Kerek-hegy (Solymár)
A Kerek-hegy több egymáshoz közeli, 400 méteres tengerszint feletti magasságig emelkedő hegycsúcs között elhelyezkedő, így ezek közül alig kiemelkedő magaslat a Budai-hegységben. Közigazgatásilag túlnyomórészt Solymár területén helyezkedik el. Gépjárművel és közösségi közlekedéssel egyaránt könnyen megközelíthető. Utóbbi esetben a BKV 157-es buszjáratának külső végállomásától.

Földrajz 
Alapkőzete a középső triász végén képződött mélytengeri üledék, diplopórás dolomit, illetve a szintén döntően triász kori mészkő; talaja a szomszédos hegyekre jellemző törmelékes barna erdőtalaj.

A Kerek-hegy legmagasabb része egy hozzávetőlegesen északnyugat-délkeleti tájolású ellipszoid körvonalú magaslat, amit szinte minden irányból csekély szintkülönbségű, szinte fennsíkszerű területek határolnak. A csúcstól keletre eső, hivatalosan erdőként számon tartott, de nagyrészt fátlan területeket az 1930-as évek végétől, illetve az 1940-es évek elejétől parcellázták, az így kialakult településrész a hegy neve után a Solymár-Kerekhegy nevet kapta.

Részben a hegytömb felől lefolyó vizekből fakad a solymári Rózsika-forrás és a Törökkút-forrás.

Turizmus 
A Kerek-hegyet érinti az Országos Kéktúra 13-as számú szakasza és egy-két másik turistajelzés is, amelyek Solymár kerekhegyi községrészétől, Nagykovácsi, Remeteszőlős vagy Budaliget felől vezetnek ide.

Gazdasági hasznosítás 
A Kerek-hegy tömbjét érinti néhány, a Zsíros-hegy irányából indított, a térség széntermelésével kapcsolatos bányavágat. A Kerek-hegy csúcsa közelében található a túlnyomórészt Solymár kerekhegyi településrészét ivóvízzel ellátó vízmű is.

A Budai-hegység hegyei
Solymár
A Kerek-hegy több egymáshoz közeli,méteres tengerszint feletti magasságig emelkedő hegycsúcs között elhelyezkedő , így ezek közül alig kiemelkedő magaslat a Budai-hegységben . Közigazgatásilag túlnyomórészt Solymár területén helyezkedik el . Gépjárművel és közösségi közlekedéssel egyaránt könnyen megközelíthető . Utóbbi esetben a BKVes buszjáratának külső végállomásától . Földrajz Alapkőzete a középső triász végén képződött mélytengeri üledék , diplopórás dolomit , illetve a szintén döntően triász kori mészkő ; talaja a szomszédos hegyekre jellemző törmelékes barna erdőtalaj. A Kerek-hegy legmagasabb része egy hozzávetőlegesen északnyugat-délkeleti tájolású ellipszoid körvonalú magaslat , amit szinte minden irányból csekély szintkülönbségű , szinte fennsíkszerű területek határolnak . A csúcstól keletre eső , hivatalosan erdőként számon tartott , de nagyrészt fátlan területeket azas évek végétől , illetve azes évek elejétől parcellázták , az így kialakult településrész a hegy neve után a Solymár-Kerekhegy nevet kapta . Részben a hegytömb felől lefolyó vizekből fakad a solymári Rózsika-forrás és a Törökkút-forrás . Turizmus A Kerek-hegyet érinti az Országos Kéktúraas számú szakasza és egy-két másik turistajelzés is , amelyek Solymár kerekhegyi községrészétől , Nagykovácsi , Remeteszőlős vagy Budaliget felől vezetnek ide . Gazdasági hasznosítás A Kerek-hegy tömbjét érinti néhány , a Zsíros-hegy irányából indított , a térség széntermelésével kapcsolatos bányavágat . A Kerek-hegy csúcsa közelében található a túlnyomórészt Solymár kerekhegyi településrészét ivóvízzel ellátó vízmű is . A Budai-hegység hegyei Solymár