Vaud kanton
Vaud (francia, kiejtése kb. „vó”, németül Waadt) Svájc harmadik legnépesebb és negyedik legnagyobb területű kantonja az ország nyugati részén. Fővárosa Lausanne, itt található Nemzetközi Olimpiai Bizottság központja. 2013-ban  lakosa volt, melynek többsége francia anyanyelvű.

Története

Az ókorban a kelta helvétek törzse telepedett meg a mai Vaud kanton területén. I.e. 58-ban Julius Caesar legyőzte őket és később területüket a Római Birodalomhoz csatolták. A rómaiak alapították Viviscus (Vevey) és Lausonium (Lausanne) városokat, i.e. 27-ben pedig Aventicum (Avenches) központtal létrehozták a Civitas Helvetiorum-ot. A 2. és 4. század között az alemannok több alkalommal feldúlták a régiót, az 5. században pedig burgundok telepedtek meg itt. A burgundok uralmát felváltotta a frank Meroving-dinasztia hatalma, majd Vaud Nagy Károly birodalmának lett a része. 1032-ben a német Zähringen-ház szerezte meg a leendő kanton területét. A Zähringenek hanyatlása után itteni birtokaikat Savoya grófjai szerezték meg, akik azokat a Vaudi báróságban egyesítették. A 15. században a Savoyai-ház hatalma meggyengült és Vaud-t az Ósvájci Konföderációhoz tartozó Bern csapatai szállták meg, 1536-ra pedig teljesen annektálták a területet.

A reformációt Jean Calvin tanítványai, köztük Pierre Viret indították el és Lausanne katedrálisában egy híres teológiai vitára is sor került. Bern támogatásával a város lakossága hamarosan áttért a protestáns hitre.

A helyi francia nyelvű lakosság lázadozott a berni német vezetés ellen. 1723-ban Abraham Davel kezdeményezett felkelést Bern ellen, de a hatóságok elfogták és lefejezték. A francia forradalom után, 1797-ben elűzték a berni kormányzót és Párizs támogatásával kikiáltották a Léman Köztársaságot. Pár hónappal később a franciák megszállták egész Svájcot és átalakították Helvét Köztársasággá, amelybe Vaud-t Léman kanton néven tagozták be. A központi helvét kormány megpróbálta visszaállítani a köztársaság által eltörölt feudális jogokat és adókat; emiatt 1802-ben felkelés tört ki. Maga a Helvét Köztársaság is megbukott 1803-ban és az újjászervezett Svájci Államszövetséghez az önálló Vaud kanton is csatlakozott.

A 19. század 40-es éveiben a protestáns Vaud nyíltan kiállt a katolikus, konzervatív kantonokat tömörítő Sonderbund ellenében. A Sonderbund 1847-ben fellázadt, de a 100 ezernyi kormánykatona minimális veszteségekkel elfojtotta a felkelést. Vaud alkotmányát 1885-ben írták, melyet utoljára 2003 áprilisában módosítottak.

Földrajza

Vaud kanton Svájc nyugati részén helyezkedik el. Nyugaton és délen (a Genfi-tavon át) Franciaország, délnyugaton Genf kanton, keleten Fribourg és Bern kantonok, északon Neuchâtel kanton és a Neuchâteli-tó határolja. Területe 3212 km². Bern mellett Vaud az egyetlen kanton amelyik a Jura-hegységtől az Alpokig nyúlik.

Területének délkeleti része hegyvidék: itt terül el a Berni-Alpok északi fele, melyet időnként Vaudi Alpoknak (franciául Alpes Vaudoises) is neveznek. Itt található a kanton legmagasabb pontja, a 3210 m magas Diablerets, valamint számos népszerű síterep Villars-ban, Les Diablerets-ben és Leysinben.

Vaud középső része dombvidék és a jégkorszak maradványaként sok morénát tartalmaz. A Neuchâteli-tó partján fekszik Avenches exklávéja, mely Vaudhoz tartozik, de Fribourg kanton területi veszi körbe. Vaudban Fribourgnak három (Estavayer-le-lac, Vuissens, Surpierre), Genf kantonnak pedig két enklávéja (Céligny két része) található.

A kanton északnyugati része szintén hegyvidék, a Jura-hegység 1500 métert nem meghaladó középhegysége található erre. Itt található a Vallée de Joux, mely síterepeiről és luxusóra-üzemeiről nevezetes.

Közigazgatás

Vaud kanton 10 kerületre és 376 önkormányzatra oszlik. A kerületek:
Aigle, székhelye Aigle
Broye-Vully, székhelye Payerne
Gros-de-Vaud, székhelye Échallens
Jura-Nord vaudois, székhelye Yverdon-les-Bains
Lausanne, székhelye Lausanne
Lavaux-Oron, székhelye Cully
Morges, székhelye Morges
Nyon, székhelye Nyon
Riviera-Pays-d'Enhaut, székhelye Vevey
Ouest Lausannois, székhelye Renens

Lakosság
A vaudi lakosok francia anyanyelvűek és történelmileg döntően protestáns vallásúak, de az utóbbi időben a dél-európai bevándorlás következtében a katolikusok száma kiegyenlítődni látszik (40% protestáns, 34% katolikus 2000-ben).

A kantonnak 2013-ban 749 373 lakosa volt. 2010-ben a népesség 28%-a volt külföldi származású, elsősorban olaszok. A nagyobb városok Lausanne (132 788 lakos), Yverdon-les-Bains (28 894 lakos) és Montreux (25 969 lakos). A nagyobb városok Yverdon kivételével a Genfi-tó partján terülnek el.

Gazdaság
1998-ban a dolgozók 71,7%-a a harmadlagos (szolgáltató), 20,8%-a pedig a másodlagos (ipari termelő) szektorban volt foglalkoztatva. Vaud Svájc második legnagyobb bortermelő kantonja, elsősorban fehérborokat készítenek. A Genfi-tó partján fekvő lavaux-i szőlővidék az UNESCO Világörökség-listájába is bekerült. Orbe környékén a cukorrépa, a La Broy-völgyben a dohány, a Jura-hegység tövében pedig a gyümölcsök termesztése fontos ágazat. A hegyvidéken jellemző a legeltetéses szarvasmarhatenyésztés. Bexben sóbánya működik.

Jegyzetek

Források
Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nach 4 Hauptbereichen Statistik Schweiz
Histoire de la Suisse, Éditions Fragnière, Fribourg, Switzerland
Canton de Vaud Hivatalos honlap
Wohnbevölkerung nach Religion Statistik Schweiz

Fordítás
 

Svájc kantonjai
Vaud ( francia , kiejtése kb. „ vó” , németül Waadt ) Svájc harmadik legnépesebb és negyedik legnagyobb területű kantonja az ország nyugati részén . Fővárosa Lausanne , itt található Nemzetközi Olimpiai Bizottság központja.ban lakosa volt , melynek többsége francia anyanyelvű . Története Az ókorban a kelta helvétek törzse telepedett meg a mai Vaud kanton területén . I.e.ban Julius Caesar legyőzte őket és később területüket a Római Birodalomhoz csatolták . A rómaiak alapították Viviscus ( Vevey ) és Lausonium ( Lausanne ) városokat , i.e.ben pedig Aventicum ( Avenches ) központtal létrehozták a Civitas Helvetiorum-ot . A és század között az alemannok több alkalommal feldúlták a régiót , az században pedig burgundok telepedtek meg itt . A burgundok uralmát felváltotta a frank Meroving-dinasztia hatalma , majd Vaud Nagy Károly birodalmának lett a része.ben a német Zähringen-ház szerezte meg a leendő kanton területét . A Zähringenek hanyatlása után itteni birtokaikat Savoya grófjai szerezték meg , akik azokat a Vaudi báróságban egyesítették . A században a Savoyai-ház hatalma meggyengült és Vaud-t az Ósvájci Konföderációhoz tartozó Bern csapatai szállták meg,ra pedig teljesen annektálták a területet . A reformációt Jean Calvin tanítványai , köztük Pierre Viret indították el és Lausanne katedrálisában egy híres teológiai vitára is sor került . Bern támogatásával a város lakossága hamarosan áttért a protestáns hitre . A helyi francia nyelvű lakosság lázadozott a berni német vezetés ellen.ban Abraham Davel kezdeményezett felkelést Bern ellen , de a hatóságok elfogták és lefejezték . A francia forradalom után, ben elűzték a berni kormányzót és Párizs támogatásával kikiáltották a Léman Köztársaságot . Pár hónappal később a franciák megszállták egész Svájcot és átalakították Helvét Köztársasággá , amelybe Vaud-t Léman kanton néven tagozták be . A központi helvét kormány megpróbálta visszaállítani a köztársaság által eltörölt feudális jogokat és adókat ; emiattben felkelés tört ki . Maga a Helvét Köztársaság is megbukottban és az újjászervezett Svájci Államszövetséghez az önálló Vaud kanton is csatlakozott . A százades éveiben a protestáns Vaud nyíltan kiállt a katolikus , konzervatív kantonokat tömörítő Sonderbund ellenében . A Sonderbundben fellázadt , de aezernyi kormánykatona minimális veszteségekkel elfojtotta a felkelést . Vaud alkotmányátben írták , melyet utoljáraáprilisában módosítottak . Földrajza Vaud kanton Svájc nyugati részén helyezkedik el . Nyugaton és délen ( a Genfi-tavon át ) Franciaország , délnyugaton Genf kanton , keleten Fribourg és Bern kantonok , északon Neuchâtel kanton és a Neuchâteli-tó határolja . Területekm². Bern mellett Vaud az egyetlen kanton amelyik a Jura-hegységtől az Alpokig nyúlik . Területének délkeleti része hegyvidék : itt terül el a Berni-Alpok északi fele , melyet időnként Vaudi Alpoknak ( franciául Alpes Vaudoises ) is neveznek . Itt található a kanton legmagasabb pontja , am magas Diablerets , valamint számos népszerű síterep Villars-ban , Les Diablerets-ben és Leysinben . Vaud középső része dombvidék és a jégkorszak maradványaként sok morénát tartalmaz . A Neuchâteli-tó partján fekszik Avenches exklávéja , mely Vaudhoz tartozik , de Fribourg kanton területi veszi körbe . Vaudban Fribourgnak három ( Estavayer-le-lac , Vuissens , Surpierre ) , Genf kantonnak pedig két enklávéja ( Céligny két része ) található . A kanton északnyugati része szintén hegyvidék , a Jura-hegységmétert nem meghaladó középhegysége található erre . Itt található a Vallée de Joux , mely síterepeiről és luxusóra-üzemeiről nevezetes . Közigazgatás Vaud kantonkerületre ésönkormányzatra oszlik . A kerületek : Aigle , székhelye Aigle Broye-Vully , székhelye Payerne Gros-de-Vaud , székhelye Échallens Jura-Nord vaudois , székhelye Yverdon-les-Bains Lausanne , székhelye Lausanne Lavaux-Oron , székhelye Cully Morges , székhelye Morges Nyon , székhelye Nyon Riviera-Pays-d'Enhaut , székhelye Vevey Ouest Lausannois , székhelye Renens Lakosság A vaudi lakosok francia anyanyelvűek és történelmileg döntően protestáns vallásúak , de az utóbbi időben a dél-európai bevándorlás következtében a katolikusok száma kiegyenlítődni látszik protestáns , katolikusben ) . A kantonnakban373 lakosa volt.ben a népesség-a volt külföldi származású , elsősorban olaszok . A nagyobb városok Lausanne788 lakos ) , Yverdon-les-Bains894 lakos ) és Montreux969 lakos ) . A nagyobb városok Yverdon kivételével a Genfi-tó partján terülnek el . Gazdaság 1998-ban a dolgozók7%-a a harmadlagos ( szolgáltató) ,8%-a pedig a másodlagos ( ipari termelő ) szektorban volt foglalkoztatva . Vaud Svájc második legnagyobb bortermelő kantonja , elsősorban fehérborokat készítenek . A Genfi-tó partján fekvő lavaux-i szőlővidék az UNESCO Világörökség-listájába is bekerült . Orbe környékén a cukorrépa , a La Broy-völgyben a dohány , a Jura-hegység tövében pedig a gyümölcsök termesztése fontos ágazat . A hegyvidéken jellemző a legeltetéses szarvasmarhatenyésztés . Bexben sóbánya működik . Jegyzetek Források Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nachHauptbereichen Statistik Schweiz Histoire de la Suisse , Éditions Fragnière , Fribourg , Switzerland Canton de Vaud Hivatalos honlap Wohnbevölkerung nach Religion Statistik Schweiz Fordítás Svájc kantonjai