Ozsváth Attila
Ozsváth Attila (Békéscsaba, 1956. augusztus 17. – Karakorum hegység, 2002. július 24-e után) magyar hegymászó, Ozsváth András fia. A Karakorum hegység Hushe Skadru völgyében 2002. július 24-én nyoma veszett.

Élete 
Nyomdaipari szakközépiskolába járt, 1974-ben érettségit tett, majd beiratkozott a Könnyűipari Műszaki Főiskolára, ahol 1980-ban nyerte el papíripari üzemmérnöki oklevelét. Még ugyanebben az évben kezdett a Papíripari Vállalat Kereskedelmi Igazgatóságán dolgozni, mint üzletkötő. 1982-től 1987-ig az Excelsior Gmk ipari alpinistája volt. 1989-ig szabadfoglalkozású, majd az Ifjúsági Lapkiadó Vállalat műszaki szerkesztője, egészen 1991-ig.

1974 és 1977 között a VM Téri Ödön Hegymászó Szakosztály tagja, majd 1987-ig az OSC, 1987-től a Ferencvárosi TSK hegymászója volt. Egy időben a Magyar Hegy- és Sportmászó Szövetség elnökhelyettese volt.

Kiemelkedő teljesítményei 
Ozsváth Attila Szendrő Szabolccsal együtt 1989-ben a világon elsőként mászta meg a Himalája indiai részén található Kedarnath Dome 6800 méter magas sziklafalát. Két évvel később Ozsváth szintén az indiai Himalájában lett világelső Dékány Péterrel együtt a 6904 méteres Thalay Sagar északi falának megmászásával.

Halála 
Banai Tibor Péterrel együtt 2002 július havában indult el azért, hogy a Trasak Tsa nevet viselő gleccsernél több magasabb csúcsot megmásszon. Miután megmásztak egy közel 6000 méteres csúcsot, egy ötnapos túrára indultak a gleccseren. Lavina zúdult rájuk, s felszerelésük nagy részét elvesztették. Néhány tárgyat sikerült kiásniuk, majd visszamentek az alaptáborba. Innen indult el Ozsváth 2002. július 24-én, hogy megkeresse felszerelésüket és fényképezőgépét. Indulása előtt azt mondta társának, legkésőbb 2 nap múlva lesz ismét az alaptáborban. Ám a táborba sosem tért vissza. Társa 26-án indult el keresésére. Fényjeleket adott, hátha azzal tud segíteni Ozsváthnak, hogy visszataláljon. Másnap ismét keresésre indult, bejára a gleccsert, ám hiába. Július 28-án segítséget is hívott, de semmit nem sikerült találni. Banai az alaptáborban obeliszket emelt Ozsváth tiszteletére, s elindult, hogy bejelentse társa eltűnését. Iszlámábádba ment, ahol bejelentette az esetet mind a turisztikai minisztériumban, mind pedig a magyar konzulátuson.

Cikkei 
Hegymászással kapcsolatos cikkei a Népsportban, a Képes Sportban, a Turista Magazinban és a Hegymászó című lapokban jelentek meg.

Emlékezete 
 A Pakisztáni Turisztikai Minisztérium beleegyezésével a Banai és Ozsváth által közösen megmászott csúcsot Attila-csúcsnak nevezték el.

Mászásai 

1976
 Petit Dru, Nyugati-Alpok
 Hemming-Robbins út,
 Mont Blanc,
 Grandes Jorasses északi fal (1. magyar átmászás), Nyugati-Alpok
 Dzsajlik Monarc út (Kaukázus),
 Szabad Spanyolország északi fal (Pireneusok).

1980
 Pik Korzsenyevszkoj (7105 m), Pamír
 Kommunizmus–csúcs (7300 m, Pamír),
 Monte Civetta, Dolomitok
 Punta Civetta,
 Civetta-csoport.

1982
 Kommunizmus-csúcs
 Pik Korzsenyevszkoj

1983
 Satopanth (7075 m, kísérlet).

1985
 Spitzbergák É-D irányú átsízés.

1986
 Huandok (6490 m)

1987
 Sisha Pangma, (Tibet, Himalája, 8013 m – 1. magyar 8000 méteren felüli mászással).

1989
 Kedarnath Dome (6803 m),
 Bonatti-pillér (Alpok).

1991
 Thalay Sagar (6904 m, Ganhwal Himalája),
 Monte Civetta (északkeleti fal, Civetta-csoport, Dolomitok).

Jegyzetek

Források

További információk 
 
 
 
 
 
 
 

1956-ban született személyek
2002-ben elhunyt személyek
Magyar hegymászók
Magyar szakírók
Békéscsabaiak
eltűnt személyek
Sportbalesetben elhunyt személyek
Ozsváth Attila ( Békéscsaba , augusztus – Karakorum hegység , júliuse után ) magyar hegymászó , Ozsváth András fia . A Karakorum hegység Hushe Skadru völgyében júliusén nyoma veszett . Élete Nyomdaipari szakközépiskolába járt, ben érettségit tett , majd beiratkozott a Könnyűipari Műszaki Főiskolára , aholban nyerte el papíripari üzemmérnöki oklevelét . Még ugyanebben az évben kezdett a Papíripari Vállalat Kereskedelmi Igazgatóságán dolgozni , mint üzletkötő.tőlig az Excelsior Gmk ipari alpinistája volt.ig szabadfoglalkozású , majd az Ifjúsági Lapkiadó Vállalat műszaki szerkesztője , egészenig . 1974 ésközött a VM Téri Ödön Hegymászó Szakosztály tagja , majdig az OSC,től a Ferencvárosi TSK hegymászója volt . Egy időben a Magyar Hegy- és Sportmászó Szövetség elnökhelyettese volt . Kiemelkedő teljesítményei Ozsváth Attila Szendrő Szabolccsal együttben a világon elsőként mászta meg a Himalája indiai részén található Kedarnath Domeméter magas sziklafalát . Két évvel később Ozsváth szintén az indiai Himalájában lett világelső Dékány Péterrel együtt améteres Thalay Sagar északi falának megmászásával . Halála Banai Tibor Péterrel együttjúlius havában indult el azért , hogy a Trasak Tsa nevet viselő gleccsernél több magasabb csúcsot megmásszon . Miután megmásztak egy közelméteres csúcsot , egy ötnapos túrára indultak a gleccseren . Lavina zúdult rájuk , s felszerelésük nagy részét elvesztették . Néhány tárgyat sikerült kiásniuk , majd visszamentek az alaptáborba . Innen indult el Ozsváth júliusén , hogy megkeresse felszerelésüket és fényképezőgépét . Indulása előtt azt mondta társának , legkésőbbnap múlva lesz ismét az alaptáborban . Ám a táborba sosem tért vissza . Társaán indult el keresésére . Fényjeleket adott , hátha azzal tud segíteni Ozsváthnak , hogy visszataláljon . Másnap ismét keresésre indult , bejára a gleccsert , ám hiába . Júliusán segítséget is hívott , de semmit nem sikerült találni . Banai az alaptáborban obeliszket emelt Ozsváth tiszteletére , s elindult , hogy bejelentse társa eltűnését . Iszlámábádba ment , ahol bejelentette az esetet mind a turisztikai minisztériumban , mind pedig a magyar konzulátuson . Cikkei Hegymászással kapcsolatos cikkei a Népsportban , a Képes Sportban , a Turista Magazinban és a Hegymászó című lapokban jelentek meg . Emlékezete A Pakisztáni Turisztikai Minisztérium beleegyezésével a Banai és Ozsváth által közösen megmászott csúcsot Attila-csúcsnak nevezték el . Mászásai 1976 Petit Dru , Nyugati-Alpok Hemming-Robbins út , Mont Blanc , Grandes Jorasses északi fal magyar átmászás ) , Nyugati-Alpok Dzsajlik Monarc út ( Kaukázus ) , Szabad Spanyolország északi fal ( Pireneusok ) . 1980 Pik Korzsenyevszkojm ) , Pamír Kommunizmus–csúcsm , Pamír ) , Monte Civetta , Dolomitok Punta Civetta , Civetta-csoport . 1982 Kommunizmus-csúcs Pik Korzsenyevszkoj 1983 Satopanthm , kísérlet ) . 1985 Spitzbergák É-D irányú átsízés . 1986 Huandokm ) 1987 Sisha Pangma , ( Tibet , Himalája,m – magyarméteren felüli mászással ) . 1989 Kedarnath Domem ) , Bonatti-pillér ( Alpok ) . 1991 Thalay Sagarm , Ganhwal Himalája ) , Monte Civetta ( északkeleti fal , Civetta-csoport , Dolomitok ) . Jegyzetek Források További információk 1956-ban született személyek 2002-ben elhunyt személyek Magyar hegymászók Magyar szakírók Békéscsabaiak eltűnt személyek Sportbalesetben elhunyt személyek