Buddhizmus Délkelet-Ázsiában
A buddhizmus Délkelet-Ázsiában a buddhizmusnak azokra a formáira utal, amelyek az ókortól kezdve virágoznak Délkelet-Ázsiában. Történelmileg a mahájána buddhizmus kiemelkedett ebben a régióban, azonban ma már a legtöbb hagyomány a théraváda irányzatot követi. A többségben théraváda hagyományt követő délkelet-ázsiai országok közé tartozik Thaiföld, Kambodzsa, Laosz és Burma.

Vietnámban továbbra is a mahájána hagyományt követik köszönhetően az országban több mint ezer évig tartó kínai gyarmatosításnak. Indonézia mahájána buddhista terület volt a Szailendra és a Srívidzsaja birodalmak idején, mára azonban csak a kínai diaszpóra gyakorolja ezt a hagyományt, ahogy Szingapúrban és Malajziában.

A mahájána buddhizmus - kiegészítve a taoizmussal és a kínai népi vallással a szingapúri kínai közösségek első számú vallása. Malajziában, Bruneiben, a Fülöp-szigeteken és Indonéziában a mahájána a mai napig erős kisebbségnek számít.

Története

Korai hagyományok
A buddhizmus Délkelet-Ázsiába egyrészt közvetlenül Indiából, tenger keresztül érkezett, valamint a teljes első évezred során, közvetlen módon Közép-Ázsiából és Kínából.
A 12. század előtt Thaiföld, Burma, Laosz és Kambodzsa területein számos Indiából érkező buddhista szekta dominált, amelyek között a mahájána buddhizmus is szerepelt. A 7. században Jicsing korabeli utazásai során feljegyezte, hogy ezen a területeken az indiai buddhizmus minden formája virágzott.

A Khmer Birodalom és Srívidzsaja
Az 5-13. századok során a délkelet-ázsiai birodalmakra közvetlen hatással volt India, ezért ezeken a területeken elsősorban a mahájána hagyományok terjedtek el. A déli Srívidzsaja Birodalom és az északi Khmer Birodalom versengése felszínre hozta az itteni művészetek bodhiszattvákban gazdag mahájána panteonját. A Khmer Birodalom idején 900 templomot építettek Kambodzsában és a szomszédos Thaiföldön. A fejlesztések középpontjában az angkori templomkomplexus állt, amely képes volt ellátni egymillió utazót is.

Srívidzsaja tengeri birodalom volt az indonéziai Szumátra szigeten található Palembang központtal. A Szailendra dinasztia idején felvették a mahájána és a vadzsrajána buddhista hagyományokat. Jicsing kínai utazó szerzetes Palembangot hatalmas buddhista központnak írta le, ahol az uralkodó több mint ezer szerzetest támogatott az udvarában. Jicsing korabeli beszámolójából ismert, hogy a területen a buddhizmus már az i.sz. 671-től jelentős volt a területen. Későbbi kínai zarándokoknak azt ajánlotta, hogy Palembangon töltsenek el egy-két évet.  Srívidzsaja az indiai Csola uralkodókkal való összetűzések során hanyatlásnak indult, amit a 13. századi iszlám terjeszkedések tovább rontottak.

Áttérések théraváda irányzatra
Néhány korai théraváda beszámolót leszámítva a fennmaradt bizonyítékok alapján Burmában a legtöbb buddhista a mahájána irányzatot követte, elsősorban szanszkrit nyelven, és nem páli nyelven.

Vietnámi hagyományok
A buddhizmus Vietnámban a mahájána hagyományokat követi. Vietnámba a 2. században érkezett a buddhizmus észak felől Közép-Ázsiából, Indián keresztül. A vietnámi buddhizmus hasonlít a kínai buddhizmusra és valamennyire tükrözi a Szung-dinasztia utáni kínai buddhizmus szerkezetét.

A vietnámi társadalmat nagyban befolyásolták a konfucianizmus gyakorlatai mivel ez volt sok vietnámi dinasztiában az államvallás. A taoizmus is szerepet játszik a vietnámi társadalomban, azonban a vallásos vietnámiak többsége nem gyakorolja ezt teljesen tiszta formájában. A többséget felszívta a vietnámi népi vallás, amely hasonlít a dél-kínai népi vallásra. Ez hatással volt a kaodaizmusra és a daomauizmusra is. Tam Giao (Han Tu: 三教 - három tanítás) a leggyakoribb vallás Vietnámban, amely a mahájána buddhizmus, taoizmus és konfucianizmus keveréke. Innen jön az elnevezése is - három tanítás.

A buddhizmus modern hagyományai

Jelenleg mintegy 200 millió buddhista van Délkelet-Ázsiában. Az iszlám után ez a második legnagyobb vallási irányzat a területen. Ez azt jelenti, hogy a világ buddhista lakosságának több mint 35%-a Délkelet-Ázsiában él.

 Thaiföldön a lakosság mintegy 95%-a buddhistának vallja magát - a 67 milliós lakosságból tehát 63.75 millió fő.
 Mianmarban a théraváda buddhisták száma 59 millió, amely a teljes lakosság 89%-a. A lakosság 1%-a, főleg kínaiak, a taoizmus mellett a mahájána buddhizmust gyakorolják, de rájuk is nagy hatással volt a théraváda irányzat.
 Vietnámban feltehetően magas a buddhista lakosság aránya, azonban a kommunista kormány a statisztikákat saját kénye szerint kozmetikázza. A valóságban azonban a lakosság fele buddhista, amely 44 millió főt jelent. A vietnámiak nagy része a mahájána buddhizmust gyakorolja a nagymértékű kínai befolyás miatt.
 Kambodzsa lakosságának 95%-a théraváda - mintegy 14 millió ember.
 Malajzia lakosságának kb. 20%-a buddhista. A kínai kisebbség főleg mahájána de a srí lankai szerzeteseknek köszönhetően a théraváda jelenlét is jelentős.
 A kommunista Laoszban hozzávetőleg 5 millió buddhista él, amely durván a lakosság 70%-át jelenti.
 Indonéziában közel 5 millió buddhista él (a lakosság 2%-a) - ez a szám főleg a kínai lakosság köreiből jön össze. A többség a thai théraváda hagyományhoz tartozik.
 Szingapúr 2 milliós buddhista lakossága a teljes népesség 33%-a. Szingapúr az egyik legváltozatosabb buddhista színtér a régióban, ahol megtalálható mind a három fő hagyományvonal. A kínai lakosság körében főleg a mahájána, a szomszédos országok bevándorlói pedig inkább a théraváda hagyományokat követik.
 A Fülöp-szigetek 2 milliós lakosságának csupán 2%-a buddhista. Az összes fontos buddhista iskola jelen van a szigeteken, ám a legelterjedtebb a mahájána vonal. További jelentős irányzatok ezen kívül a nicsiren buddhizmus, a théraváda és a vadzsrajána.
 Az apró Brunei lakosainak és jelentős számú bevándorlóinak mintegy 13%-a buddhista, körülbelül 65,000 fő.

Kapcsolódó szócikkek
 Buddhizmus Ázsiában
 Buddhizmus Kelet-Ázsiában
 Buddhizmus országonként

Források

Külső hivatkozások
Buddhanet: Buddhism in Southeast Asia

Buddhizmus országonként
Théraváda
Mahájána
Buddhizmus Ázsiában
A buddhizmus Délkelet-Ázsiában a buddhizmusnak azokra a formáira utal , amelyek az ókortól kezdve virágoznak Délkelet-Ázsiában . Történelmileg a mahájána buddhizmus kiemelkedett ebben a régióban , azonban ma már a legtöbb hagyomány a théraváda irányzatot követi . A többségben théraváda hagyományt követő délkelet-ázsiai országok közé tartozik Thaiföld , Kambodzsa , Laosz és Burma . Vietnámban továbbra is a mahájána hagyományt követik köszönhetően az országban több mint ezer évig tartó kínai gyarmatosításnak . Indonézia mahájána buddhista terület volt a Szailendra és a Srívidzsaja birodalmak idején , mára azonban csak a kínai diaszpóra gyakorolja ezt a hagyományt , ahogy Szingapúrban és Malajziában . A mahájána buddhizmus - kiegészítve a taoizmussal és a kínai népi vallással a szingapúri kínai közösségek első számú vallása . Malajziában , Bruneiben , a Fülöp-szigeteken és Indonéziában a mahájána a mai napig erős kisebbségnek számít . Története Korai hagyományok A buddhizmus Délkelet-Ázsiába egyrészt közvetlenül Indiából , tenger keresztül érkezett , valamint a teljes első évezred során , közvetlen módon Közép-Ázsiából és Kínából . A század előtt Thaiföld , Burma , Laosz és Kambodzsa területein számos Indiából érkező buddhista szekta dominált , amelyek között a mahájána buddhizmus is szerepelt . A században Jicsing korabeli utazásai során feljegyezte , hogy ezen a területeken az indiai buddhizmus minden formája virágzott . A Khmer Birodalom és Srívidzsaja Az századok során a délkelet-ázsiai birodalmakra közvetlen hatással volt India , ezért ezeken a területeken elsősorban a mahájána hagyományok terjedtek el . A déli Srívidzsaja Birodalom és az északi Khmer Birodalom versengése felszínre hozta az itteni művészetek bodhiszattvákban gazdag mahájána panteonját . A Khmer Birodalom idejéntemplomot építettek Kambodzsában és a szomszédos Thaiföldön . A fejlesztések középpontjában az angkori templomkomplexus állt , amely képes volt ellátni egymillió utazót is . Srívidzsaja tengeri birodalom volt az indonéziai Szumátra szigeten található Palembang központtal . A Szailendra dinasztia idején felvették a mahájána és a vadzsrajána buddhista hagyományokat . Jicsing kínai utazó szerzetes Palembangot hatalmas buddhista központnak írta le , ahol az uralkodó több mint ezer szerzetest támogatott az udvarában . Jicsing korabeli beszámolójából ismert , hogy a területen a buddhizmus már az i.sz .től jelentős volt a területen . Későbbi kínai zarándokoknak azt ajánlotta , hogy Palembangon töltsenek el egy-két évet . Srívidzsaja az indiai Csola uralkodókkal való összetűzések során hanyatlásnak indult , amit a századi iszlám terjeszkedések tovább rontottak . Áttérések théraváda irányzatra Néhány korai théraváda beszámolót leszámítva a fennmaradt bizonyítékok alapján Burmában a legtöbb buddhista a mahájána irányzatot követte , elsősorban szanszkrit nyelven , és nem páli nyelven . Vietnámi hagyományok A buddhizmus Vietnámban a mahájána hagyományokat követi . Vietnámba a században érkezett a buddhizmus észak felől Közép-Ázsiából , Indián keresztül . A vietnámi buddhizmus hasonlít a kínai buddhizmusra és valamennyire tükrözi a Szung-dinasztia utáni kínai buddhizmus szerkezetét . A vietnámi társadalmat nagyban befolyásolták a konfucianizmus gyakorlatai mivel ez volt sok vietnámi dinasztiában az államvallás . A taoizmus is szerepet játszik a vietnámi társadalomban , azonban a vallásos vietnámiak többsége nem gyakorolja ezt teljesen tiszta formájában . A többséget felszívta a vietnámi népi vallás , amely hasonlít a dél-kínai népi vallásra . Ez hatással volt a kaodaizmusra és a daomauizmusra is . Tam Giao ( Han Tu : 三教 - három tanítás ) a leggyakoribb vallás Vietnámban , amely a mahájána buddhizmus , taoizmus és konfucianizmus keveréke . Innen jön az elnevezése is - három tanítás . A buddhizmus modern hagyományai Jelenleg mintegymillió buddhista van Délkelet-Ázsiában . Az iszlám után ez a második legnagyobb vallási irányzat a területen . Ez azt jelenti , hogy a világ buddhista lakosságának több mint-a Délkelet-Ázsiában él . Thaiföldön a lakosság mintegy-a buddhistának vallja magát - amilliós lakosságból tehát75 millió fő . Mianmarban a théraváda buddhisták számamillió , amely a teljes lakosság-a . A lakosság-a , főleg kínaiak , a taoizmus mellett a mahájána buddhizmust gyakorolják , de rájuk is nagy hatással volt a théraváda irányzat . Vietnámban feltehetően magas a buddhista lakosság aránya , azonban a kommunista kormány a statisztikákat saját kénye szerint kozmetikázza . A valóságban azonban a lakosság fele buddhista , amelymillió főt jelent . A vietnámiak nagy része a mahájána buddhizmust gyakorolja a nagymértékű kínai befolyás miatt . Kambodzsa lakosságának-a théraváda - mintegymillió ember . Malajzia lakosságának kb.-a buddhista . A kínai kisebbség főleg mahájána de a srí lankai szerzeteseknek köszönhetően a théraváda jelenlét is jelentős . A kommunista Laoszban hozzávetőlegmillió buddhista él , amely durván a lakosság-át jelenti . Indonéziában közelmillió buddhista él ( a lakosság-a ) - ez a szám főleg a kínai lakosság köreiből jön össze . A többség a thai théraváda hagyományhoz tartozik . Szingapúrmilliós buddhista lakossága a teljes népesség-a . Szingapúr az egyik legváltozatosabb buddhista színtér a régióban , ahol megtalálható mind a három fő hagyományvonal . A kínai lakosság körében főleg a mahájána , a szomszédos országok bevándorlói pedig inkább a théraváda hagyományokat követik . A Fülöp-szigetekmilliós lakosságának csupán-a buddhista . Az összes fontos buddhista iskola jelen van a szigeteken , ám a legelterjedtebb a mahájána vonal . További jelentős irányzatok ezen kívül a nicsiren buddhizmus , a théraváda és a vadzsrajána . Az apró Brunei lakosainak és jelentős számú bevándorlóinak mintegy-a buddhista , körülbelül000 fő . Kapcsolódó szócikkek Buddhizmus Ázsiában Buddhizmus Kelet-Ázsiában Buddhizmus országonként Források Külső hivatkozások Buddhanet : Buddhism in Southeast Asia Buddhizmus országonként Théraváda Mahájána Buddhizmus Ázsiában