Sankt Gallen kanton
Sankt Gallen (svájci német dialektusban Sanggale, franciául Saint-Gall, olaszul San Gallo, rétorománul Son Gagl) Svájc egyik kantonja az ország északkeleti részén. 2013-ban 491 699 lakosa volt. Székhelye Sankt Gallen városa.

Története

Sankt Gallen kantont Bonaparte Napóleon hozta létre mesterségesen különböző történelmi területekből és birtokokból az 1803-as rendeletével, melyben az addigi Helvét Köztársaság helyett megalapította a Svájci Államszövetséget. A kanton területének mintegy fele a Sankt Gallen-i apátság birtokaiból származik.

A kolostor története i.sz. 612-ig megy vissza, amikor az ír Szent Gál remetelakot épített a helyén. 720-ban az alemann Szent Otmár alapította meg az apátságot, melyet Gálról nevezett el. 926-ban a kalandozó magyarok kifosztották a kolostort és a környező várost. 1205 körül a kolostor apátja a Német-római Birodalom önálló egyházi vazallusa lett. 1405-ben Appenzell fellázadt az apát uralma ellen, sikeresen elszakadt és csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz. 1415-ben Sankt Gallen város szabadságjogokat vásárolt Zsigmond császártól, a század végére pedig teljesen elszakadva az apátsági függéstől, szabad birodalmi városi jogokat kapott. 1468-ban a kolostor megszerezte a Toggenburg grófok birtokait. Mind a város (1454-ben), mind a kolostor (1451-ben) társult tagként csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz, de Appenzellel ellentétben nem kívántak teljes jogú kanton lenni.

A reformáció idején a város polgármestere, Joachim Vadian protestáns hitre térítette Sankt Gallent, míg a kolostor természetesen a katolikus hit bástyája maradt. A feltüzelt városi lakosság azonban kiűzte a szerzeteseket a városból és leszaggatta a szentképeket a városi templomokból.

1798-ban a francia megszállás után létrehozták a Helvét Köztársaságot. A kanton mai területének északi fele Säntis kantonhoz, a déli pedig Glarus egyes részeivel Linth kantonhoz került. Az apátságot 1798. szeptember 17-én felszámolták, Pankraz Vorster apát pedig Bécsbe menekült. Az új kormányzat által kivetett adók és a kolostor bezárása miatt lázadások törtek ki. A második koalíciós háború idején, 1799-ben az osztrák hadsereg bevonult Sankt Gallenbe és rövid időre visszaültette az apátot korábbi helyére. Az 1803-as mediációs törvénnyel Napóleon megszüntette a Helvét Köztársaságot és létrehozta a kantonok konföderációját, a Svájci Államszövetséget. Ekkor hozták létre Sankt Gallen kantont az apátság, Sankt Gallen szabad város, Rapperswil, a pfäfersi kolostor, Sargans grófság és a rheintali, sax-forsteggi, hohensaxi, werdenbergi, windeggi és uznachi birtokok összeolvasztásával. A kanton alkotmányát 1814-ben hozták létre, amelyet később többször módosítottak, utoljára 2001-ben.

Földrajza

Sankt Gallen kanton Svájc északkeleti felén helyezkedik el. Északon Thurgau kanton és a Boden-tó (és azon keresztül Németország Baden-Württemberg tartománya), keleten Ausztria Vorarlberg tartománya és Liechtenstein, délen Graubünden, Glarus és Schwyz kantonok, nyugaton pedig Zürich kanton határolja. Sankt Gallen teljesen körbeveszi Appenzell Innerrhoden és Appenzell Ausserrhoden kantonok területét.

A kanton legfontosabb folyói a Rajna, a Thur, a Linth és a Seez. A Rajna és a Boden-tó északi síkságait délen az Appenzelli Alpok és a Glarusi Alpok váltják fel. A legnagyobb tavak a Boden-tó, a Zürichi-tó és a Walen-tó, de valamennyin más kantonokkal osztozik. Legalacsonyabb pontja a Boden-tó (398 m), a legmagasabb pedig a 3251 m magas Ringelspitz. Részben a kanton területére esik a sardonai tektonikus törésvonal, melyet az UNESCO a Világörökség részévé nyilvánított.

Sankt Gallen területe 2025,54 km2, melyből 980 km2-t a mezőgazdaság hasznosít, 620 km2 pedig erdő. 259 km2-t tesznek ki a magashegyek, gleccserek és folyók, 176 km2-t pedig a települések és utak.

Közigazgatás

2003 óta Sankt Gallent a korábbi kerületek (Bezirke) helyett 8 választókörzetre (Wahlkreise), valamint 86 önkormányzatra osztják:
Rheintal, székhelye Altstätten
Rorschach, székhelye Rorschach
Sarganserland, székhelye Sargans
See-Gaster, székhelye Rapperswil-Jona
Sankt Gallen, székhelye Sankt Gallen
Toggenburg, székhelye Lichtensteig
Werdenberg, székhelye Buchs
Wil, székhelye Wil

Népesség
A lakosok többsége német anyanyelvű (88%) és katolikus (52%), míg 28%-uk evangelikus vallású. A nagyobb városok Sankt Gallen (69 700 lakos), Jona (18 100 lakos), Wil (17 500 lakos) és Gossau (17 000 lakos).

Gazdaság
A mezőgazdaság legfontosabb az ága a szarvasmarhatenyésztés a hegyi legelőkön, valamint az északi síkvidéken a gyümölcs- és szőlőtermelés.

Az ipar főbb ágai az optikai, pirotechnikai, vegyi termékek és gyógyszerek gyártása. Jelentős a turizmus, Bad Ragazban és St. Margrethenben termálfürdő is található.

Források

További információk
Hivatalos honlap
Statisztikai adatok Statistik Schweiz
St Gall (canton) The Encyclopaedia Britannica 24. New York: The Encyclopaedia Britannica Company. 1911

Fordítás
 

Svájc kantonjai
Sankt Gallen ( svájci német dialektusban Sanggale , franciául Saint-Gall , olaszul San Gallo , rétorománul Son Gagl ) Svájc egyik kantonja az ország északkeleti részén.ban699 lakosa volt . Székhelye Sankt Gallen városa . Története Sankt Gallen kantont Bonaparte Napóleon hozta létre mesterségesen különböző történelmi területekből és birtokokból azas rendeletével , melyben az addigi Helvét Köztársaság helyett megalapította a Svájci Államszövetséget . A kanton területének mintegy fele a Sankt Gallen-i apátság birtokaiból származik . A kolostor története i.sz.ig megy vissza , amikor az ír Szent Gál remetelakot épített a helyén.ban az alemann Szent Otmár alapította meg az apátságot , melyet Gálról nevezett el.ban a kalandozó magyarok kifosztották a kolostort és a környező várost.körül a kolostor apátja a Német-római Birodalom önálló egyházi vazallusa lett.ben Appenzell fellázadt az apát uralma ellen , sikeresen elszakadt és csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz.ben Sankt Gallen város szabadságjogokat vásárolt Zsigmond császártól , a század végére pedig teljesen elszakadva az apátsági függéstől , szabad birodalmi városi jogokat kapott.ban a kolostor megszerezte a Toggenburg grófok birtokait . Mind a városben ) , mind a kolostorben ) társult tagként csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz , de Appenzellel ellentétben nem kívántak teljes jogú kanton lenni . A reformáció idején a város polgármestere , Joachim Vadian protestáns hitre térítette Sankt Gallent , míg a kolostor természetesen a katolikus hit bástyája maradt . A feltüzelt városi lakosság azonban kiűzte a szerzeteseket a városból és leszaggatta a szentképeket a városi templomokból . 1798-ban a francia megszállás után létrehozták a Helvét Köztársaságot . A kanton mai területének északi fele Säntis kantonhoz , a déli pedig Glarus egyes részeivel Linth kantonhoz került . Az apátságot szeptemberén felszámolták , Pankraz Vorster apát pedig Bécsbe menekült . Az új kormányzat által kivetett adók és a kolostor bezárása miatt lázadások törtek ki . A második koalíciós háború idején, ben az osztrák hadsereg bevonult Sankt Gallenbe és rövid időre visszaültette az apátot korábbi helyére . Azas mediációs törvénnyel Napóleon megszüntette a Helvét Köztársaságot és létrehozta a kantonok konföderációját , a Svájci Államszövetséget . Ekkor hozták létre Sankt Gallen kantont az apátság , Sankt Gallen szabad város , Rapperswil , a pfäfersi kolostor , Sargans grófság és a rheintali , sax-forsteggi , hohensaxi , werdenbergi , windeggi és uznachi birtokok összeolvasztásával . A kanton alkotmányátben hozták létre , amelyet később többször módosítottak , utoljáraben . Földrajza Sankt Gallen kanton Svájc északkeleti felén helyezkedik el . Északon Thurgau kanton és a Boden-tó ( és azon keresztül Németország Baden-Württemberg tartománya ) , keleten Ausztria Vorarlberg tartománya és Liechtenstein , délen Graubünden , Glarus és Schwyz kantonok , nyugaton pedig Zürich kanton határolja . Sankt Gallen teljesen körbeveszi Appenzell Innerrhoden és Appenzell Ausserrhoden kantonok területét . A kanton legfontosabb folyói a Rajna , a Thur , a Linth és a Seez . A Rajna és a Boden-tó északi síkságait délen az Appenzelli Alpok és a Glarusi Alpok váltják fel . A legnagyobb tavak a Boden-tó , a Zürichi-tó és a Walen-tó , de valamennyin más kantonokkal osztozik . Legalacsonyabb pontja a Boden-tóm ) , a legmagasabb pedig am magas Ringelspitz . Részben a kanton területére esik a sardonai tektonikus törésvonal , melyet az UNESCO a Világörökség részévé nyilvánított . Sankt Gallen területe54 km2 , melybőlkm2-t a mezőgazdaság hasznosít,km2 pedig erdő.km2-t tesznek ki a magashegyek , gleccserek és folyók,km2-t pedig a települések és utak . Közigazgatás 2003 óta Sankt Gallent a korábbi kerületek ( Bezirke ) helyettválasztókörzetre ( Wahlkreise ) , valamintönkormányzatra osztják : Rheintal , székhelye Altstätten Rorschach , székhelye Rorschach Sarganserland , székhelye Sargans See-Gaster , székhelye Rapperswil-Jona Sankt Gallen , székhelye Sankt Gallen Toggenburg , székhelye Lichtensteig Werdenberg , székhelye Buchs Wil , székhelye Wil Népesség A lakosok többsége német anyanyelvű ) és katolikus ) , míg-uk evangelikus vallású . A nagyobb városok Sankt Gallen700 lakos ) , Jona100 lakos ) , Wil500 lakos ) és Gossau000 lakos ) . Gazdaság A mezőgazdaság legfontosabb az ága a szarvasmarhatenyésztés a hegyi legelőkön , valamint az északi síkvidéken a gyümölcs- és szőlőtermelés . Az ipar főbb ágai az optikai , pirotechnikai , vegyi termékek és gyógyszerek gyártása . Jelentős a turizmus , Bad Ragazban és St . Margrethenben termálfürdő is található . Források További információk Hivatalos honlap Statisztikai adatok Statistik Schweiz St Gall ( canton ) The Encyclopaedia Britannica New York : The Encyclopaedia Britannica Company . Fordítás Svájc kantonjai