Sárkánykirály
A sárkánykirály a vizek gazdája és a sárkányok feje a kései kínai mitológia és népi folklórban. Alakja feltehetően a buddhizmus hatására alakulhatott ki Kínában. A források leggyakrabban négy sárkánykirályról tesznek említést, akik a négy égtáj tengereinek urai. Kultusza hosszú évszázadokon át igen népszerű volt Kína-szerte. Szinte minden városban, településen állítottak nekik templomot a folyók, a patakok partján vagy a gázlók menten, esetleg a kutaknál, és esőért fohászkodtak hozzá. Kedvelt alakja a népmeséknek, elbeszéléseknek és regényeknek, amelyekben általában öregemberkén jelenik meg. Az erős kínai kulturális hatásnak köszönhetően alakja Koreában is ismert és nepszerű.

Eredete
A sárkánykirály képzete a feltehetően a buddhizmus hatására valamikor az i. sz. első századokban alakulhatott ki Kínában, ugyanis a buddhista szutrák kínai nyelvre történő fordításakor a Nágarádzsa („kígyókirály”) szót ként („sárkánykirály”) adták vissza. Kezdetben a sárkánykirályok számát is átvették a buddhista irodalomból, például a Lótusz-szutra (szanszkrit: Szaddharma pundaríka szutra; kínaiul:  《妙法蓮華經》) kínai fordításában még nyolc szerepel belőlük, majd később, más művek tízet sorolnak fel.

A négy sárkánykirály
Igen gyorsan elterjedt azonban a sárkánykirályokkal kapcsolatos taoista elképzelés is, amely a négy tengerhez ( 四海) társít egy-egy sárkánykirályt, azok uralkodóiként:

  (廣利) a Déli-tenger sárkánykirálya
  (廣德) a Keleti-tenger sárkánykirálya
  (廣澤), más néven:  (崇禮) az Északi-tenger sárkánykirálya
  (廣順), más néven:  (正恆) a Nyugati-tenger sárkánykirálya

Később, az olyan 16-17. századi regényekben, mint például a Nyugati utazás vagy az Istenek birtokba helyezése ( 《封神演義》) a négy sárkánykirály már más néven szerepel:

  (敖廣 / 敖光), a Keleti-tenger sárkánykirálya
  (敖欽), a Déli-tenger sárkánykirálya
  (敖閏), a Nyugati-tenger sárkánykirálya
  (敖順), az Északi-tenger sárkánykirálya

Alakja a néphiteben

A korai szövegek szerint a sárkánykirályok leginkább a rendkívüli termetükkel tűntek ki a többi sárkány közül, mivel a hosszuk egy kínai mérföld (li = 0,5 km) volt. A későbbi mesékben és a néphitben nem is feltétlenül nevezik néven őket, és azt tartják róluk, hogy az őselemek uralkodói, akik alá tartozik a mennydörgés, a villám, a szél és az eső istene.

A sárkánykirályok kultusza hosszú évszázadokon át igen népszerű volt Kína-szerte. Szinte minden városban, településen állítottak nekik templomot a folyók, a patakok partján vagy a gázlók menten, esetleg a kutaknál. Aszály idején kivitték a sárkánykirály szobrát a templomból és a tűző napra helyezték, áradáskor pedig végigvitték az árvíz sújtotta vidéken, hogy saját szemével lássa, mekkora a kár, abban a reményben, hogy felébred a lelkiismerete, és intézkedni fog. Ha ez sem segített, előfordult, hogy a sárkánykirály szobrát „vízbe fojtották”. A kínai császárok közül többen is hivatalos címeket, rangokat adományoztak a sárkánykirályoknak, és arra is volt példa, hogy valami vétkük vagy mulasztásuk miatt megfosztották rangjuktól, és távoli vidékekre száműzték őket.

A késői folklórhagyományban a sárkánykirályt általában öregember alakjában képzelték el, aki a víz alatti kristálypalotájában ( 龍宮) lakik, ahol tengeri állatokból verbuvált saját hadsereggel is rendelkezik. Az ábrázolóművészetekben gyakorta jelenik meg a botját markoló öregemberként, a botja díszgombja pedig sárkányfejet formáz.

Az irodalomban
A fikciós irodalomban, „sárkányos történetek”, a komplexitás, kidolgozottság és irodalmi érték szempontjából a buddhista hatásra megjelent sárkánykirály figurájával érték el a csúcspontjukat. Az addig leginkább meghökkentő, fantasztikus anekdotajellegű történetek mellett megjelent a sárkánykirály tökéletesen, részletgazdagon, színesen felépített alakja és világa. A késő népi szinkretikus mitológiai rendszerben a sárkánykirálynak, akárcsak a többi istenségnek, a Jáde Császárnak ( 玉帝) volt az alárendeltje, akinek a palotájában olykor személyesen is tiszteletét tette. A mesékben, népszerű történetekben gyakorta esik szó a sárkánykirály lányairól, fiairól. Az ilyen történetek legjellemzőbb szüzséje, hogy az sárkánykirály gyermeke az emberek között valamilyen bajba kerül, majd az ifjú megmentője, meghívást kap a sárkánykirály palotájába, ahol bőkezűen megjutalmaztik, vagy valamilyen varázserejű tárgyat kap ajándékba. Ezek közül a talán a legismertebb, és magyarul is olvasható, a Tang-kori  (李朝威; 766–820) A sárkánykirály lánya ( 《柳毅傳》) című elbeszélése.

A sárkánykirállyal kapcsolatos történetek közül is kiemelkedik a két legjelentősebb mitológiai témájú klasszikus kínai regény, a Nyugati utazás, valamint Az istenek birtokba helyezése ( 《封神演義》). A két regényben szereplő, ide vonatkozó története nem csak abban hasonlít, hogy mind a kettőben a Keleti-tenger sárkánykirálya,  szerepel, hanem, hogy a hősök,  (孫悟空), a majomkirály, illetve  (哪吒) renitens, tiszteletlen viselkedésével konfliktusba keveredik a sárkánykirállyal, aki ezért bepanaszolja őket a Jáde Császárnál. A sárkány, illetve a sárkánykirály, a kínai mitológiában betöltött tiszteltreméltó helyzetét és megbecsülését jól példázza, hogy a renitens hősök tette, egyik esetben sem marad büntetlenül.

A Nyugati utazás 3. fejezetében  hadsereggé szervezi a népét, gyakorlatoztatja őket, ő maga pedig ismét útra kell, hogy egy megfelelő fegyvert szerezzen magának. , a keleti sárkánykirály palotájába megy, ahol végül rátalál az Égi Folyót a helyére szegező vastuskóra, amit senki meg sem bír mozdítani.  könnyedén kihúzta, és megfelelő méretű vasbottá zsugorította. Ekkor látta meg rajta a felírást, miszerint a neve: „Aranygombos, bűvös bunkó, kézre járó” ( 如意金箍棒), melynek a súlya tizenháromezer-ötszáz font. Miután a sárkánykirály többi testvérétől páncélruhát és sisakot is szerez, továbbáll. A sárkánykirályok azonban panaszt teszenek ellene a Jáde Császárnál.

Az istenek birtokba helyezése 12. fejezetében a csodálatos körülmények között világrajött  a Keleti-tengerbe trokolló Kilenc Kanyar Folyónál játszik, és felkavarja annak vizét a „Hét láb hosszú Mennyet Fölkavaró Damasztjával” ( 七尺混天綾). Ebbe beleremeg  víz alatti kristálypalotája. A sárkánykirály a harmadik fiát et (敖丙) küldi a felszínre, hogy lássa el a fiú baját. Azonban szóváltásba keverednek és egymásnak akaszkodnak:

A sárkánykirály azonban ezért a tettéért bepanaszolja őt a Jáde Császárnál, aki kiszabja a fiú büntetését.

Koreában
Kínai mintára a koreai mitológiának is része a sárkánykirály (), aki a víz alatti palotájában lakik és a vizek ura. A 6. holdhónap 15. napján, a fejmosás és a fésülködés napján régen áldozati szertartással egybekötött istentiszteletet rendeztek a számára, esős és bőtermésű évért fohászkodtak hozzá. A sárkánykirály tiszteletére elsősorban a sámánnők végezték el a szertartásokat. A sárkánykirály népszerű szereplője a koreai folklórnak, és alakja a középkori irodalomban is gyakorta felbukkan. A koreai népi kalendáriumban az 1. holdhónap 5. napját a „sárkány napjának” () nevezik. A közhiedelem szerint, ha ezen a napon merítenek vizet a kútból, amelyben előző napon a sárkány lerakta a tojásait, a ház népe boldogságban és jólétben élhet egész esztendőn át.

Hivatkozások

Megjegyzések

Jegyzetek

Irodalom

Magyarul 
  „Kínai mitológia”. In Mitológiai enciklopédia II. kötet, 385-456. o. Fordította: Kalmár Éva. Budapest, Gondolat Kiadó, 1988.  II. kötet
  „Koreai mitológia”. In Mitológiai enciklopédia II. kötet, 457-477. o. Fordította: Kovács Zoltán. Budapest, Gondolat Kiadó, 1988.  II. kötet
  Miklós Pál. A sárkány szeme. Bevezetés a kínai piktúra ikonográfiájába. Budapest, Corvina Kiadó, 1973.
  A sárkánykirály lánya. Tang-kori történetek. Budapest, Új Magyar Könyvkiadó, 1956.
  Tokaji Zsolt. Kínai jelképtár. Budapest: Szukits Könyvkiadó, 2002. 
  Vasziljev, L. Sz. Kultuszok, vallások és hagyományok Kínában. Budapest, Gondolat Kiadó, 1977. 
  Vu Cseng-en. A nyugati utazás, avagy a majomkirály története I-II. kötet. (2. kiadás) Ford., a jegyzeteket és a bevezetőt írta Csongor Barnabás. Budapest, Európa Könyvkiadó, 1980.

További információk

Kapcsolódó szócikkek
 Kínai mitológia
 Kínai sárkány
 Szugungga, phanszoritörténet a Sárkánykirályól és az eszes nyúlról

Kínai mitológia
Kínai sárkányok
Vízistenek
A sárkánykirály a vizek gazdája és a sárkányok feje a kései kínai mitológia és népi folklórban . Alakja feltehetően a buddhizmus hatására alakulhatott ki Kínában . A források leggyakrabban négy sárkánykirályról tesznek említést , akik a négy égtáj tengereinek urai . Kultusza hosszú évszázadokon át igen népszerű volt Kína-szerte . Szinte minden városban , településen állítottak nekik templomot a folyók , a patakok partján vagy a gázlók menten , esetleg a kutaknál , és esőért fohászkodtak hozzá . Kedvelt alakja a népmeséknek , elbeszéléseknek és regényeknek , amelyekben általában öregemberkén jelenik meg . Az erős kínai kulturális hatásnak köszönhetően alakja Koreában is ismert és nepszerű . Eredete A sárkánykirály képzete a feltehetően a buddhizmus hatására valamikor az i. sz. első századokban alakulhatott ki Kínában , ugyanis a buddhista szutrák kínai nyelvre történő fordításakor a Nágarádzsa ( „ kígyókirály” ) szót ként ( „ sárkánykirály” ) adták vissza . Kezdetben a sárkánykirályok számát is átvették a buddhista irodalomból , például a Lótusz-szutra ( szanszkrit : Szaddharma pundaríka szutra ; kínaiul : 《 妙法蓮華經 》 ) kínai fordításában még nyolc szerepel belőlük , majd később , más művek tízet sorolnak fel . A négy sárkánykirály Igen gyorsan elterjedt azonban a sárkánykirályokkal kapcsolatos taoista elképzelés is , amely a négy tengerhez ( 四海 ) társít egy-egy sárkánykirályt , azok uralkodóiként : ( 廣利 ) a Déli-tenger sárkánykirálya ( 廣德 ) a Keleti-tenger sárkánykirálya ( 廣澤 ) , más néven : ( 崇禮 ) az Északi-tenger sárkánykirálya ( 廣順 ) , más néven : ( 正恆 ) a Nyugati-tenger sárkánykirálya Később , az olyan századi regényekben , mint például a Nyugati utazás vagy az Istenek birtokba helyezése ( 《 封神演義 》 ) a négy sárkánykirály már más néven szerepel : ( 敖廣 / 敖光 ) , a Keleti-tenger sárkánykirálya ( 敖欽 ) , a Déli-tenger sárkánykirálya ( 敖閏 ) , a Nyugati-tenger sárkánykirálya ( 敖順 ) , az Északi-tenger sárkánykirálya Alakja a néphiteben A korai szövegek szerint a sárkánykirályok leginkább a rendkívüli termetükkel tűntek ki a többi sárkány közül , mivel a hosszuk egy kínai mérföld ( li =5 km ) volt . A későbbi mesékben és a néphitben nem is feltétlenül nevezik néven őket , és azt tartják róluk , hogy az őselemek uralkodói , akik alá tartozik a mennydörgés , a villám , a szél és az eső istene . A sárkánykirályok kultusza hosszú évszázadokon át igen népszerű volt Kína-szerte . Szinte minden városban , településen állítottak nekik templomot a folyók , a patakok partján vagy a gázlók menten , esetleg a kutaknál . Aszály idején kivitték a sárkánykirály szobrát a templomból és a tűző napra helyezték , áradáskor pedig végigvitték az árvíz sújtotta vidéken , hogy saját szemével lássa , mekkora a kár , abban a reményben , hogy felébred a lelkiismerete , és intézkedni fog . Ha ez sem segített , előfordult , hogy a sárkánykirály szobrát „ vízbe fojtották” . A kínai császárok közül többen is hivatalos címeket , rangokat adományoztak a sárkánykirályoknak , és arra is volt példa , hogy valami vétkük vagy mulasztásuk miatt megfosztották rangjuktól , és távoli vidékekre száműzték őket . A késői folklórhagyományban a sárkánykirályt általában öregember alakjában képzelték el , aki a víz alatti kristálypalotájában ( 龍宮 ) lakik , ahol tengeri állatokból verbuvált saját hadsereggel is rendelkezik . Az ábrázolóművészetekben gyakorta jelenik meg a botját markoló öregemberként , a botja díszgombja pedig sárkányfejet formáz . Az irodalomban A fikciós irodalomban , „ sárkányos történetek” , a komplexitás , kidolgozottság és irodalmi érték szempontjából a buddhista hatásra megjelent sárkánykirály figurájával érték el a csúcspontjukat . Az addig leginkább meghökkentő , fantasztikus anekdotajellegű történetek mellett megjelent a sárkánykirály tökéletesen , részletgazdagon , színesen felépített alakja és világa . A késő népi szinkretikus mitológiai rendszerben a sárkánykirálynak , akárcsak a többi istenségnek , a Jáde Császárnak ( 玉帝 ) volt az alárendeltje , akinek a palotájában olykor személyesen is tiszteletét tette . A mesékben , népszerű történetekben gyakorta esik szó a sárkánykirály lányairól , fiairól . Az ilyen történetek legjellemzőbb szüzséje , hogy az sárkánykirály gyermeke az emberek között valamilyen bajba kerül , majd az ifjú megmentője , meghívást kap a sárkánykirály palotájába , ahol bőkezűen megjutalmaztik , vagy valamilyen varázserejű tárgyat kap ajándékba . Ezek közül a talán a legismertebb , és magyarul is olvasható , a Tang-kori ( 李朝威;820 ) A sárkánykirály lánya ( 《 柳毅傳 》 ) című elbeszélése . A sárkánykirállyal kapcsolatos történetek közül is kiemelkedik a két legjelentősebb mitológiai témájú klasszikus kínai regény , a Nyugati utazás , valamint Az istenek birtokba helyezése ( 《 封神演義 》 ) . A két regényben szereplő , ide vonatkozó története nem csak abban hasonlít , hogy mind a kettőben a Keleti-tenger sárkánykirálya , szerepel , hanem , hogy a hősök , ( 孫悟空 ) , a majomkirály , illetve ( 哪吒 ) renitens , tiszteletlen viselkedésével konfliktusba keveredik a sárkánykirállyal , aki ezért bepanaszolja őket a Jáde Császárnál . A sárkány , illetve a sárkánykirály , a kínai mitológiában betöltött tiszteltreméltó helyzetét és megbecsülését jól példázza , hogy a renitens hősök tette , egyik esetben sem marad büntetlenül . A Nyugati utazás fejezetében hadsereggé szervezi a népét , gyakorlatoztatja őket , ő maga pedig ismét útra kell , hogy egy megfelelő fegyvert szerezzen magának . , a keleti sárkánykirály palotájába megy , ahol végül rátalál az Égi Folyót a helyére szegező vastuskóra , amit senki meg sem bír mozdítani. könnyedén kihúzta , és megfelelő méretű vasbottá zsugorította . Ekkor látta meg rajta a felírást , miszerint a neve : „ Aranygombos , bűvös bunkó , kézre járó” ( 如意金箍棒 ) , melynek a súlya tizenháromezer-ötszáz font . Miután a sárkánykirály többi testvérétől páncélruhát és sisakot is szerez , továbbáll . A sárkánykirályok azonban panaszt teszenek ellene a Jáde Császárnál . Az istenek birtokba helyezése fejezetében a csodálatos körülmények között világrajött a Keleti-tengerbe trokolló Kilenc Kanyar Folyónál játszik , és felkavarja annak vizét a „ Hét láb hosszú Mennyet Fölkavaró Damasztjával” ( 七尺混天綾 ) . Ebbe beleremeg víz alatti kristálypalotája . A sárkánykirály a harmadik fiát et ( 敖丙 ) küldi a felszínre , hogy lássa el a fiú baját . Azonban szóváltásba keverednek és egymásnak akaszkodnak : A sárkánykirály azonban ezért a tettéért bepanaszolja őt a Jáde Császárnál , aki kiszabja a fiú büntetését . Koreában Kínai mintára a koreai mitológiának is része a sárkánykirály ( ) , aki a víz alatti palotájában lakik és a vizek ura . A holdhónap napján , a fejmosás és a fésülködés napján régen áldozati szertartással egybekötött istentiszteletet rendeztek a számára , esős és bőtermésű évért fohászkodtak hozzá . A sárkánykirály tiszteletére elsősorban a sámánnők végezték el a szertartásokat . A sárkánykirály népszerű szereplője a koreai folklórnak , és alakja a középkori irodalomban is gyakorta felbukkan . A koreai népi kalendáriumban az holdhónap napját a „ sárkány napjának” ( ) nevezik . A közhiedelem szerint , ha ezen a napon merítenek vizet a kútból , amelyben előző napon a sárkány lerakta a tojásait , a ház népe boldogságban és jólétben élhet egész esztendőn át . Hivatkozások Megjegyzések Jegyzetek Irodalom Magyarul „ Kínai mitológia” . In Mitológiai enciklopédia II. kötet , o . Fordította : Kalmár Éva . Budapest , Gondolat Kiadó , II. kötet „ Koreai mitológia” . In Mitológiai enciklopédia II. kötet , o . Fordította : Kovács Zoltán . Budapest , Gondolat Kiadó , II. kötet Miklós Pál . A sárkány szeme . Bevezetés a kínai piktúra ikonográfiájába . Budapest , Corvina Kiadó , A sárkánykirály lánya . Tang-kori történetek . Budapest , Új Magyar Könyvkiadó , Tokaji Zsolt . Kínai jelképtár . Budapest : Szukits Könyvkiadó , Vasziljev , L. Sz . Kultuszok , vallások és hagyományok Kínában . Budapest , Gondolat Kiadó , Vu Cseng-en . A nyugati utazás , avagy a majomkirály története I-II. kötet. kiadás ) Ford . , a jegyzeteket és a bevezetőt írta Csongor Barnabás . Budapest , Európa Könyvkiadó , További információk Kapcsolódó szócikkek Kínai mitológia Kínai sárkány Szugungga , phanszoritörténet a Sárkánykirályól és az eszes nyúlról Kínai mitológia Kínai sárkányok Vízistenek