egy fél versének megtanulásáért. Szarvadattaan-ban egy inkarnáció váltságdíjért cserébe eladta magát, hogy felajánlást tehessen egy brahminnak.

Fa-hszien leírása szerint a négy nagy sztúpát értékes anyagokkal vonták be. Az egyik helyszínen Szibi király feláldozta a húsát, hogy megmentsen egy galambot egy sólyomtól. Egy másik inkarnáció a saját látását áldozta fel, egy harmadik inkarnáció pedig a saját testét, hogy megetessen egy éhes nőstény tigrist. Csandraprabha királyhoz hasonlóan ő is levágta a fejét, hogy ajándékba adhassa egy brahmin számára. Egyesek a sztúpák előtt csonkították meg magukat vagy vetettek véget szándékosan saját életüknek.

Fordításai
A dzsátakák sztenderd páli gyűjteményét, beágyazott kanonikus szövegekkel,  Edward Byles Cowell és társai fordították. Eredetileg hat kötetben adta ki a Cambridge Egyetemi Kiadó 1895 és 1907 között. Ezután a Páli Szöveg Társaság adta ki a művet három kötetben. Válogatott és önállóan álló mesék fordításaiból számtalan jelent meg különböző nyelveken. A théraváda teljes dzsátaka gyűjteményét J.Dutoit (Lipcse, 1908- 1921) fordította német nyelvre. Magyar nyelven csak válogatásgyűjtemény létezik, amelyet Vekerdi József fordított:

Kapcsolódó szócikkek
 Pancsatantra

Jegyzetek

Források

További információk

Könyvek
 Grey, Leslie (1990). Concordance of Buddhist Birth Stories, Oxford : Pali Text Society. (Tabulates correspondences between various jataka collections)
 Shaw, Sandra (2006). The Jatakas — Birth Stories of the Bodhisatta, New Delhi: Penguin Books
 Khan, Noor Inayat (1985). Twenty Jataka Tales, Inner Traditions
 Horner, Isaline Blew; Jaini, Padmanabh S. (1985). Apocryphal Birth-stories (Paññāsa-Jātaka), London ; Boston:  Pali Text Society, distributed by Routledge & Kegan Paul. 
 Cowell, E.B.; ed. (1895). "The Jataka or Stories of the Buddhaś former Births, Vol.1-6, Cambridge at the University Press  Vol.1, Vol2, Vol. 3, Vol. 6
 Francis, Henry Thomas (1916). Jātaka tales, Cambridge: University Press
 Skilling, Peter (2006). Jataka and Pannasa-jataka in South-East Asia, Journal of the Pali Text Society 28, 113-174

Külső hivatkozások
Dzsátaka - I. kötet, II. kötet, III. kötet, IV. kötet, V. kötet, VI. kötet  - E. B. Cowell, 1895 
Dzsátaka mesék - Ellen C. Babbitt, 1912
Buddhist Birth Stories (Jataka Tales), T. W. Rhys Davids, London 1880, archive.org
Dzsátaka mesék - angol nyelvű animáció
"The Illustrated Jataka & Other Stories of the Buddha" by Dr C. B. Varma - illusztrációkkal ellátva, angolul

Indiai irodalmi művek
A Dzsátaka mesék terjedelmes méretű irodalmi mű , amely elsősorban a történelmi Buddha születéstörténeteit meséli el . Ezek Buddha előző életeinek a történetei mind emberi , mind állati formában . Buddha megjelenik királyként , száműzöttként , istenként , elefántként és mindig valamilyen erénnyel van felruházva . Létezik théraváda és mahájána változat is . A théraváda buddhizmusban a Dzsátaka mesék a páli kánon részét képezik , azon belül a Szutta-pitaka Khuddaka-nikájában . A Dzsátaka vonatkozhat az ehhez az irodalmi műhöz készített szövegmagyarázatra is . A mahájána dzsátaka meséket „ apokrifnek” ( ismeretlen szerző ) is nevezik és a théraváda nem fogadja el hitelesnek . Története A Dzsátakák a legősibb buddhista irodalmi művek közé tartoznak . Az elemzések alapján az i. e. századra becslik a keletkezési idejét . Az Ándhra régióból származó mahászánghika Csaitika szektái vették be a dzsátakákat a kanonikus irodalomba , néhányat azonban elutasítottak , mert azok Asóka király ideje után keletkeztek . A csaitikák állítása szerint az ő dzsátaka meséik az előttről valók , hogy a buddhista egyház többfelé szakadt volna . A . K. Warder szerint a dzsátakák a Buddha életéről szóló legendák előfutárainak tekinthetők . A Buddha előző életeiről szóló Dzsátaka mesék kevés életrajzi adattal szolgálnak Gautama Buddha életéről . A szanszkrit nyelvű Árja Sura féle Dzsátaka-Malatörténetet tartalmaz . Az Adzsantai barlangtemplomokban a Dzsátaka mesék jeleneteit Arja Sura idézeteivel készítették a század környékén . Ezeket már az i. sz.ben lefordították kínai nyelvre . Borobudurban mind adzsátaka mesét ábrázolták a Dzsátaka-Mala mű szerint . Tartalma A théraváda dzsátakákversből állnak , amelyek többé-kevésbé növekvő számú sorból állnak . Von Hinüber professzor szerint csak az utolsó ötvenet szánták önmagában is értelmezhetőnek , szövegmagyarázat nélkül is . A szövegmagyarázatokban szerepelnek prózai formájú történetek , amelyek állítása szerint szövegkörnyezetet biztosítanak a versek számára . Néhány történet alternatív változata megtalálható a Kuddhaka-nikája utolsó , azaz a tizenötödik könyvében , a Csarija-pitakában . A páli kánonban elszórva több történet is visszaköszön a Dzsátaka mesékből . A Dzsátaka történetei és motívumai közül több is létezik más nyelveken és más művészeti formákban egyaránt - mint például a nyúl a Holdon ( Dzsátaka mesék : A majom , a krokodil , a teknős , aki nem tudott elhallgatni , a rák és a daru híres történetek a hindu Pancsatantrában , amely hatással volt az egész világirodalomra . A történetek bevezetője és zárása hasonló jellegű . Az elején a történelmi Buddha életének egy történetével kezdődik , majd Buddha ehhez kapcsolódóan mond el egy olyan múltbéli történetet , amelyben ugyanazok a szereplők , mint a kezdő történetben . Ezekben ő is megjelenik mindenféle alak formájában , ahogy a többi szereplő is . A befejezésben Buddha beazonosítja a múltbéli és a jelenlegi eset szereplőit , beleértve önmagát is . A szanszkrit ( például a Dzsátakamala ) és a tibeti dzsátaka mesék általában magukban hordozzák a buddhista erkölcsöt , a perzsa és egyéb nyelvű szövegek azonban olykor jelentős mennyiségű módosítást tartalmaznak , amelyeket a saját kultúrájukba való beépítés végett végeztek rajtuk . A Srí Lanka-i Maháthupában mind azdzsátaka mesét ábrázolja az ereklyetároló terem . Az ereklyék gyakran ábrázolnak dzsátaka történeteket . Dzsátaka sztúpák Észak-Indiában sok sztúpáról azt tartják , hogy a Dzsátaka mesék helyszínei . A kínai Hszüan-cang szerzetes több ilyenről is beszámolt feljegyzéseiben . A Puszkaravati kolostor jelöli azt a helyet , ahol Szjama teljesítette gyermeki kötelességét vak szülei felé . Az Ekaszrnga nevű aszkétát elcsábította egy gyönyörű nő . Mangalurában egy király megcsonkíttatta Ksantivadint . Haddában egy fiatal brahmin feláldozta magát a dharma egy fél versének megtanulásáért . Szarvadattaan-ban egy inkarnáció váltságdíjért cserébe eladta magát , hogy felajánlást tehessen egy brahminnak . Fa-hszien leírása szerint a négy nagy sztúpát értékes anyagokkal vonták be . Az egyik helyszínen Szibi király feláldozta a húsát , hogy megmentsen egy galambot egy sólyomtól . Egy másik inkarnáció a saját látását áldozta fel , egy harmadik inkarnáció pedig a saját testét , hogy megetessen egy éhes nőstény tigrist . Csandraprabha királyhoz hasonlóan ő is levágta a fejét , hogy ajándékba adhassa egy brahmin számára . Egyesek a sztúpák előtt csonkították meg magukat vagy vetettek véget szándékosan saját életüknek . Fordításai A dzsátakák sztenderd páli gyűjteményét , beágyazott kanonikus szövegekkel , Edward Byles Cowell és társai fordították . Eredetileg hat kötetben adta ki a Cambridge Egyetemi Kiadóésközött . Ezután a Páli Szöveg Társaság adta ki a művet három kötetben . Válogatott és önállóan álló mesék fordításaiból számtalan jelent meg különböző nyelveken . A théraváda teljes dzsátaka gyűjteményét J.Dutoit ( Lipcse, fordította német nyelvre . Magyar nyelven csak válogatásgyűjtemény létezik , amelyet Vekerdi József fordított : Kapcsolódó szócikkek Pancsatantra Jegyzetek Források További információk Könyvek Grey , Leslie Concordance of Buddhist Birth Stories , Oxford \ : Pali Text Society . ( Tabulates correspondences between various jataka collections ) Shaw , Sandra The Jatakas — Birth Stories of the Bodhisatta , New Delhi : Penguin Books Khan , Noor Inayat Twenty Jataka Tales , Inner Traditions Horner , Isaline Blew ; Jaini , Padmanabh S. Apocryphal Birth-stories ( Paññāsa-Jātaka ) , London ; Boston : Pali Text Society , distributed by Routledge & Kegan Paul . Cowell , E.B. ; ed . " The Jataka or Stories of the Buddhaś former Births , Vol. 1-6 , Cambridge at the University Press Vol.1 , Vol2 , Vol . Vol. 6 Francis , Henry Thomas Jātaka tales , Cambridge : University Press Skilling , Peter Jataka and Pannasa-jataka in South-East Asia , Journal of the Pali Text Society Külső hivatkozások Dzsátaka - I. kötet , II. kötet , III. kötet , IV. kötet , V. kötet , VI. kötet - E. B . Cowell , Dzsátaka mesék - Ellen C. Babbitt , Buddhist Birth Stories ( Jataka Tales ) , T . W. Rhys Davids , London archive.org Dzsátaka mesék - angol nyelvű animáció " The Illustrated Jataka & Other Stories of the Buddha " by Dr C. B . Varma - illusztrációkkal ellátva , angolul Indiai irodalmi művek