Nadin (Benkovac)
Nadin falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 22, közúton 31 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 10, közúton 13 km-re északnyugatra Dalmácia északi részén, Ravni kotari síkságán, a Zágráb-Split autópálya mellett fekszik. A településtől délre halad el a Zára-Knin vasútvonal. Településrészei: Batović, Brzoja, Ožaković, Nikić, Majstorović, Vrsaljko, Kosa, Glavić, Malbaše, Vickovići, Zagrad.

Története
A mai Nadin elődje az ókori „Nadinum” (Nedainium) illír erődített település volt, amely egy magaslaton állt a négy kilométer széles Nadini-mező felett. A település a Jaderből, Asserián és Varvarián át Burnum felé menő főút mellett volt. Valószínűleg az i. e. 1. században építették. Az itt talált leletek között van egy Nadinumban a liburnok által különösen tisztelt női istenség szobra. Nadinum a rómaiak uralma alatt is tovább virágzott, innen származott a Traianus idejében élt híres jogtudós és szenátor Gaius Iavolenus Priscus. Nadinum ókori vára még nincs feltárva és még nem is voltak itt rendszeres feltárások, csak esetenként történtek kisebb nagyobb ásatások. A zárai régészeti múzeumban őriznek néhány feliratos követ, melyek a vár alatti házakba voltak befalazva.  

A középkorban a 12. és 16. század között a Kačić nemzetség volt a földesura, vára pedig a 15. századtól velencei erődítmény volt, melyet a velenceiek megerősítettek. 1522-ben miután a török Knint és Skradint is elfoglalta jelentősége megnőtt és falait tovább erősítették. A korabeli források szerint helyőrsége százötven gyalogosból és ötven lovasból állt. A török 1527-ben Obrovac eleste után, miután helyőrsége Ninbe menekült harc nélkül foglalta el, majd tovább bővítette. 1624-ben újabb falakkal és ágyúkkal erősítették védelmét. A velenceiek 1647-ben a kandiai háború idején foglalták vissza és hogy a török tovább ne használhassa lerombolták. Hatalmas kőtömbökből épített falai ma is néhány méter magasan állnak.  

Területe 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján a Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 378, 1910-ben 424 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. Vrsaljko nevű településrészét 1944. szeptember 29-én a partizánok felgyújtották. A támadásnak tíz, főként polgári lakos esett áldozatául.  

1991-ben Nadin 666 lakosából 650 horvát volt. A szerb szabadcsapatok és a jugoszláv néphadsereg katonái 1991. november 19-én előbb ágyútüzet zúdítottak a falu házaira, majd kifosztották és felgyújtották, illetve felrobbantották őket. Bár lakói emberfeletti ellenállást tanúsítottak a túlerőnek nem állhattak ellen. A harcokban három horvát katona és tizennyolc polgári lakos esett el. A lakosság legnagyobb része Zárába menekült. Ezt követően a faluban egyetlen ház sem maradt épen. 

Škabrnja mellett Nadin volt a térség legjobban elpusztított települése. A horvát hadsereg a Vihar hadművelet idején 1995 augusztusában szabadította fel Nadint. A településnek 2011-ben 406 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
A falutól keletre emelkedő magaslaton találhatók Nadinum ókori erődített település romjai. A várat az illír liburnok építették, majd római, velencei, végül török erőd volt. 1647-ben a velenceiek visszafoglalták és falait lerombolták, azóta rom.  Még nincs feltárva és még nem is voltak itt rendszeres feltárások, csak esetenként történtek kisebb nagyobb ásatások. A zárai régészeti múzeumban őriznek néhány leletet és feliratos követ, melyek a vár alatti házakba voltak befalazva.
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a 17. században, a török uralom alóli felszabadulást követően épült. A templomot 1878-ban átépítették, ekkor nyerte el mai formáját. A délszláv háború során a szerbek lerombolták. Két értékes fából faragott oltára volt, melyekből semmi sem maradt. A templom körüli temetőben is súlyos károk keletkeztek. Újjáépítésére a zárai érsekség felhívást tett közzé, mely azonnal visszhangra talált. A premanturai születésű Antun Bogetić poreč-pólai püspök 1996-ban levélben hívta fel szülőfalujának lakóit az adakozásra. A Póla közelében fekvő isztriai Premantura lakói ugyanis a velencei-török háborúk idején Nadinból elmenekültek leszármazottai voltak. Az újjáépített templomot 1997. január 12-én a hívők és adományozók nagy tömege jelenlétében szentelte fel Ivan Prenđa zárai érsek, aki 1964 és 1968 között plébánosként maga is látott el lelkipásztori szolgálatot a faluban.

Jegyzetek

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 

Zára megye települései
Nadin falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északnyugatra Dalmácia északi részén , Ravni kotari síkságán , a Zágráb-Split autópálya mellett fekszik . A településtől délre halad el a Zára-Knin vasútvonal . Településrészei : Batović, Brzoja , Ožaković , Nikić , Majstorović , Vrsaljko , Kosa , Glavić , Malbaše , Vickovići , Zagrad . Története A mai Nadin elődje az ókori „ Nadinum” ( Nedainium ) illír erődített település volt , amely egy magaslaton állt a négy kilométer széles Nadini-mező felett . A település a Jaderből , Asserián és Varvarián át Burnum felé menő főút mellett volt . Valószínűleg az i . e. században építették . Az itt talált leletek között van egy Nadinumban a liburnok által különösen tisztelt női istenség szobra . Nadinum a rómaiak uralma alatt is tovább virágzott , innen származott a Traianus idejében élt híres jogtudós és szenátor Gaius Iavolenus Priscus . Nadinum ókori vára még nincs feltárva és még nem is voltak itt rendszeres feltárások , csak esetenként történtek kisebb nagyobb ásatások . A zárai régészeti múzeumban őriznek néhány feliratos követ , melyek a vár alatti házakba voltak befalazva . A középkorban a és század között a Kačić nemzetség volt a földesura , vára pedig a századtól velencei erődítmény volt , melyet a velenceiek megerősítettek.ben miután a török Knint és Skradint is elfoglalta jelentősége megnőtt és falait tovább erősítették . A korabeli források szerint helyőrsége százötven gyalogosból és ötven lovasból állt . A törökben Obrovac eleste után , miután helyőrsége Ninbe menekült harc nélkül foglalta el , majd tovább bővítette.ben újabb falakkal és ágyúkkal erősítették védelmét . A velenceiekben a kandiai háború idején foglalták vissza és hogy a török tovább ne használhassa lerombolták . Hatalmas kőtömbökből épített falai ma is néhány méter magasan állnak . Területeig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján a Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett . Vrsaljko nevű településrészét szeptemberén a partizánok felgyújtották . A támadásnak tíz , főként polgári lakos esett áldozatául . 1991-ben Nadinlakosábólhorvát volt . A szerb szabadcsapatok és a jugoszláv néphadsereg katonái novemberén előbb ágyútüzet zúdítottak a falu házaira , majd kifosztották és felgyújtották , illetve felrobbantották őket . Bár lakói emberfeletti ellenállást tanúsítottak a túlerőnek nem állhattak ellen . A harcokban három horvát katona és tizennyolc polgári lakos esett el . A lakosság legnagyobb része Zárába menekült . Ezt követően a faluban egyetlen ház sem maradt épen . Škabrnja mellett Nadin volt a térség legjobban elpusztított települése . A horvát hadsereg a Vihar hadművelet idejénaugusztusában szabadította fel Nadint . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A falutól keletre emelkedő magaslaton találhatók Nadinum ókori erődített település romjai . A várat az illír liburnok építették , majd római , velencei , végül török erőd volt.ben a velenceiek visszafoglalták és falait lerombolták , azóta rom . Még nincs feltárva és még nem is voltak itt rendszeres feltárások , csak esetenként történtek kisebb nagyobb ásatások . A zárai régészeti múzeumban őriznek néhány leletet és feliratos követ , melyek a vár alatti házakba voltak befalazva . Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a században , a török uralom alóli felszabadulást követően épült . A templomotban átépítették , ekkor nyerte el mai formáját . A délszláv háború során a szerbek lerombolták . Két értékes fából faragott oltára volt , melyekből semmi sem maradt . A templom körüli temetőben is súlyos károk keletkeztek . Újjáépítésére a zárai érsekség felhívást tett közzé , mely azonnal visszhangra talált . A premanturai születésű Antun Bogetić poreč-pólai püspökban levélben hívta fel szülőfalujának lakóit az adakozásra . A Póla közelében fekvő isztriai Premantura lakói ugyanis a velencei-török háborúk idején Nadinból elmenekültek leszármazottai voltak . Az újjáépített templomot januárén a hívők és adományozók nagy tömege jelenlétében szentelte fel Ivan Prenđa zárai érsek , akiésközött plébánosként maga is látott el lelkipásztori szolgálatot a faluban . Jegyzetek További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja Zára megye települései