Ekvivalens jövedelem
Az ekvivalens jövedelem az egy főre jutó jövedelemhez hasonló, de annál pontosabban fejezi ki egy család vagy háztartás jövedelmi helyzetét.

Módszertana 
A pontosítás lényege, hogy a családtagokat nem egyenlő súllyal veszi figyelembe: a családfő súlya 1, míg a többi felnőtt és a gyerek súlya ennél kisebb. A súlyok meghatározására többféle módszert használnak. 
Az OECD1-skála (Oxford scale) szerint az első felnőtt(családfő) 1, a további felnőttek 0,7 egységet, s a gyermekek 0,5 ekvivalenciaértéket képviselnek. Az OECD2-skála (OECD-modified scale) esetében ugyanezek az együtthatók rendre 1; 0,5; 0,3 értéket vesznek fel. Képletben kifejezve:

ahol a=0,7; c=0,5 az OECD1  és a=0,5; c=0,3 az OECD2-skála  alkalmazásánál;  a felnőttek,  a gyermekek száma a háztartásban.

Magyarországon az OECD2 skála a leggyakoribb,az első felnőtt 1 egységet, minden további felnőtt 0,5 egységet, a 14 év alattiak pedig 0,3 egységet képviselnek.  
A súlyok alkalmazása azon a logikán alapul, hogy a háztartás létszámának növekedésével nem arányosan nő a fogyasztás: ha például egy háromfős családba születik még egy gyerek, akkor a lakbér, a fűtés vagy a világítás költsége nem nő meg 25 százalékkal. A nemzetközi szervezetek által ajánlott súlyokat a háztartások összetételének és fogyasztásának alapos vizsgálata alapján dolgozták ki.

2008-tól az OECD kiadványaiban már úgynevezett négyzetgyökös skálát alkalmazza. Ennek lényege, hogy nem különbözteti meg a háztartás tagjait felnőttként vagy gyerekként, hanem egységesen a család fogyasztását osztja a családtagok számának négyzetgyökével.

Kapcsolódó szócikkek 
 Statisztika

Források 
  OECD módszertan 

Statisztika
Az ekvivalens jövedelem az egy főre jutó jövedelemhez hasonló , de annál pontosabban fejezi ki egy család vagy háztartás jövedelmi helyzetét . Módszertana A pontosítás lényege , hogy a családtagokat nem egyenlő súllyal veszi figyelembe : a családfő súlya míg a többi felnőtt és a gyerek súlya ennél kisebb . A súlyok meghatározására többféle módszert használnak . Az OECD1-skála ( Oxford scale ) szerint az első felnőtt( családfő ) a további felnőttek7 egységet , s a gyermekek5 ekvivalenciaértéket képviselnek . Az OECD2-skála ( OECD-modified scale ) esetében ugyanezek az együtthatók rendre5;3 értéket vesznek fel . Képletben kifejezve : ahol a=0,7 ; c=0,5 az OECD1 és a=0,5 ; c=0,3 az OECD2-skála alkalmazásánál ; a felnőttek , a gyermekek száma a háztartásban . Magyarországon az OECD2 skála a leggyakoribb , az első felnőttegységet , minden további felnőtt5 egységet , aév alattiak pedig3 egységet képviselnek . A súlyok alkalmazása azon a logikán alapul , hogy a háztartás létszámának növekedésével nem arányosan nő a fogyasztás : ha például egy háromfős családba születik még egy gyerek , akkor a lakbér , a fűtés vagy a világítás költsége nem nő megszázalékkal . A nemzetközi szervezetek által ajánlott súlyokat a háztartások összetételének és fogyasztásának alapos vizsgálata alapján dolgozták ki . 2008-tól az OECD kiadványaiban már úgynevezett négyzetgyökös skálát alkalmazza . Ennek lényege , hogy nem különbözteti meg a háztartás tagjait felnőttként vagy gyerekként , hanem egységesen a család fogyasztását osztja a családtagok számának négyzetgyökével . Kapcsolódó szócikkek Statisztika Források OECD módszertan Statisztika