Herbert Spencer
Herbert Spencer (Derby, 1820. április 27. – Brighton, 1903. december 8.) angol filozófus, biológus, antropológus és szociológus, államelméleti gondolkodó.

Élete 

Matematikus édesapja és liberális pap nagybátyja, Thomas nevelték. Előbb mérnöki, később hírlapirói pályára lépett; 1848–1859-ben munkatársa volt előkelő angol folyóiratoknak, az Economistnak, a Westminster Review-nak és az Edinburgh Review-nak.

Ezek után főleg Darwin nézeteiből indulva számos nagy rendszeres műben filozófiai világnézetét dolgozta ki, melynek fő tételei a következők: szoros különbséget kell tenni a megismerhető és megismerhetetlen közt. A dolgok ősokát nem ismerjük, róla nem tudhatunk semmit. Hasonlóképp megmagyarázhatatlanok tér, idő, anyag, mozgás, erő, érzet, ész. Csak a végest ismerhetjük meg, csak az erre vonatkozó legegyetemesebb ismeretek rendszeres egysége a filozófia. A legfőbb igazság, melyet elérhetünk, az erő fennmaradása, ebből származtathatjuk le az erők viszonyainak állandóságát, hogy ugyanazok az erők ugyanazon körülmények közt ugyanazt az eredményt szülik. A természet folyamata pedig kettős: evolúció, kifejlés, azaz kiterjedése a mozgásnak és ezzel az anyagnak egésszé való egyesülése, és disszolució, feloszlás, a mozgás megszüntetése, az egésznek végeire oszlása. Minthogy a mostani világállapotban az evolúció uralkodik, Spencer rendszerét evolucionizmusnak nevezi és e gondolatát vezérfonalul használja az összes jelenségek sajátosságainak magyarázatára, a Föld képzésének, az élő szervezet alakulásának, a társadalomnak, nyelveknek, tudományoknak, művészeteknek magyarázatára. Az erkölcstant is erre az evolucionisztikus elvre alapítja, az egoizmust az altruizmussal kapcsolván egybe. Auguste Comte nézetét a fejlődés fokairól és a tudományok rendszeréről nem fogadja el. Érdemes megemlíteni, hogy Spencer a neki felajánlott Pour le mérite porosz érdemrendet visszautasította.

Magyarul Lechner László ismertette Spencer rendszerét a Magyar Philologiai Szemlében.

Főbb művei 

 Social statics (1851, 2. kiad. 1874)
 Principles of psychology (1855, 2. kiad. 1872)
 Essays (2 kötet, 1858-63)
 Education (1861, magyarra fordították Losonczy L. és Öreg János, Nagy-Kőrös 1875)
 A system of philosophy. I. First principles (1862); II., III. Principles of biology (1863-67); IV., V. The principles of psychology; VI-VIII. Principles of sociology; IX. X. Principlex of morality (1897)
 Data of ethics (1879)
 The classification of the sciences (1864)
 The study of sociology (14. kiadás 1889)
 Ceremonial institutions (1879., magyarul is megjelent Szertartásos intézmények c. alatt először a Budapesti Szemlében, azután külön)
 Political institutions (1882)
 Ecclesiastical institutions (1885)
 Descriptive sociology (6 kötet, 1873, munkatársai itt: Callier, Scheppig, duncan)
 The right of childrens (1879)

Magyarul 

Értelmi, erkölcsi s testi nevelés; ford. Öreg János, ifj. Losonczy László; fordítói, Nagykőrös, 1875
 Spencer Herbert synthetikus filozófiájának kivonata; összeáll. Collins F. Howard, előszó Spencer Herbert, ford. Jászi Oszkár et al., bev. Pekár Károly; Politzer, Bp., 1903 (Társadalomtudományi könyvtár)
 Értelmi, erkölcsi és testi nevelés; ford. Öreg János, Losonczy László; 3. átnézett kiad.; Hornyánszky, Bp., 1906
Hogyan lett a vallás? Spencer Herbert nyomán; Europa, Bp., 1907 (Ébresztő. Tudományos népszerű füzetek) 
Alapvető elvek; ford. Jónás János; Grill, Bp., 1909 (Társadalomtudományi könyvtár)
 A haladás; ford. Szabó László; Révai, Bp., 1919 (Világkönyvtár)
 A katonai és iparos társadalmak szociológiája; ford., bev. Nagy Dénes; Új Magyarország, Bp., 1919 (Természet és társadalom)
Politikai fetisizmus; ford. Abody Béla; in: Hagyomány és egyéniség. Az angol esszé klasszikusai; vál. Európa Könyvkiadó munkaközössége, közrem. Ruttkay Kálmán, Ungvári Tamás, utószó Abody Béla, jegyz. Abádi Nagy Zoltán; Európa, Bp., 1967

Jegyzetek

Források

További információk 

 Herbert Spencer öröksége. Tanulmányok, reflexiók Herbert Spencer születésének 200. évfordulója alkalmából; szerk. Tóth J. Zoltán; KRE ÁJK, Bp., 2021 (Acta Caroliensia Conventorum Scientiarum Iuridico-Politicarum)

1820-ban született személyek
1903-ban elhunyt személyek
Angol filozófusok
Brit biológusok
Brit antropológusok
Angol pszichológusok
Brit újságírók
Brit szociológusok
A Highgate-temetőben nyugvó személyek
Derbyiek
Herbert Spencer ( Derby , április – Brighton , december ) angol filozófus , biológus , antropológus és szociológus , államelméleti gondolkodó . Élete Matematikus édesapja és liberális pap nagybátyja , Thomas nevelték . Előbb mérnöki , később hírlapirói pályára lépett;1859-ben munkatársa volt előkelő angol folyóiratoknak , az Economistnak , a Westminster Review-nak és az Edinburgh Review-nak . Ezek után főleg Darwin nézeteiből indulva számos nagy rendszeres műben filozófiai világnézetét dolgozta ki , melynek fő tételei a következők : szoros különbséget kell tenni a megismerhető és megismerhetetlen közt . A dolgok ősokát nem ismerjük , róla nem tudhatunk semmit . Hasonlóképp megmagyarázhatatlanok tér , idő , anyag , mozgás , erő , érzet , ész . Csak a végest ismerhetjük meg , csak az erre vonatkozó legegyetemesebb ismeretek rendszeres egysége a filozófia . A legfőbb igazság , melyet elérhetünk , az erő fennmaradása , ebből származtathatjuk le az erők viszonyainak állandóságát , hogy ugyanazok az erők ugyanazon körülmények közt ugyanazt az eredményt szülik . A természet folyamata pedig kettős : evolúció , kifejlés , azaz kiterjedése a mozgásnak és ezzel az anyagnak egésszé való egyesülése , és disszolució , feloszlás , a mozgás megszüntetése , az egésznek végeire oszlása . Minthogy a mostani világállapotban az evolúció uralkodik , Spencer rendszerét evolucionizmusnak nevezi és e gondolatát vezérfonalul használja az összes jelenségek sajátosságainak magyarázatára , a Föld képzésének , az élő szervezet alakulásának , a társadalomnak , nyelveknek , tudományoknak , művészeteknek magyarázatára . Az erkölcstant is erre az evolucionisztikus elvre alapítja , az egoizmust az altruizmussal kapcsolván egybe . Auguste Comte nézetét a fejlődés fokairól és a tudományok rendszeréről nem fogadja el . Érdemes megemlíteni , hogy Spencer a neki felajánlott Pour le mérite porosz érdemrendet visszautasította . Magyarul Lechner László ismertette Spencer rendszerét a Magyar Philologiai Szemlében . Főbb művei Social statics kiad . Principles of psychology kiad . Essayskötet , Education magyarra fordították Losonczy L. és Öreg János , Nagy-Kőrös A system of philosophy. I. First principles II. , III. Principles of biology IV. , V . The principles of psychology ; VI-VIII. Principles of sociology ; IX. X . Principlex of morality Data of ethics The classification of the sciences The study of sociology kiadás Ceremonial institutions , magyarul is megjelent Szertartásos intézmények c. alatt először a Budapesti Szemlében , azután külön ) Political institutions Ecclesiastical institutions Descriptive sociologykötet , munkatársai itt : Callier , Scheppig , duncan ) The right of childrens Magyarul Értelmi , erkölcsi s testi nevelés ; ford . Öreg János , ifj. Losonczy László ; fordítói , Nagykőrös , Spencer Herbert synthetikus filozófiájának kivonata ; összeáll . Collins F. Howard , előszó Spencer Herbert , ford . Jászi Oszkár et al . , bev . Pekár Károly ; Politzer, Bp.,( Társadalomtudományi könyvtár ) Értelmi , erkölcsi és testi nevelés ; ford . Öreg János , Losonczy László ; átnézett kiad . ; Hornyánszky , Bp. , Hogyan lett a vallás ? Spencer Herbert nyomán ; Europa, Bp.,( Ébresztő . Tudományos népszerű füzetek ) Alapvető elvek ; ford . Jónás János ; Grill, Bp.,( Társadalomtudományi könyvtár ) A haladás ; ford . Szabó László ; Révai , Bp.,( Világkönyvtár ) A katonai és iparos társadalmak szociológiája ; ford . , bev . Nagy Dénes ; Új Magyarország, Bp.,( Természet és társadalom ) Politikai fetisizmus ; ford . Abody Béla ; in : Hagyomány és egyéniség . Az angol esszé klasszikusai ; vál . Európa Könyvkiadó munkaközössége , közrem . Ruttkay Kálmán , Ungvári Tamás , utószó Abody Béla , jegyz . Abádi Nagy Zoltán ; Európa, Bp. , Jegyzetek Források További információk Herbert Spencer öröksége . Tanulmányok , reflexiók Herbert Spencer születésének évfordulója alkalmából ; szerk . Tóth J. Zoltán ; KRE ÁJK, Bp.,( Acta Caroliensia Conventorum Scientiarum Iuridico-Politicarum ) 1820-ban született személyek 1903-ban elhunyt személyek Angol filozófusok Brit biológusok Brit antropológusok Angol pszichológusok Brit újságírók Brit szociológusok A Highgate-temetőben nyugvó személyek Derbyiek