ATD Negyedik Világ Mozgalom
Az ATD Negyedik Világ Mozgalom  (franciául Mouvement international ATD Quart Monde ; angolul International Movement ATD Fourth World) olyan ökumenikus keresztény lelkiség, amely céljának tekinti a mélyszegénység felszámolását.

Története 
A mozgalmat Joseph Wresinski (1907–1988) francia pap alapította, aki a franciaországi Angers-ben született, az apa lengyel mérnök, az anya spanyol tanítónő.

Az I. világháborútól kezdve a család egyre jobban elszegényedett, míg végül az apa elhagyta a családot, így az anyának egyedül kellett felnevelnie négy gyermekét nagyon nehéz anyagi körülmények között. Tizenéves korában a Keresztény Munkásifjú Mozgalom hatására fordul a kereszténység és a papi hivatás felé. 1946-ban, harmincévesen pappá szentelték. A szemináriumi időkben és a felszentelés után is a legszegényebb munkáscsaládokat látogatja, hogy minél jobban megértse és segítse őket. Püspöke 1956. július 14-én Párizs egyik elővárosába, Noisy-le-Grand nyomornegyedébe küldi, amit 1954-ben hoztak létre Pierre abbé katolikus pap segélykérésére, egy használaton kívüli szeméttelepen. Bekapcsolódik az itt tevékenykedő, Pierre abbé által alapított Emmaüs közösség munkájába, végül a tervezett három hónap helyett egész életére ott marad, beköltözik a nyomornegyedbe. Úgy látja, hogy az ingyenes segélyek csak rontják a lehetőségét annak, hogy az itt élők fel tudják ismerni és önállóan meg tudják oldani saját valós problémáikat. Ezért nem kis felháborodás közepette felszámolja az ingyenes étel- és ruhaosztást, és a legtöbb segélyszervezetet elküldi a telepről.

1957-ben a telep legszegényebb körülmények között élő családjaival megalapítja az ATD – Negyedik Világ Mozgalmát. A mozgalom terjeszkedni kezd, önkéntesei 1964-ben már La Courneuve város La Campa nyomornegyedében is jelen vannak. 1968-ban fogalmazódik meg a „Negyedik Világ” elnevezés, aminek eredete a „negyedik rend” kifejezés. Ezt a francia forradalom idején használták a legmélyebb szegénységben, érdekképviselet nélkül élők gyűjtőneveként. 1968 óta a mozgalom a mélyszegények politikai és emberi jogainak érvényesítése érdekében részt vesz az önkormányzati, parlamenti és európai választási kampányokban. 1977-ben tízéves program keretében igyekeztek megszüntetni a nyomortelepeken az analfabetizmust és elérni, hogy mindenkinek legyen valamilyen foglalkozása. 1988. február 14-én Joseph Wresinskin szívműtétet kellett végrehajtani, ám az altatásból már nem ébredt fel. 1990-ben a mozgalom erőfeszítéseinek eredményeképpen az ENSZ Közgyűlése határozatban mondta ki, hogy a nyomor az emberi jogok megsértése, 1992 decemberében pedig október 17-ét a szegénység elleni küzdelem világnapjává tette. A mozgalom 2015-re már a világ negyven országában működik.

Tevékenysége 
A mozgalomhoz a kezdetektől bárki csatlakozhat vallási, ideológiai, politikai nézeteitől függetlenül, aki egyetért a mozgalom céljaival és filozófiájával. A mozgalom célja a mélyszegénység megszüntetése, a nyomorban élők emberi méltóságának és küzdőképességének visszaszerzése. Ehhez nagyon fontos eszköznek tartják a művészetet, a kultúrát, a művelődés – főként a gyermekek, a fiatalok művelődésének – megszervezését. Pl. színházba, múzeumba, koncertre viszik őket. Hatékony kezdeményezésük az ún. utcai könyvtár. Minőségi könyvekkel kimennek a telepek utcáira, ahol rávezetik az érdeklődőket azok használatára, fontosságára. Nem az akciókra helyezik a hangsúlyt, hanem a megismerésre, ami évekig is eltarthat. Ez alapján döntenek, hogy az önkéntesek miként tudnak bekapcsolódni a szegények mindennapjaiba. A tapasztalataik alapján igyekeznek az egyes emberek, családok értékeire rávilágítani és azokat erősíteni, hogy ezzel is visszanyerjék emberi méltóságukat. A legeredményesebbnek  a családok támogatását tartják. Az önkéntesek főállásúak, a mozgalomtól szegényes fizetést kapnak, ugyanakkor vannak nem főállású segítőik is. Fontos számukra tanulni a szegénységről, tanulni a szegényektől.

Legfontosabb alapelvnek tartják az állandó megújulást, hogy a helyzeteket és szükségleteket a változó világban mindig újra tudják értelmezni és értékelni. Emiatt elsősorban folyamatos útkeresésként, kérdésfeltevésként tekintenek magukra, nem pedig megoldásként, válaszként. Így akarják elkerülni, hogy a mozgalom rugalmatlan intézménnyé váljon, vagy elinduljon „a leegyszerűsítő menedzsment, a szegényeket tárgyiasító tudomány és a túlzott aktivitás, a gyorsaság és hatékonyság kényszerének” irányába. A mozgalom tevékenysége összefoglalva:
A szegénységben élő családokkal együttműködve a következő célok elérése: 
a családtervezéshez szükséges feltételek biztosítása (emberhez méltó lakhely, a megélhetéshez szükséges minimum joga, az egészséghez való jog stb.);
a tudáshoz való hozzáférés: a tudás megosztása és a modern technológiához való hozzáférés biztosítása;
a közéletben való részvétel és kommunikáció tanítása: jogaik védelmének érdekében, a családok és minden polgár közti párbeszéd tanítása.
 Felmérések készítése a legszegényebb családok részvételével a szegénység okainak feltárására, és megoldások keresése annak felszámolására.
A mozgalom nemzeti illetve nemzetközi szinten arra törekszik, hogy minél több közintézménybe eljussanak célkitűzéseik, és partnereket találjon azok megvalósítására. Így képviseli az ATD Negyedik Világ Mozgalom a legszegényebb családokat többek közt az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsában, az Európa Tanácsnál, az Európai Bizottságban és az Európai Parlamentben.

Források 
Kiss Gabriella: Hommage à Joseph Wresinski (Vigilia, 2013. augusztus)
Joseph Wresinski: Szegények egyháza. Gilles Anouil beszélget Joseph atyával. Bencés Kiadó, Pannonhalma, 2010. (Bodnár Dániel recenziója, in Vigilia, 2011. április. 319–320. o.)
Joseph Wresinski: Szegények egyháza. Gilles Anouil beszélget Joseph atyával. Bencés Kiadó, Pannonhalma, 2010. (Várnai Jakab OFM recenziója, in Sapientiana, 2012/2, 127. o.)
Magyar Kurír: Magyarországon jártak a Negyedik Világ Mozgalom képviselői
Magyar-Hon-Lap: Küzdelem a szegénység ellen a fenntartható fejlődés érdekében

Keresztény közösségek
Az ATD Negyedik Világ Mozgalom ( franciául Mouvement international ATD Quart Monde ; angolul International Movement ATD Fourth World ) olyan ökumenikus keresztény lelkiség , amely céljának tekinti a mélyszegénység felszámolását . Története A mozgalmat Joseph Wresinski1988 ) francia pap alapította , aki a franciaországi Angers-ben született , az apa lengyel mérnök , az anya spanyol tanítónő . Az I. világháborútól kezdve a család egyre jobban elszegényedett , míg végül az apa elhagyta a családot , így az anyának egyedül kellett felnevelnie négy gyermekét nagyon nehéz anyagi körülmények között . Tizenéves korában a Keresztény Munkásifjú Mozgalom hatására fordul a kereszténység és a papi hivatás felé.ban , harmincévesen pappá szentelték . A szemináriumi időkben és a felszentelés után is a legszegényebb munkáscsaládokat látogatja , hogy minél jobban megértse és segítse őket . Püspöke júliusén Párizs egyik elővárosába , Noisy-le-Grand nyomornegyedébe küldi , amitben hoztak létre Pierre abbé katolikus pap segélykérésére , egy használaton kívüli szeméttelepen . Bekapcsolódik az itt tevékenykedő , Pierre abbé által alapított Emmaüs közösség munkájába , végül a tervezett három hónap helyett egész életére ott marad , beköltözik a nyomornegyedbe . Úgy látja , hogy az ingyenes segélyek csak rontják a lehetőségét annak , hogy az itt élők fel tudják ismerni és önállóan meg tudják oldani saját valós problémáikat . Ezért nem kis felháborodás közepette felszámolja az ingyenes étel- és ruhaosztást , és a legtöbb segélyszervezetet elküldi a telepről . 1957-ben a telep legszegényebb körülmények között élő családjaival megalapítja az ATD – Negyedik Világ Mozgalmát . A mozgalom terjeszkedni kezd , önkénteseiben már La Courneuve város La Campa nyomornegyedében is jelen vannak.ban fogalmazódik meg a „ Negyedik Világ” elnevezés , aminek eredete a „ negyedik rend” kifejezés . Ezt a francia forradalom idején használták a legmélyebb szegénységben , érdekképviselet nélkül élők gyűjtőneveként.óta a mozgalom a mélyszegények politikai és emberi jogainak érvényesítése érdekében részt vesz az önkormányzati , parlamenti és európai választási kampányokban.ben tízéves program keretében igyekeztek megszüntetni a nyomortelepeken az analfabetizmust és elérni , hogy mindenkinek legyen valamilyen foglalkozása . februárén Joseph Wresinskin szívműtétet kellett végrehajtani , ám az altatásból már nem ébredt fel.ben a mozgalom erőfeszítéseinek eredményeképpen az ENSZ Közgyűlése határozatban mondta ki , hogy a nyomor az emberi jogok megsértése, decemberében pedig októberét a szegénység elleni küzdelem világnapjává tette . A mozgalomre már a világ negyven országában működik . Tevékenysége A mozgalomhoz a kezdetektől bárki csatlakozhat vallási , ideológiai , politikai nézeteitől függetlenül , aki egyetért a mozgalom céljaival és filozófiájával . A mozgalom célja a mélyszegénység megszüntetése , a nyomorban élők emberi méltóságának és küzdőképességének visszaszerzése . Ehhez nagyon fontos eszköznek tartják a művészetet , a kultúrát , a művelődés – főként a gyermekek , a fiatalok művelődésének – megszervezését . Pl. színházba , múzeumba , koncertre viszik őket . Hatékony kezdeményezésük az ún. utcai könyvtár . Minőségi könyvekkel kimennek a telepek utcáira , ahol rávezetik az érdeklődőket azok használatára , fontosságára . Nem az akciókra helyezik a hangsúlyt , hanem a megismerésre , ami évekig is eltarthat . Ez alapján döntenek , hogy az önkéntesek miként tudnak bekapcsolódni a szegények mindennapjaiba . A tapasztalataik alapján igyekeznek az egyes emberek , családok értékeire rávilágítani és azokat erősíteni , hogy ezzel is visszanyerjék emberi méltóságukat . A legeredményesebbnek a családok támogatását tartják . Az önkéntesek főállásúak , a mozgalomtól szegényes fizetést kapnak , ugyanakkor vannak nem főállású segítőik is . Fontos számukra tanulni a szegénységről , tanulni a szegényektől . Legfontosabb alapelvnek tartják az állandó megújulást , hogy a helyzeteket és szükségleteket a változó világban mindig újra tudják értelmezni és értékelni . Emiatt elsősorban folyamatos útkeresésként , kérdésfeltevésként tekintenek magukra , nem pedig megoldásként , válaszként . Így akarják elkerülni , hogy a mozgalom rugalmatlan intézménnyé váljon , vagy elinduljon „ a leegyszerűsítő menedzsment , a szegényeket tárgyiasító tudomány és a túlzott aktivitás , a gyorsaság és hatékonyság kényszerének” irányába . A mozgalom tevékenysége összefoglalva : A szegénységben élő családokkal együttműködve a következő célok elérése : a családtervezéshez szükséges feltételek biztosítása ( emberhez méltó lakhely , a megélhetéshez szükséges minimum joga , az egészséghez való jog stb. ) ; a tudáshoz való hozzáférés : a tudás megosztása és a modern technológiához való hozzáférés biztosítása ; a közéletben való részvétel és kommunikáció tanítása : jogaik védelmének érdekében , a családok és minden polgár közti párbeszéd tanítása . Felmérések készítése a legszegényebb családok részvételével a szegénység okainak feltárására , és megoldások keresése annak felszámolására . A mozgalom nemzeti illetve nemzetközi szinten arra törekszik , hogy minél több közintézménybe eljussanak célkitűzéseik , és partnereket találjon azok megvalósítására . Így képviseli az ATD Negyedik Világ Mozgalom a legszegényebb családokat többek közt az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsában , az Európa Tanácsnál , az Európai Bizottságban és az Európai Parlamentben . Források Kiss Gabriella : Hommage à Joseph Wresinski ( Vigilia , augusztus ) Joseph Wresinski : Szegények egyháza . Gilles Anouil beszélget Joseph atyával . Bencés Kiadó , Pannonhalma , ( Bodnár Dániel recenziója , in Vigilia , április.320. o . ) Joseph Wresinski : Szegények egyháza . Gilles Anouil beszélget Joseph atyával . Bencés Kiadó , Pannonhalma , ( Várnai Jakab OFM recenziója , in Sapientiana,2 , o . ) Magyar Kurír : Magyarországon jártak a Negyedik Világ Mozgalom képviselői Magyar-Hon-Lap : Küzdelem a szegénység ellen a fenntartható fejlődés érdekében Keresztény közösségek