Leél Leó
Leél Leó (szül. Lefkovics, Putnok, 1895. február 3. – Maglód, 1919. augusztus 7.) magántisztviselő, költő.

Élete
Édesapja Lefkovics Ármin kántortanító volt, édesanyja Berger Róza. Leó már fiatalkorában írt verseket, majd felköltözött a magyar fővárosba, ahol a Munkásbiztosító Pénztár alkalmazottja lett. Verseit Ignotus, illetve Kassák is méltatta. 1916-ban a frontra küldték. Mivel szolgálati ideje alatt egy, a katonákkal durván bánó magas rangú tisztet arcon vágott, hatévnyi börtönre ítélték, ám ezt nem kellett letöltenie; ismét a frontra vitték. 1918-ban került vissza Budapestre, ahol bekapcsolódott az antimilitaristák munkájába. 1918 tavaszán letartóztatták, a Margit körúti börtönben raboskodott. Erről testvére, Lefkovics Ernő így emlékezett: "A pázsitos udvaron lévő vasketrecekbe vezették be a foglyokat, akiknek látogatójuk volt. Öcsém melletti ketrecben Balogh László volt, akivel együtt fogták el. Ekkor megbízott, hogy keressem a Nádor utcai FABANK-ban Korvin Ottót és mondjam el, hogy kapcsolatukról nem vallottak, mindent magukra vállaltak. Korvin Ottó búcsúzáskor csak annyit mondott: Nagyon fontos volt - köszönöm!" Az őszirózsás forradalom idején került szabadlábra. Részt vett a KMP létrehozásában. 1919. április 26-án Budapesten, a Terézvárosban házasságot kötött a nála másfél évvel idősebb Pál Erzsébettel, Pollák Jakab és Biel Szidónia lányával. A kommün idején a VI. kerületi munkástanács- és katonatanács egyik tagja volt, s belépett a Vörös Hadseregbe, ahol zászlóaljának politikai biztosaként tevékenykedett, és részt vett a harcokban. A kommün bukása után az előretörő románok 1919. augusztus 7-én főbe lőtték.

További információk 
 Szemelvények Angyalföld ifjúsági mozgalmából (szerk. Jelenics József, KISZ Budapest XIII. kerületi Bizottsága, Budapest, 1982., ) 
 Leél Leó. 1897–1919. Budapesti KISZ Élet, 1969. 8. sz. 30. p.
 Cz. Nagyselyki Gabriella: Névtelen dicsőség – jeltelen sír. Ifjú Kommunista, 1969. 7. sz. 7. p.
 "Előre, harcra, ifjúmunkás!" 1919–1945. [Válogatott írások a magyar ifjúmunkás-mozgalom harcos múltjából. 2. kötet] Bp., 1954. 29–37. p.
 Jankovich Ferenc: Egy katonaköltő ébresztése. Élet és Irodalom 1968. nov. 30. 48. sz. 1.

Jegyzetek

Források
 
 

1895-ben született személyek
1919-ben elhunyt személyek
Meggyilkolt költők, írók
KMP-tagok
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Magyar költők
Családi nevüket magyarosított személyek
Putnokiak
A magyar kommunista hatalom által politikai okból bebörtönzött személyek
Leél Leó ( szül . Lefkovics , Putnok , február – Maglód , augusztus ) magántisztviselő , költő . Élete Édesapja Lefkovics Ármin kántortanító volt , édesanyja Berger Róza . Leó már fiatalkorában írt verseket , majd felköltözött a magyar fővárosba , ahol a Munkásbiztosító Pénztár alkalmazottja lett . Verseit Ignotus , illetve Kassák is méltatta.ban a frontra küldték . Mivel szolgálati ideje alatt egy , a katonákkal durván bánó magas rangú tisztet arcon vágott , hatévnyi börtönre ítélték , ám ezt nem kellett letöltenie ; ismét a frontra vitték.ban került vissza Budapestre , ahol bekapcsolódott az antimilitaristák munkájába.tavaszán letartóztatták , a Margit körúti börtönben raboskodott . Erről testvére , Lefkovics Ernő így emlékezett : " A pázsitos udvaron lévő vasketrecekbe vezették be a foglyokat , akiknek látogatójuk volt . Öcsém melletti ketrecben Balogh László volt , akivel együtt fogták el . Ekkor megbízott , hogy keressem a Nádor utcai FABANK-ban Korvin Ottót és mondjam el , hogy kapcsolatukról nem vallottak , mindent magukra vállaltak . Korvin Ottó búcsúzáskor csak annyit mondott : Nagyon fontos volt - köszönöm ! " Az őszirózsás forradalom idején került szabadlábra . Részt vett a KMP létrehozásában. áprilisán Budapesten , a Terézvárosban házasságot kötött a nála másfél évvel idősebb Pál Erzsébettel , Pollák Jakab és Biel Szidónia lányával . A kommün idején a VI. kerületi munkástanács- és katonatanács egyik tagja volt , s belépett a Vörös Hadseregbe , ahol zászlóaljának politikai biztosaként tevékenykedett , és részt vett a harcokban . A kommün bukása után az előretörő románok augusztusén főbe lőtték . További információk Szemelvények Angyalföld ifjúsági mozgalmából ( szerk . Jelenics József , KISZ Budapest XIII. kerületi Bizottsága, Budapest , , ) Leél Leó.1919. Budapesti KISZ Élet , sz . p. Cz . Nagyselyki Gabriella : Névtelen dicsőség – jeltelen sír . Ifjú Kommunista , sz . p. " Előre , harcra , ifjúmunkás ! " 1945. [ Válogatott írások a magyar ifjúmunkás-mozgalom harcos múltjából. kötet ] Bp.,37. p. Jankovich Ferenc : Egy katonaköltő ébresztése . Élet és Irodalom nov. sz . Jegyzetek Források 1895-ben született személyek 1919-ben elhunyt személyek Meggyilkolt költők , írók KMP-tagok Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban Magyar költők Családi nevüket magyarosított személyek Putnokiak A magyar kommunista hatalom által politikai okból bebörtönzött személyek