Buday Dezső
Buday Dezső, olykor Budai, írói álnevén: Hungarieus, teljes nevén Buday Dezső Vilmos Mihály (Pécs, 1879. május 28. – Orgovány, 1919. november 19./20. vagy december 14./31.) magyar jogász, jogakadémiai tanár, Buday Kálmán (1863–1937) orvos, egyetemi tanár és Buday László (1873–1925) statisztikus testvére.

Élete
Buday Béla (1823–1900) mérnök és Kelemen Tekla (1842–1902) gyermekeként született. A Ciszterci Rend Pécsi Katolikus Főgimnáziumában érettségizett (1897), majd négy évvel később a Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetemen szerzett állam- és jogtudományi doktori oklevelet. Tanulmányai után kezdetben megyei, később bírósági szolgálatot el. 1906-ban kapott egyetemi magántanári kinevezést a kolozsvári egyetemre, 1913 szeptembere és 1919 között pedig a kecskeméti református jogakadémián oktatott (peres és peren kívüli eljárás). 1913. december 22-én Budapesten, a Ferencvárosban házasságot kötött Jaritz Hildegard magánzónővel, Jaritz András és Liptay Jozefin lányával. 1917-ben szeptember elsejei hatállyal megválasztották a kecskeméti református jogakadémia helyettes igazgatójává. A Magyarországi Tanácsköztársaság alatt Kecskeméten a helyi direktórium tagja volt, 1919. május 1-jétől kezdve a fővárosban dolgozott: a Közoktatásügyi Népbiztosság egyik vezető pozícióját töltötte be. A kommün bukása után szeptemberben letartóztatták, és Kecskemétre vitték, a fogházba, majd az orgoványi erdőbe hurcolták és meggyilkolták.

Számos szociológiai tanulmányt írt, és foglalkozott irodalommal is. Rokonságban állt Babits Mihállyal.

Halála után több mint 10 évvel felesége kérvényezte rehabilitálását, amelyet a bíróság 4/1932. számú rendeletével első fokon elutasított, a Dunamelléki Református Egyházkerület 21/1933. sz. rendeletével ezt feloldotta, és 1933. november 20-án újratárgyalták az ügyet, amelyben Buday Dezső elhalálozásának idejét 1919 utolsó napját, december 31-én határozták meg.

Emlékezete 
Pécsett utca viseli nevét. Korábban Kecskeméten is neveztek el utcát, de ez a név azóta megszűnt.

Művei 
 A házasság jogbölcselete (Budapest, 1901)
 A szenvedő ember (regény, Budapest, 1916, Hungarieus álnéven)
 Az egyke Baranya vármegyében (Budapest, 1909)
 Szociális családjog (Budapest, 1918)
 Mi is az a köztársaság? (Budapest, 1919)

Jegyzetek

Források

További információk 
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Bp., Szerző, 2005.
 
 Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, Kecskeméti Lapok Kft.-Kecskemét Monográfia Szerkesztősége, 1992. (Kecskeméti Füzetek 4.)
 Kioltott fáklyák. Emlékezések a Fehér terror pedagógus áldozatairól. Szerk. Bihari Mór és mások. [Bp.], Tankönyvkiadó, 1963.
 Váry István-Heltai Nándor: Kecskemét jelesei. Szerk. Heltai Nándor. Kecskemét, Kecskemét Város Tanácsa, 1968.
 Gergely Ernő: Az Országos Munkásjogvédő Iroda története. Bp., Országos Ügyvédi Tanács és a Budapesti Ügyvédi Kamara, 1985.
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Budapest, 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
 
 
 

1879-ben született személyek
Pécsiek
1919-ben elhunyt személyek
A fehérterror áldozatai
Magyar jogászok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Buday Dezső , olykor Budai , írói álnevén : Hungarieus , teljes nevén Buday Dezső Vilmos Mihály ( Pécs , május – Orgovány , november/20. vagy december/31. ) magyar jogász , jogakadémiai tanár , Buday Kálmán1937 ) orvos , egyetemi tanár és Buday László1925 ) statisztikus testvére . Élete Buday Béla1900 ) mérnök és Kelemen Tekla1902 ) gyermekeként született . A Ciszterci Rend Pécsi Katolikus Főgimnáziumában érettségizett majd négy évvel később a Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetemen szerzett állam- és jogtudományi doktori oklevelet . Tanulmányai után kezdetben megyei , később bírósági szolgálatot el.ban kapott egyetemi magántanári kinevezést a kolozsvári egyetemre, szeptembere ésközött pedig a kecskeméti református jogakadémián oktatott ( peres és peren kívüli eljárás) . decemberén Budapesten , a Ferencvárosban házasságot kötött Jaritz Hildegard magánzónővel , Jaritz András és Liptay Jozefin lányával.ben szeptember elsejei hatállyal megválasztották a kecskeméti református jogakadémia helyettes igazgatójává . A Magyarországi Tanácsköztársaság alatt Kecskeméten a helyi direktórium tagja volt , májusjétől kezdve a fővárosban dolgozott : a Közoktatásügyi Népbiztosság egyik vezető pozícióját töltötte be . A kommün bukása után szeptemberben letartóztatták , és Kecskemétre vitték , a fogházba , majd az orgoványi erdőbe hurcolták és meggyilkolták . Számos szociológiai tanulmányt írt , és foglalkozott irodalommal is . Rokonságban állt Babits Mihállyal . Halála után több mintévvel felesége kérvényezte rehabilitálását , amelyet a bíróság1932. számú rendeletével első fokon elutasított , a Dunamelléki Református Egyházkerület1933. sz . rendeletével ezt feloldotta , és novemberán újratárgyalták az ügyet , amelyben Buday Dezső elhalálozásának idejétutolsó napját , decemberén határozták meg . Emlékezete Pécsett utca viseli nevét . Korábban Kecskeméten is neveztek el utcát , de ez a név azóta megszűnt . Művei A házasság jogbölcselete ( Budapest , A szenvedő ember ( regény , Budapest , Hungarieus álnéven ) Az egyke Baranya vármegyében ( Budapest , Szociális családjog ( Budapest , Mi is az a köztársaság ? ( Budapest , Jegyzetek Források További információk Berényi Zsuzsanna Ágnes : Budapest és a szabadkőművesség . Bp. , Szerző , Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona : Kecskeméti életrajzi lexikon . Kecskemét , Kecskeméti Lapok Kft.-Kecskemét Monográfia Szerkesztősége , ( Kecskeméti Füzetek ) Kioltott fáklyák . Emlékezések a Fehér terror pedagógus áldozatairól . Szerk . Bihari Mór és mások . [ Bp. ] , Tankönyvkiadó , Váry István-Heltai Nándor : Kecskemét jelesei . Szerk . Heltai Nándor . Kecskemét , Kecskemét Város Tanácsa , Gergely Ernő : Az Országos Munkásjogvédő Iroda története . Bp. , Országos Ügyvédi Tanács és a Budapesti Ügyvédi Kamara , Palatinus József : A szabadkőművesség bűnei. kiad . Budapest , Budai-Bernwaliner József ny . 1879-ben született személyek Pécsiek 1919-ben elhunyt személyek A fehérterror áldozatai Magyar jogászok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók