9M123 Hrizantyema
A Hrizantyema (oroszul Хризантема, magyarul Krizantém) egy orosz gyártmányú szuperszonikus páncéltörő rakéta, amit jelenlegi és jövőbeli harckocsitípusok, mint az amerikai M1A2 vagy a német Leopard 2A5, illetve a lassan, alacsony magasságon repülő légi célok (pl. helikopterek) ellen fejlesztettek ki. A rakéta GRAU-kódja a 9M123, NATO-kódja AT–15 Springer.

Fejlesztés 
A Hrizantyema páncéltörő rakétát 1996 júliusában mutatták be a kolomnai KBM tervezőirodában. A rakéta fejlesztését az 1980-as években kezdték, mint egy minden időjárási körülmények között bevethető, többcélú rakétarendszert, amely képes leküzdeni a jelenlegi és a jövőben megjelenő páncélozott eszközöket, melyek fejlett páncélvédelemmel vannak ellátva (például a reaktív páncélzat). A Hrizantyema rendszerrel kívánták leváltani különféle típusú páncéltörő rakétákat, melyek az orosz hadsereg szolgálatában maradtak, ilyenek voltak a 9K114 Sturm és a 9M120 Ataka. A rendszert 2005-ben rendszeresítették az Orosz Fegyveres Erőknél.

Harcászati és műszaki jellemzői 
A 9M123 rakéta szuperszonikus, átlagos repülési sebessége 400 m/s (vagy 1,2 Mach), hatótávolsága 400 és 6000 méter között van. A meghajtását egy darab szilárd hajtóanyagú rakétamotor biztosítja, amelynek két fúvókája van a rakéta két oldalán. Ennek köszönhetően a rakéta repülés közben forog. A vezérlőegység a rakéta hátulján található. A Krizantém egyedi az orosz páncéltörő rakéták között, mivel változattól függően lézerrel vagy radarral is irányítható. A radarral irányított változat automatikusan követi a célpontot a radarsugár körzetén belül. A lézervezérlésű típusnál egy lézernyalábot irányítanak a célpont felé, és ez vezeti rá a rakétát a célpontra. Ezzel a kettős irányítású rendszerrel egyszerre két rakétát lőhetnek ki és vezethetnek rá két különböző célpontra, mivel amíg az egyik rakétát a lézerrel, addig a másik rakétát a radarral irányíthatják. A rakéták egy kumulatív robbanófejjel vannak ellátva, amely 1100-1250 mm hengerelt acéllemez átütésére képes, a reaktív páncélzaton való átjutás után. Alternatívaként termobárikus robbanófejjel ellátott rakétát is használhatnak páncélozatlan járművek, erődítmények és élőerő ellen.

A 9M123 rakéta a hozzá tartozó célravezető rendszerrel együtt alkotja a 9K123 rakétarendszert. A rakétarendszer jelenleg a 9P157–2 Hrizantyema–SZ páncélelhárító járműről, a Mi–28 csatahelikopterről és a közeljövőben a Ka–52 csatahelikopterről indítható. A 9P157–2 a BMP–3 lövészpáncélos alvázán alapul. A jármű két darab 9M123 rakétát hordoz az indítósíneken, melyet harchelyzetben a jármű belsejéből emelnek ki. Menethelyzetben a radar a rakétaindítóval együtt a jármű belsejében helyezkedik el. A rakétákat a jármű automatikusan újratölti egy beépített tárolóból, amelyben 15 rakéta kap helyet (a rakétákat légmentesen zárt konténerben szállítják), szükség esetén azonban kívülről is újratölthető a fegyverzet. A gyártó szerint három 9P157–2 páncélvadász képes 14 ellenséges jármű elfogására, és legalább hatvan százalékuk megsemmisítésére. A kettős vezérlőrendszer védelmet biztosít az elektronikus ellen-tevékenységekkel szemben, és üzemeltethető minden időjárási körülmények között, éjjel és nappal egyaránt. A személyzet (vezető és fegyverkezelő) számára a jármű teljes vegyi- és sugárvédelemmel van ellátva.

Változatok 
 9M123 – Lézervezérlésű változat kumulatív robbanófejjel
 9M123–2 – Radarvezérlésű változat kumulatív robbanófejjel
 9M123F – Lézervezérlésű változat termobárikus robbanófejjel
 9M123F–2 – Radarvezérlésű változat termobárikus robbanófejjel

Üzemeltetők 
 
  – 14 darab jármű
  – nagyjából 30 darab jármű

Források 
 A Hrizantyema–SZ a KBM honlapján (oroszul)

Fordítás

További információk 

 
 Khrizantema

Kapcsolódó szócikkek 
 9M133 Kornyet

Páncéltörő rakéták
Orosz rakétafegyverek
A Hrizantyema ( oroszul Хризантема , magyarul Krizantém ) egy orosz gyártmányú szuperszonikus páncéltörő rakéta , amit jelenlegi és jövőbeli harckocsitípusok , mint az amerikai M1A2 vagy a német Leopard5 , illetve a lassan , alacsony magasságon repülő légi célok ( pl . helikopterek ) ellen fejlesztettek ki . A rakéta GRAU-kódja a123 , NATO-kódja AT–15 Springer . Fejlesztés A Hrizantyema páncéltörő rakétátjúliusában mutatták be a kolomnai KBM tervezőirodában . A rakéta fejlesztését azas években kezdték , mint egy minden időjárási körülmények között bevethető , többcélú rakétarendszert , amely képes leküzdeni a jelenlegi és a jövőben megjelenő páncélozott eszközöket , melyek fejlett páncélvédelemmel vannak ellátva ( például a reaktív páncélzat ) . A Hrizantyema rendszerrel kívánták leváltani különféle típusú páncéltörő rakétákat , melyek az orosz hadsereg szolgálatában maradtak , ilyenek voltak a114 Sturm és a120 Ataka . A rendszertben rendszeresítették az Orosz Fegyveres Erőknél . Harcászati és műszaki jellemzői A123 rakéta szuperszonikus , átlagos repülési sebességem/s ( vagy2 Mach ) , hatótávolságaésméter között van . A meghajtását egy darab szilárd hajtóanyagú rakétamotor biztosítja , amelynek két fúvókája van a rakéta két oldalán . Ennek köszönhetően a rakéta repülés közben forog . A vezérlőegység a rakéta hátulján található . A Krizantém egyedi az orosz páncéltörő rakéták között , mivel változattól függően lézerrel vagy radarral is irányítható . A radarral irányított változat automatikusan követi a célpontot a radarsugár körzetén belül . A lézervezérlésű típusnál egy lézernyalábot irányítanak a célpont felé , és ez vezeti rá a rakétát a célpontra . Ezzel a kettős irányítású rendszerrel egyszerre két rakétát lőhetnek ki és vezethetnek rá két különböző célpontra , mivel amíg az egyik rakétát a lézerrel , addig a másik rakétát a radarral irányíthatják . A rakéták egy kumulatív robbanófejjel vannak ellátva , amelymm hengerelt acéllemez átütésére képes , a reaktív páncélzaton való átjutás után . Alternatívaként termobárikus robbanófejjel ellátott rakétát is használhatnak páncélozatlan járművek , erődítmények és élőerő ellen . A123 rakéta a hozzá tartozó célravezető rendszerrel együtt alkotja a123 rakétarendszert . A rakétarendszer jelenleg a157–2 Hrizantyema–SZ páncélelhárító járműről , a Mi–28 csatahelikopterről és a közeljövőben a Ka–52 csatahelikopterről indítható . A157–2 a BMP–3 lövészpáncélos alvázán alapul . A jármű két darab123 rakétát hordoz az indítósíneken , melyet harchelyzetben a jármű belsejéből emelnek ki . Menethelyzetben a radar a rakétaindítóval együtt a jármű belsejében helyezkedik el . A rakétákat a jármű automatikusan újratölti egy beépített tárolóból , amelybenrakéta kap helyet ( a rakétákat légmentesen zárt konténerben szállítják ) , szükség esetén azonban kívülről is újratölthető a fegyverzet . A gyártó szerint három157–2 páncélvadász képesellenséges jármű elfogására , és legalább hatvan százalékuk megsemmisítésére . A kettős vezérlőrendszer védelmet biztosít az elektronikus ellen-tevékenységekkel szemben , és üzemeltethető minden időjárási körülmények között , éjjel és nappal egyaránt . A személyzet ( vezető és fegyverkezelő ) számára a jármű teljes vegyi- és sugárvédelemmel van ellátva . Változatok 123 – Lézervezérlésű változat kumulatív robbanófejjel 123–2 – Radarvezérlésű változat kumulatív robbanófejjel 123F – Lézervezérlésű változat termobárikus robbanófejjel 123F–2 – Radarvezérlésű változat termobárikus robbanófejjel Üzemeltetők –darab jármű – nagyjábóldarab jármű Források A Hrizantyema–SZ a KBM honlapján ( oroszul ) Fordítás További információk Khrizantema Kapcsolódó szócikkek 133 Kornyet Páncéltörő rakéták Orosz rakétafegyverek