Európa földrajza
Európa a Föld hét kontinense közül az egyik. Ázsiától megállapodás alapján megrajzolt határok választják el. Nyugaton az Atlanti-óceán, északon a Jeges-tenger, keleten az Urál hegység, az Urál folyó és a Kaszpi-tenger, délkeleten a Kaukázus és a Fekete-tenger, délen a Földközi-tenger határolja.

Európa a legtagoltabb partvonalú kontinens, a területének több, mint egyharmada sziget vagy félsziget. Európa legnagyobb szigete a Brit-sziget, a legnagyobb félszigete a Skandináv-félsziget.

Éghajlat

Európa a mérsékelt övezetbe tartozik, kivéve a legészakibb területeket, amelyek már a hideg övezetbe tartoznak. Éghajlatát elsősorban földrajzi fekvése (távolsága az Egyenlítőtől valamint az óceántól) és domborzata határozza meg.

A kontinensen az alábbi éghajlatok alakultak ki:

 Mediterrán éghajlat: Európában mediterrán éghajlatú terület a Földközi-tenger partvidékén alakult ki,. A nyár forró és száraz, a tél hűvös és csapadékos. Az évi középhőmérséklet 10–20°. A csapadék eloszlása egyenlőtlen.
 Óceáni éghajlat: Óceáni éghajlat Európában a nyugati partvidéken a legjelentősebb. Ezek a területek csapadékosak, napfényben szegények, valamint kicsi az évi közepes hőingás.
 Kontinentális éghajlat: Európában kontinentális éghajlat főleg Közép-Európában és Kelet-Európában jellemző. Ezeken a területeken nagy az évi közepes hőingás, a nyár meleg, a tél hideg. A csapadék eloszlása egyenetlen. A nedves kontinentális éghajlatú területeken kisebb az évi közepes hőingás és csapadékosabb, mint a száraz kontinentális éghajlatú területeken.
 Boreális vagy hideg mérsékelt éghajlat: Európában boreális éghajlatú területek főleg a Skandináv-félszigeten alakultak ki. A nyár rövid, meleg és csapadékos, a tél hosszú és hideg. A téli csapadék többnyire hó formájában hullik.
 Tundra vagy sarkköri éghajlat: Európa tundra éghajlatú területei Észak-Európában (az északi sarkkörön túl) találhatóak. Ez az éghajlata a Jeges-tenger szigeteinek is. Ezeken a területeken két évszak váltakozik, a hosszú, zord tél és a rövid, hűvös nyár. A nagy hideg és az erős szél miatt a zuzmók a legjellemzőbb növények.
 Hegyvidéki éghajlat: A hegyvidékeken a függőleges övezetesség jellemző. A legteljesebb övezetesség az Alpokban alakult ki, de jellemző a Pireneusokra és a Kárpátokra is.

Folyók

Európa leghosszabb folyói becsült hosszukkal:

Volga – 3 692 km
Duna – 2 860 km
Urál – 2 428 km
Dnyeper – 2 290 km
Don – 1 950 km
Dnyeszter – 1 362 km
Rajna – 1 320 km
Elba – 1 091 km
Visztula – 1 047 km
Daugava – 1 020 km

Hegységek
Európa fontosabb hegységei:
Alpok
Urál
Kárpátok
Kaukázus
Appenninek
Pireneusok

Alpok

Az Alpok Európa legmagasabb gyűrthegysége. Olaszországban,  Svájcban, Ausztriában, Szlovéniában, Liechtensteinben, Franciaországban és Németországban helyezkedik el. Legmagasabb csúcsa, a Mont Blanc (4807 m) az Európai Unió legmagasabb hegye. Két fő vonulatra szokták osztani, a Nyugati-Alpokra és a Keleti-Alpokra. A Nyugati-Alpokban található a Mont Blanc. A Nyugati-Alpokban erősebb a jég felszínformáló munkája, így ott nagyobb jégmezők és hosszabb gleccserek vannak. Az Alpok éghajlatát főként a domborzat alakítja. A hóhatár kb. 2500 méteren húzódik.

Az Alpokban több, mint 30 000 állatfaj él. Jellemző állatai a havasi mormota, a zerge, a kőszáli kecske és a havasi nyúl.

Urál

Az Urál hegység Oroszország nyugati részén és Kazahsztánban található, megközelítőleg észak-déli irányban futó röghegység. Európa és Ázsia határán található. Kb. 300 millió évvel ezelőtt keletkezett. Legmagasabb hegye a Narodnaja, aminek 1 894 méter a tengerszint feletti magassága.

Az Urálban megtalálhatóak Szibéria jellemző állatai, mint a vapiti, a barna medve és a szürke farkas. Jellemző fafajai a szibériai jegenyefenyő, a szibériai cirbolyafenyő, az erdeifenyő, a közönséges lucfenyő, a szibériai vörösfenyő és a szibériai lucfenyő.

Kárpátok

A Kárpátok Ausztriától Szerbiáig terjedő közép-európai hegység. Közrefogja a Kárpát-medencét.

A Kárpátok ásványokban gazdag. Található itt vas-, réz-, kobalt-, nikkel-, mangán-, ólom- és cinkérc. Itt található Európa aranyban leggazdagabb vidéke is.

Kaukázus

Legmagasabb csúcsa, az Elbrusz Európa legmagasabb hegye.

Appenninek

Pireneusok

Szigetek

Európa 10 legnagyobb szigete területükkel:

Brit-sziget – 229 957 km²
Izland – 103 000 km²
Ír-sziget – 83 766 km²
Spitsbergen – 39 368 km²
Szicília – 25 400 km²
Szardínia – 23 800 km²
Nordaustlandet – 15 000 km²
Ciprus – 9 251 km²
Korzika – 8 720 km²
Kréta – 8 260 km²

Európai országok listája a szomszédos országok száma szerint

Jegyzetek

Források
Európa természetföldrajza

További információk
Európa regionális természeti földrajza 
Európa földrajza a gimnáziumok számára

Európa földrajza
Európa a Föld hét kontinense közül az egyik . Ázsiától megállapodás alapján megrajzolt határok választják el . Nyugaton az Atlanti-óceán , északon a Jeges-tenger , keleten az Urál hegység , az Urál folyó és a Kaszpi-tenger , délkeleten a Kaukázus és a Fekete-tenger , délen a Földközi-tenger határolja . Európa a legtagoltabb partvonalú kontinens , a területének több , mint egyharmada sziget vagy félsziget . Európa legnagyobb szigete a Brit-sziget , a legnagyobb félszigete a Skandináv-félsziget . Éghajlat Európa a mérsékelt övezetbe tartozik , kivéve a legészakibb területeket , amelyek már a hideg övezetbe tartoznak . Éghajlatát elsősorban földrajzi fekvése ( távolsága az Egyenlítőtől valamint az óceántól ) és domborzata határozza meg . A kontinensen az alábbi éghajlatok alakultak ki : Mediterrán éghajlat : Európában mediterrán éghajlatú terület a Földközi-tenger partvidékén alakult ki , . A nyár forró és száraz , a tél hűvös és csapadékos . Az évi középhőmérséklet20° . A csapadék eloszlása egyenlőtlen . Óceáni éghajlat : Óceáni éghajlat Európában a nyugati partvidéken a legjelentősebb . Ezek a területek csapadékosak , napfényben szegények , valamint kicsi az évi közepes hőingás . Kontinentális éghajlat : Európában kontinentális éghajlat főleg Közép-Európában és Kelet-Európában jellemző . Ezeken a területeken nagy az évi közepes hőingás , a nyár meleg , a tél hideg . A csapadék eloszlása egyenetlen . A nedves kontinentális éghajlatú területeken kisebb az évi közepes hőingás és csapadékosabb , mint a száraz kontinentális éghajlatú területeken . Boreális vagy hideg mérsékelt éghajlat : Európában boreális éghajlatú területek főleg a Skandináv-félszigeten alakultak ki . A nyár rövid , meleg és csapadékos , a tél hosszú és hideg . A téli csapadék többnyire hó formájában hullik . Tundra vagy sarkköri éghajlat : Európa tundra éghajlatú területei Észak-Európában ( az északi sarkkörön túl ) találhatóak . Ez az éghajlata a Jeges-tenger szigeteinek is . Ezeken a területeken két évszak váltakozik , a hosszú , zord tél és a rövid , hűvös nyár . A nagy hideg és az erős szél miatt a zuzmók a legjellemzőbb növények . Hegyvidéki éghajlat : A hegyvidékeken a függőleges övezetesség jellemző . A legteljesebb övezetesség az Alpokban alakult ki , de jellemző a Pireneusokra és a Kárpátokra is . Folyók Európa leghosszabb folyói becsült hosszukkal : Volga –692 km Duna –860 km Urál –428 km Dnyeper –290 km Don –950 km Dnyeszter –362 km Rajna –320 km Elba –091 km Visztula –047 km Daugava –020 km Hegységek Európa fontosabb hegységei : Alpok Urál Kárpátok Kaukázus Appenninek Pireneusok Alpok Az Alpok Európa legmagasabb gyűrthegysége . Olaszországban , Svájcban , Ausztriában , Szlovéniában , Liechtensteinben , Franciaországban és Németországban helyezkedik el . Legmagasabb csúcsa , a Mont Blancm ) az Európai Unió legmagasabb hegye . Két fő vonulatra szokták osztani , a Nyugati-Alpokra és a Keleti-Alpokra . A Nyugati-Alpokban található a Mont Blanc . A Nyugati-Alpokban erősebb a jég felszínformáló munkája , így ott nagyobb jégmezők és hosszabb gleccserek vannak . Az Alpok éghajlatát főként a domborzat alakítja . A hóhatár kb.méteren húzódik . Az Alpokban több , mint000 állatfaj él . Jellemző állatai a havasi mormota , a zerge , a kőszáli kecske és a havasi nyúl . Urál Az Urál hegység Oroszország nyugati részén és Kazahsztánban található , megközelítőleg észak-déli irányban futó röghegység . Európa és Ázsia határán található . Kb.milli ó évvel ezelőtt keletkezett . Legmagasabb hegye a Narodnaja , aminek894 méter a tengerszint feletti magassága . Az Urálban megtalálhatóak Szibéria jellemző állatai , mint a vapiti , a barna medve és a szürke farkas . Jellemző fafajai a szibériai jegenyefenyő , a szibériai cirbolyafenyő , az erdeifenyő , a közönséges lucfenyő , a szibériai vörösfenyő és a szibériai lucfenyő . Kárpátok A Kárpátok Ausztriától Szerbiáig terjedő közép-európai hegység . Közrefogja a Kárpát-medencét . A Kárpátok ásványokban gazdag . Található itt vas- , réz- , kobalt- , nikkel- , mangán- , ólom- és cinkérc . Itt található Európa aranyban leggazdagabb vidéke is . Kaukázus Legmagasabb csúcsa , az Elbrusz Európa legmagasabb hegye . Appenninek Pireneusok Szigetek Európalegnagyobb szigete területükkel : Brit-sziget –957 km² Izland –000 km² Ír-sziget –766 km² Spitsbergen –368 km² Szicília –400 km² Szardínia –800 km² Nordaustlandet –000 km² Ciprus –251 km² Korzika –720 km² Kréta –260 km² Európai országok listája a szomszédos országok száma szerint Jegyzetek Források Európa természetföldrajza További információk Európa regionális természeti földrajza Európa földrajza a gimnáziumok számára Európa földrajza