Mezey Ferenc (jogász)
Mezey Ferenc, Grünfeld (Nyíracsád, 1860. február 5. – Budapest, Erzsébetváros, 1927. július 2.) jogi doktor, ügyvéd, lapszerkesztő.

Élete

Zsidó családból származott, Mezey Albert és Fábián Róza fia. Szülei rabbinak szánták, majd a kereskedelmi pályára lépett és egy bankba került. Azonban ezen pálya sem volt kedvére, ezért a gimnáziumban tanult és onnét a pesti egyetemre ment és jogot hallgatott. Letette a jogi doktori, majd az ügyvédi vizsgálatot és gyakorló ügyvéd lett Budapesten. A zsidók recepciója érdekében a folyóiratokban és lapokban előkészítette a talajt és az ez ügyben keletkezett mozgalomnak egyik jegyzője volt. Bánóczi Józseffel egyetemben 1894-ben megalkotta az Izraelita Magyar Irodalmi Társulatot, melynek két évig titkárja, Évkönyvének pedig szerkesztője volt. A zsidó felekezet humanisztikus és kulturalis ügyeiben tevékeny részt vett. 1889-től ügyésze és titkára volt a pesti Chevra Kadisa izraelita jótékony-egyletnek, naggyá tette az intézményt, adminisztrációját megszervezte és gazdag intézmények alapításával érdemeket szerzett a közjótékonyság területén. Jegyzője volt a VI. (pesti) izraelita egyházkerületnek, az országos magyar izraelita közalapnak. Az Aggok Házának szélesebb alapon való kifejlesztése, a Szeretetház és a Szeretetkórház létesítése az ő kezdeményezésére történt. A Szentegylet később ügyvezető alelnökké választotta, ez állásától 1916-ban lépett vissza. 1902-ben nevezte ki a kultuszminiszter az Országos Iroda titkárává; Mezei Mór elnöksége alatt előbb alelnöke, 1925-ben ügyvezető elnöke lett, 1927. június 26-tól pedig, miután előzőleg a VI. községkerület elnökévé választották, az Országos Iroda elnöke volt. Emellett betöltötte 1905-től a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet vezérlőbizottságának előadói, 1914-től pedig elnöki tisztét, az Országos Izraelita Tanítóképző Intézet igazgatótanácsának pedig ügyvezető elnöke volt. A Rabbiképző és a Tanítóképző internátusának alapjait ő vetette meg. 1884-től 1891-ig Bánóczival, majd Blau Lajossal együtt szerkesztette a Magyar Zsidó Szemlét, ahova jórészt egyházpolitikai cikkeket írt. A királyi tanácsosi rangot kapta érdemei elismeréséül. Az 1916-ban megnyitott magyar zsidó múzeumnak is egyik alapítója volt. Szépirodalommal is foglalkozott. Novellái Rajzok a magyar zsidó életből cím alatt jelentek meg. Halálát idült vesebaj okozta, 1927. július 4-én temették el az egész magyar zsidóság osztatlan részvéte mellett.

Tanuló korában a vidéki lapokba írogatott, jogászkorában pedig a Nemzeti Ujság belső dolgozótársa volt; később jogi szaklapokba írt cikkeket, így a Jogtudományi Közlönybe (1888. A czégér); a Magyar Zsidó Szemlének több évig volt munkatársa és 1891-től 1895-ig szerkesztette, ahol saját neve, Kovács Ferenc és Körösi Imre álnevek alatt jelentek meg cikkei; a Magyar Szalonban (Onnan hazulról c. néprajza).

Jegyzetek

Források
 
 Magyar zsidó lexikon

További információk

 
 Emlékkönyv a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet ötvenéves jubileumára 1877-1927. 1-2. köt. [2. köt.] Kiadják Blau Lajos, Hevesi Simon, Friedman Dénes. Bp., 1927. 
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Zsidó síremlékek Budapesten. Szerk. Haraszti György. Bp., Nemzeti Kegyeleti Bizottság, 2004.

Magyar jogászok
Zsidó származású magyarok
Családi nevüket magyarosított személyek
1860-ban született személyek
1927-ben elhunyt személyek
Mezey Ferenc , Grünfeld ( Nyíracsád , február – Budapest , Erzsébetváros , július ) jogi doktor , ügyvéd , lapszerkesztő . Élete Zsidó családból származott , Mezey Albert és Fábián Róza fia . Szülei rabbinak szánták , majd a kereskedelmi pályára lépett és egy bankba került . Azonban ezen pálya sem volt kedvére , ezért a gimnáziumban tanult és onnét a pesti egyetemre ment és jogot hallgatott . Letette a jogi doktori , majd az ügyvédi vizsgálatot és gyakorló ügyvéd lett Budapesten . A zsidók recepciója érdekében a folyóiratokban és lapokban előkészítette a talajt és az ez ügyben keletkezett mozgalomnak egyik jegyzője volt . Bánóczi Józseffel egyetembenben megalkotta az Izraelita Magyar Irodalmi Társulatot , melynek két évig titkárja , Évkönyvének pedig szerkesztője volt . A zsidó felekezet humanisztikus és kulturalis ügyeiben tevékeny részt vett.től ügyésze és titkára volt a pesti Chevra Kadisa izraelita jótékony-egyletnek , naggyá tette az intézményt , adminisztrációját megszervezte és gazdag intézmények alapításával érdemeket szerzett a közjótékonyság területén . Jegyzője volt a VI. ( pesti ) izraelita egyházkerületnek , az országos magyar izraelita közalapnak . Az Aggok Házának szélesebb alapon való kifejlesztése , a Szeretetház és a Szeretetkórház létesítése az ő kezdeményezésére történt . A Szentegylet később ügyvezető alelnökké választotta , ez állásátólban lépett vissza.ben nevezte ki a kultuszminiszter az Országos Iroda titkárává ; Mezei Mór elnöksége alatt előbb alelnöke, ben ügyvezető elnöke lett , júniustól pedig , miután előzőleg a VI. községkerület elnökévé választották , az Országos Iroda elnöke volt . Emellett betöltöttetől a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet vezérlőbizottságának előadói,től pedig elnöki tisztét , az Országos Izraelita Tanítóképző Intézet igazgatótanácsának pedig ügyvezető elnöke volt . A Rabbiképző és a Tanítóképző internátusának alapjait ő vetette meg.tőlig Bánóczival , majd Blau Lajossal együtt szerkesztette a Magyar Zsidó Szemlét , ahova jórészt egyházpolitikai cikkeket írt . A királyi tanácsosi rangot kapta érdemei elismeréséül . Azban megnyitott magyar zsidó múzeumnak is egyik alapítója volt . Szépirodalommal is foglalkozott . Novellái Rajzok a magyar zsidó életből cím alatt jelentek meg . Halálát idült vesebaj okozta , júliusén temették el az egész magyar zsidóság osztatlan részvéte mellett . Tanuló korában a vidéki lapokba írogatott , jogászkorában pedig a Nemzeti Ujság belső dolgozótársa volt ; később jogi szaklapokba írt cikkeket , így a Jogtudományi Közlönybe A czégér ) ; a Magyar Zsidó Szemlének több évig volt munkatársa éstőlig szerkesztette , ahol saját neve , Kovács Ferenc és Körösi Imre álnevek alatt jelentek meg cikkei ; a Magyar Szalonban ( Onnan hazulról c. néprajza ) . Jegyzetek Források Magyar zsidó lexikon További információk Emlékkönyv a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet ötvenéves jubileumára köt . [ 2. köt . ] Kiadják Blau Lajos , Hevesi Simon , Friedman Dénes . Bp. , Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Bp. , Budai-Bernwaliner József ny . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Zsidó síremlékek Budapesten . Szerk . Haraszti György . Bp. , Nemzeti Kegyeleti Bizottság , Magyar jogászok Zsidó származású magyarok Családi nevüket magyarosított személyek 1860-ban született személyek 1927-ben elhunyt személyek