Jemnitz Sándor
Jemnitz Sándor (Budapest, 1890. augusztus 9. – Balatonföldvár, 1963. augusztus 8.) magyar zeneszerző, karmester, esztéta, zenekritikus.

Élete

Jemnitz Albert (1857–1939)  kereskedő és Rosenthal Emmy (1867–1946) fia. Apai nagyszülei Jemnitz Fülöp (1821–1901) és Eisner Terézia (1836–1868), anyai nagyszülei Rosenthal Samu és Grossmann Berta voltak. Zenei tanulmányait a budapesti Zeneakadémián Koessler Jánosnál (zeneszerzés, 1906–08), a lipcsei konzervatóriumban Max Reger, Nikisch Artúr és Hans Sitt mellett (1908–11) és Berlinben Arnold Schönbergnél (1911–15) végezte. Eleinte karmester volt Csernovicben, Jihlavában, Schwenningenben és Brémában a városi színházaknál, később Berlinben a Die Musik című folyóirat munkatársa lett, 1923 után itt megjelent írásai révén ismerkedett meg és kötött barátságot Theodor W. Adornóval.

1919-ben tért vissza Budapestre, ahol 1924-től a Népszava zenekritikusa volt 1950-ig. 1945 után különböző zenei folyóirat szerkesztő bizottsági tagja valamint a Munkás Dalosszövetség vezetőségi tagja volt. Annak az 1945. április közepén ülésező zenei igazoló bizottság vezetője volt, amely Dohnányi Ernőt háborús bűnösséggel vádolta meg. 1945 és 1948 között a Munkás Kultúrszövetség elnöke, 1947-től pedig az Éneklő Munkás főszerkesztője volt. 1949 után zenekritikusi munkásságát korlátozták, a Népszavát ezért otthagyta, majd 1951-től az Állami Zenei Gimnázium és Konzervatórium ének tanszakán dolgozott mint óradíjas tanár. Az 1950-es évek végétől az Országos Filharmónia Műsorfüzeteiben publikálták kritikáit. Jelentős szerepe volt a zenei ismeretterjesztésben, számos zeneszerző életrajzi regényét megírta. Lefordította Edwin Fischer Ludwig van Beethovens Klaviersonaten című művét (1961).

Sok szerzeménye jelent meg: triók, szonáták, vegyes- és férfikarok, stb. Több mint nyolcvan, javarészt ma is publikálatlan zeneművet hagyott hátra. Egy művével 1926-ban nemzetközi pályadíjat nyert. Szerzeményeit német városok zeneünnepélyein is előadták. Hatással volt rá Reger, Schönberg és Bartók. Divertimento című balettművét 1947-ben adták elő az Állami Operaházban.

Fia Jemnitz János (1930–2014) történész, a Magyar Tudományos Akadémia Történettudományi Intézetének főmunkatársa, a történettudomány doktora volt.

Fontosabb zeneművei

 Versenymű kamarazenekarra (1931)
 Nyitány egy békeünnepélyhez (1951)
 Concerto vonós zenekarra (1954)

Jelentősebb írásai

 Bachtól Bartókig. Életrajzok–jellemrajzok (Bp., 1937)
 Szenvedélyek színpadán. Verdi Giuseppe (Bp., 1943)
 Felix Mendelssohn Bartholdy (Bp., 1958)
 Schumann. A zeneszerző élete leveleiben (válogatta, bev., Bp., 1958)
 Fryderyk Chopin (Bp., 1960)
 Wolfgang Amadeus Mozart (Bp., 1961)
 Beethoven élete leveleiben (Radó Györggyel, válogatott jegyzetekkel, utószóval, Bp., 1960)
 Jemnitz Sándor Válogatott zenekritikái (Bp., 1973)

Jegyzetek

Források
Jemnitz Sándor - BMC - Magyar Zenei Információs Központ
Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990
Zenei élet, kultúrpolitika, 1949.
Magyar Zsidó Lexikon 
ZENEÓRA 
Magyar színházművészeti lexikon

További információk
ELŐSZÓ JEMNITZ SÁNDOR NAPLÓJÁHOZ - Holmi
 Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Bp., Zeneműkiadó, 1983-1985
 Frideczky Frigyes: Magyar zeneszerzők. [Bp.], Athenaeum 2000 Kiadó, 2000
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937]
 A magyar muzsika könyve. Szerk. Molnár Imre. Bp., Havas Ödön, 1936
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]
 Színészeti lexikon. Szerk. Németh Antal. Bp., Győző Andor, 1930
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

1890-ben született személyek
1963-ban elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Magyar zeneszerzők
Magyar zenekritikusok
Magyar esztéták
Magyar karmesterek
Zsidó származású magyarok
Jemnitz Sándor ( Budapest , augusztus – Balatonföldvár , augusztus ) magyar zeneszerző , karmester , esztéta , zenekritikus . Élete Jemnitz Albert1939 ) kereskedő és Rosenthal Emmy1946 ) fia . Apai nagyszülei Jemnitz Fülöp1901 ) és Eisner Terézia1868 ) , anyai nagyszülei Rosenthal Samu és Grossmann Berta voltak . Zenei tanulmányait a budapesti Zeneakadémián Koessler Jánosnál ( zeneszerzés,08 ) , a lipcsei konzervatóriumban Max Reger , Nikisch Artúr és Hans Sitt mellett11 ) és Berlinben Arnold Schönbergnél15 ) végezte . Eleinte karmester volt Csernovicben , Jihlavában , Schwenningenben és Brémában a városi színházaknál , később Berlinben a Die Musik című folyóirat munkatársa lett, után itt megjelent írásai révén ismerkedett meg és kötött barátságot Theodor W. Adornóval . 1919-ben tért vissza Budapestre , aholtől a Népszava zenekritikusa voltig.ut án különböző zenei folyóirat szerkesztő bizottsági tagja valamint a Munkás Dalosszövetség vezetőségi tagja volt . Annak az április közepén ülésező zenei igazoló bizottság vezetője volt , amely Dohnányi Ernőt háborús bűnösséggel vádolta meg.ésközött a Munkás Kultúrszövetség elnöke,től pedig az Éneklő Munkás főszerkesztője volt.ut án zenekritikusi munkásságát korlátozták , a Népszavát ezért otthagyta , majdtől az Állami Zenei Gimnázium és Konzervatórium ének tanszakán dolgozott mint óradíjas tanár . Azes évek végétől az Országos Filharmónia Műsorfüzeteiben publikálták kritikáit . Jelentős szerepe volt a zenei ismeretterjesztésben , számos zeneszerző életrajzi regényét megírta . Lefordította Edwin Fischer Ludwig van Beethovens Klaviersonaten című művét Sok szerzeménye jelent meg : triók , szonáták , vegyes- és férfikarok , stb . Több mint nyolcvan , javarészt ma is publikálatlan zeneművet hagyott hátra . Egy művévelban nemzetközi pályadíjat nyert . Szerzeményeit német városok zeneünnepélyein is előadták . Hatással volt rá Reger , Schönberg és Bartók . Divertimento című balettművétben adták elő az Állami Operaházban . Fia Jemnitz János2014 ) történész , a Magyar Tudományos Akadémia Történettudományi Intézetének főmunkatársa , a történettudomány doktora volt . Fontosabb zeneművei Versenymű kamarazenekarra Nyitány egy békeünnepélyhez Concerto vonós zenekarra Jelentősebb írásai Bachtól Bartókig . Életrajzok–jellemrajzok ( Bp. , Szenvedélyek színpadán . Verdi Giuseppe ( Bp. , Felix Mendelssohn Bartholdy ( Bp. , Schumann . A zeneszerző élete leveleiben ( válogatta , bev . , Bp. , Fryderyk Chopin ( Bp. , Wolfgang Amadeus Mozart ( Bp. , Beethoven élete leveleiben ( Radó Györggyel , válogatott jegyzetekkel , utószóval , Bp. , Jemnitz Sándor Válogatott zenekritikái ( Bp. , Jegyzetek Források Jemnitz Sándor - BMC - Magyar Zenei Információs Központ Magyar Életrajzi Lexikon Zenei élet , kultúrpolitika , Magyar Zsidó Lexikon ZENEÓRA Magyar színházművészeti lexikon További információk ELŐSZÓ JEMNITZ SÁNDOR NAPLÓJÁHOZ - Holmi Brockhaus-Riemann zenei lexikon . Szerk . Dahlhaus , Carl és Eggenbrecht , Hans Heinrich . A magyar kiadás szerk . Boronkay Antal . Bp. , Zeneműkiadó , Frideczky Frigyes : Magyar zeneszerzők . [ Bp. ] , AthenaeumKiadó , Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Bp. ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] A magyar muzsika könyve . Szerk . Molnár Imre . Bp. , Havas Ödön , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] Színészeti lexikon . Szerk . Németh Antal . Bp. , Győző Andor , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub 1890-ben született személyek 1963-ban elhunyt személyek Budapesten született személyek Magyar zeneszerzők Magyar zenekritikusok Magyar esztéták Magyar karmesterek Zsidó származású magyarok