Szetár
A szetár (perzsa سه تار = ’három húr’) perzsa húros, pengetős hangszer. A hosszúnyakú lantok családjába tartozik, története során eredetileg háromhúros volt, majd négyhúros lett. Leginkább szólóban használják, a halk, meditatív zenélés hangszere.

Leírása 
A szetár kicsi, domború, csepp alakú hangszertestből és a hozzá csatlakozó hosszú, vékony nyakból áll. Négy fémhúrja a hangszertest alsó végén kiképzett húrtartótól indul, majd egy alacsony húrláb érintésével a hosszú, bundozott fogólap fölött áthaladva a hangolófej fa hangolókulcsaihoz csatlakozik. A négyhúros szetár játéktechnikai szempontból háromhúros: a legmélyebb hangú húr mellett közvetlenül egy oktávval magasabbra hangolt húr fut, amellyel együtt szólal meg, egy húrkórust alkot.

Test 
A szetár testét régebbi korokban egy darab fából faragták, vájták ki, manapság legtöbbször nedvesen meghajlított szelvényekből ragasztással állítják össze. Falvastagsága 3 mm körüli, anyaga leggyakrabban eperfa. A hangszer tetőlapja, rezonánsa vékony fatábla, a nyakhoz közelebbi végén kis furatok szolgálnak hanglyukakként. A test hossza 22–30 cm, szélessége 12–18 cm, mélysége 12–16 cm. A húrok rezgését kicsi, alacsony húrláb közvetíti a tetőnek. A test végpontján fából készült húrtartó szolgál a húrok rögzítésére.

Nyak 
A test felső, ívelt végébe simul a hosszú nyak. Legtöbbször dió- vagy sárgabarackfából készül, hossza 40–48 cm, vastagsága 3–3,5 cm. Mozgatható bundok vannak rákötözve, számuk 25–28, anyaguk bélhúr, vagy újabban nylonszál. Elhelyezkedésük eltér a nyugati pengetős hangszereken megszokottól, nem a kiegyenlített hangolásnak megfelelő, hanem a perzsa zene sajátos modális hangrendszereit tükrözi. A vékony felső nyereg mögött közvetlenül szintén kötés szorítja le a húrokat.

Fej 
A hangszer hangolófeje nem különül el a nyaktól, annak egyszerű meghosszabbítása. A négy T alakú fa hangolókulcs hagyományosan úgy van elhelyezve, hogy kettő közülük felülről, kettő bal oldalról döfi át a vékony fejet. Ebben az esetben a húrok közvetlenül a kulcsok fogantyúja alá tekerednek fel. Másik, modernebb megoldás, hogy a húrok a hangolófej vályúszerű üregébe futnak, amihez két-két kulcs csatlakozik balról és jobbról – hasonlóan pl. a hegedűhöz.

Használata 
A szetár hangja visszafogott, meghitt, nemigen alkalmas arra, hogy más hangszerekkel, énekkel együtt szólaljon meg, vagy tánc kíséretére használják. Elsősorban a magányos elmélyülést, a meditációt szolgálja. Játék közben a jobb kéz a hangszer tetőlapjára támaszkodik, a húrokat a mutatóujj körmével pengetik oda-vissza mozdulatokkal. Ezalatt a bal kéz a legtöbb lantféleségnél megszokott módon a húrok fogólapra való leszorításával módosítja a hangokat. A legmélyebb húr a vele együtt pengetett, oktávval magasabb párjával együtt ritmikus burdonkíséretre szolgál, a másik kettőn játsszák a dallamot.

Története 
A perzsa muszlim filozófus és tudós, al-Fárábi (kb. 870–950) Kitáb al-musziki al-kabír (’Nagy könyv a zenéről’) című munkájában leírt tunbúr nevű pengetős hangszer, különösen a Horászáni tunbúr nagyon közeli rokonságot mutat a szetárral. Az észak-indiai szitár a perzsa szetár kései, jelentősen módosított változata.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Segítség a szetár hangolásához, a kötések elhelyezéséhez
 Online szetáriskola

Lantok
A szetár ( perzsa سه تار = ’három húr’ ) perzsa húros , pengetős hangszer . A hosszúnyakú lantok családjába tartozik , története során eredetileg háromhúros volt , majd négyhúros lett . Leginkább szólóban használják , a halk , meditatív zenélés hangszere . Leírása A szetár kicsi , domború , csepp alakú hangszertestből és a hozzá csatlakozó hosszú , vékony nyakból áll . Négy fémhúrja a hangszertest alsó végén kiképzett húrtartótól indul , majd egy alacsony húrláb érintésével a hosszú , bundozott fogólap fölött áthaladva a hangolófej fa hangolókulcsaihoz csatlakozik . A négyhúros szetár játéktechnikai szempontból háromhúros : a legmélyebb hangú húr mellett közvetlenül egy oktávval magasabbra hangolt húr fut , amellyel együtt szólal meg , egy húrkórust alkot . Test A szetár testét régebbi korokban egy darab fából faragták , vájták ki , manapság legtöbbször nedvesen meghajlított szelvényekből ragasztással állítják össze . Falvastagságamm körüli , anyaga leggyakrabban eperfa . A hangszer tetőlapja , rezonánsa vékony fatábla , a nyakhoz közelebbi végén kis furatok szolgálnak hanglyukakként . A test hossza30 cm , szélessége18 cm , mélysége16 cm . A húrok rezgését kicsi , alacsony húrláb közvetíti a tetőnek . A test végpontján fából készült húrtartó szolgál a húrok rögzítésére . Nyak A test felső , ívelt végébe simul a hosszú nyak . Legtöbbször dió- vagy sárgabarackfából készül , hossza48 cm , vastagsága3,5 cm . Mozgatható bundok vannak rákötözve , számuk28 , anyaguk bélhúr , vagy újabban nylonszál . Elhelyezkedésük eltér a nyugati pengetős hangszereken megszokottól , nem a kiegyenlített hangolásnak megfelelő , hanem a perzsa zene sajátos modális hangrendszereit tükrözi . A vékony felső nyereg mögött közvetlenül szintén kötés szorítja le a húrokat . Fej A hangszer hangolófeje nem különül el a nyaktól , annak egyszerű meghosszabbítása . A négy T alakú fa hangolókulcs hagyományosan úgy van elhelyezve , hogy kettő közülük felülről , kettő bal oldalról döfi át a vékony fejet . Ebben az esetben a húrok közvetlenül a kulcsok fogantyúja alá tekerednek fel . Másik , modernebb megoldás , hogy a húrok a hangolófej vályúszerű üregébe futnak , amihez két-két kulcs csatlakozik balról és jobbról – hasonlóan pl. a hegedűhöz . Használata A szetár hangja visszafogott , meghitt , nemigen alkalmas arra , hogy más hangszerekkel , énekkel együtt szólaljon meg , vagy tánc kíséretére használják . Elsősorban a magányos elmélyülést , a meditációt szolgálja . Játék közben a jobb kéz a hangszer tetőlapjára támaszkodik , a húrokat a mutatóujj körmével pengetik oda-vissza mozdulatokkal . Ezalatt a bal kéz a legtöbb lantféleségnél megszokott módon a húrok fogólapra való leszorításával módosítja a hangokat . A legmélyebb húr a vele együtt pengetett , oktávval magasabb párjával együtt ritmikus burdonkíséretre szolgál , a másik kettőn játsszák a dallamot . Története A perzsa muszlim filozófus és tudós , al-Fárábi ( kb.950 ) Kitáb al-musziki al-kabír ( ’Nagy könyv a zenéről’ ) című munkájában leírt tunbúr nevű pengetős hangszer , különösen a Horászáni tunbúr nagyon közeli rokonságot mutat a szetárral . Az észak-indiai szitár a perzsa szetár kései , jelentősen módosított változata . Jegyzetek Források További információk Segítség a szetár hangolásához , a kötések elhelyezéséhez Online szetáriskola Lantok