2014-es közgyűlési választás Csongrád megyében
A 2014-es megyei közgyűlési választásokat október 12-én bonyolították le, az általános önkormányzati választások részeként.

Csongrád megyében a szavazásra jogosultak kevesebb mint fele, 77 ezer ember ment el szavazni. A szavazók hét lista jelöltjei közül választhattak.

A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – tizenegy képviselőjük a többséget jelentette a húszfős közgyűlésben. Második lett az MSZP, harmadik a Jobbik. Az LMP, a DK, a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete és az Együtt nem jutott be a közgyűlésbe.

A közgyűlés új elnöke Kakas Béla, a Fidesz-KDNP listavezetője lett.

A választás rendszere 
A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg. A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat.

A választás rendszerének alapját a 2010-ben elfogadott módosítások jelentették.

A közgyűlési választásokon csak a községek, nagyközségek és városok polgárai vehettek részt. Mivel a megyei jogú városok nem tartoztak a megye joghatósága alá, így polgáraik nem is szavazhattak a megye önkormányzatának összetételéről.

A választók egy választókerületbe tartoztak, ahol listákra szavazhattak. A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok 5%-át – közös lista esetén 10/15%-át – elérő szervezetek között.

A 2010-es választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe: egyrészt a képviselőket öt évre választották (a korábbi négy helyett), másrészt az ajánlások számát 0,5%-ra mérsékelték (a korábbi 1%-ról).

Választókerület 

Csongrád megyében a közgyűlés létszáma 20 fő volt. A szabályok szerint a megyei közgyűlés létszáma a megye egészének lakosságszámához igazodott – függetlenül attól, hogy Hódmezővásárhely és Szeged polgárai nem szavazhattak a Csongrád megyei önkormányzat összetételéről. Ebben az évben a megyének 418 ezer lakója volt.

A közgyűlést a megye 42 községének, nyolc nagyközségének és nyolc városának polgárai választhatták meg.

A választásra jogosult polgárok száma 171 ezer volt. A polgárok fele ötezer fősnél kisebb településeken élt, míg egyharmaduk tízezer fősnél nagyobb városokban lakott.

A legkevesebb polgár a déli határ mellett fekvő Kövegy községben lakott (344 polgár), a legtöbb pedig Szentes városában élt ( polgár).

Jelöltállítás 

Hét listán összesen 93 jelölt szállt versenybe a kiosztható 20 képviselői helyért.

Listák 
Az előző közgyűlés pártjai közül a FIDESZ és a KDNP közös listát, míg az MSZP, illetve a Jobbik önálló listát állított. Új indulóként állt rajtvonalhoz az LMP, az Együtt, a DK és a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete. Utóbbi volt az egyetlen országgyűlési képviselettel nem bíró szervezet. (A Munkáspárt is próbálkozott a listaállítással, de elegendő ajánlás híján a választási szervek elutasították a nyilvántartásba vételt.)

Önálló lista állításához 856, közös lista állításához 2000 választópolgár ajánlásának összegyűjtésére volt szükség. (A választásra jogosultak 0,5, ill. 1%-a – utóbbi esetben minimum 2000 fő.)

A legkevesebb jelöltje az LMP-nek volt (4 fő). Hasonlóan kevés jelölttel vágott neki a választásoknak a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete és az Együtt (5-5 fő). A többi párt viszont igen bő listát állított: az MSZP 18, a Jobbik és a DK 20-20, míg a FIDESZ-KDNP 21 nevet tüntetett föl a listáján.

Jelöltek 

(A szavazócédulán a listák az első öt helyezettje szerepelt.)

A szavazás menete 
A választásokat 2014. október 12-én, vasárnap bonyolították le.

Baks községben választási visszalélések miatt új választást rendeltek el. Erre november 9-én került sor, így az eredmények összesítése is csak ezt követően történt meg.

Részvétel 
Kilencből négyen mentek el szavazni, öten távolmaradtak
A 171 ezer szavazásra jogosult polgárból 77 ezer vett részt a választásokon (45%). Az érvénytelen szavazatok száma nem érte el a háromezret (3,6%).

További kimutatások

Küszöb
A közgyűlésbe jutáshoz szükséges szavazatszám az önálló listáknál , a közös listák esetében pedig  volt (az érvényes szavazatok 5, ill. 10%-a).

Eredmény 
A Fidesz-KDNP nagy fölénnyel nyerte meg a választásokat, több mint kétszer annyi szavazatot  (48%) összegyűjtve, mint a második helyen végző MSZP (22%). A Jobbik ettől csak kissé elmaradva futott be a harmadik helyre (19%).

Az LMP (4,0%), a DK (3,1%), a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete (2,9%) és az Együtt (1,1%) nem érte el a közgyűlésbe jutáshoz szükséges 5%-os küszöböt.

Az új közgyűlés 
A húszfős testületbe a FIDESZ-KDNP 11, az MSZP öt és a Jobbik négy képviselője jutott be. A FIDESZ-KDNP-nek egyedül abszolút többsége lett a közgyűlésben.

Az új közgyűlés alakuló ülésén, november 21-én Kakas Bélát, a FIDESZ-KDNP listavezetőjét választotta meg elnökének (17 igen és 3 érvénytelen szavazattal). Alelnökké választották Ádók Jánost, Magyar Annát és Kovács Beátát (előbbi kettő a FIDESZ-KDNP képviselője, utóbbi nem tagja a közgyűlésnek – 20, 17 és 20 támogató szavazattal).

A közgyűlésben három képviselőcsoportot jött létre: FIDESZ-KDNP (11 tag), MSZP (5 tag), Jobbik (4 tag).

Jegyzetek

További információk 
 Csongrád megye közgyűlése  (elérés: 2015. jún. 18.)
 A Csongrád megyei Területi Választási Bizottság határozatai  (elérés: 2015. júl. 2.)
 Tájékoztató cikk a megyei közgyűlések választási rendszerének megváltozásáról – Träger Anikó: "Megváltozott feladatok, megváltozott választókerületek – a megyei közgyűlések", Ars Boni, 2014. szept. 20. (elérés: 2015. jún. 18.)

Kapcsolódó szócikkek 
 Helyi önkormányzati választások
 2014-es magyarországi önkormányzati választás

Csongrád
Csongrád-Csanád megye politikai élete
Csongrád
Megyei
Aes megyei közgyűlési választásokat októberén bonyolították le , az általános önkormányzati választások részeként . Csongrád megyében a szavazásra jogosultak kevesebb mint fele, ezer ember ment el szavazni . A szavazók hét lista jelöltjei közül választhattak . A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – tizenegy képviselőjük a többséget jelentette a húszfős közgyűlésben . Második lett az MSZP , harmadik a Jobbik . Az LMP , a DK , a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete és az Együtt nem jutott be a közgyűlésbe . A közgyűlés új elnöke Kakas Béla , a Fidesz-KDNP listavezetője lett . A választás rendszere A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg . A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat . A választás rendszerének alapját aben elfogadott módosítások jelentették . A közgyűlési választásokon csak a községek , nagyközségek és városok polgárai vehettek részt . Mivel a megyei jogú városok nem tartoztak a megye joghatósága alá , így polgáraik nem is szavazhattak a megye önkormányzatának összetételéről . A választók egy választókerületbe tartoztak , ahol listákra szavazhattak . A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok-át – közös lista esetén15%-át – elérő szervezetek között . Aes választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe : egyrészt a képviselőket öt évre választották ( a korábbi négy helyett ) , másrészt az ajánlások számát5%-ra mérsékelték ( a korábbi-ról ) . Választókerület Csongrád megyében a közgyűlés létszámafő volt . A szabályok szerint a megyei közgyűlés létszáma a megye egészének lakosságszámához igazodott – függetlenül attól , hogy Hódmezővásárhely és Szeged polgárai nem szavazhattak a Csongrád megyei önkormányzat összetételéről . Ebben az évben a megyénekezer lakója volt . A közgyűlést a megyeközségének , nyolc nagyközségének és nyolc városának polgárai választhatták meg . A választásra jogosult polgárok számaezer volt . A polgárok fele ötezer fősnél kisebb településeken élt , míg egyharmaduk tízezer fősnél nagyobb városokban lakott . A legkevesebb polgár a déli határ mellett fekvő Kövegy községben lakottpolgár ) , a legtöbb pedig Szentes városában élt ( polgár ) . Jelöltállítás Hét listán összesenjelölt szállt versenybe a kioszthatóképviselői helyért . Listák Az előző közgyűlés pártjai közül a FIDESZ és a KDNP közös listát , míg az MSZP , illetve a Jobbik önálló listát állított . Új indulóként állt rajtvonalhoz az LMP , az Együtt , a DK és a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete . Utóbbi volt az egyetlen országgyűlési képviselettel nem bíró szervezet . ( A Munkáspárt is próbálkozott a listaállítással , de elegendő ajánlás híján a választási szervek elutasították a nyilvántartásba vételt . ) Önálló lista állításához közös lista állításáhozválasztópolgár ajánlásának összegyűjtésére volt szükség . ( A választásra jogosultak5 , ill.-a – utóbbi esetben minimumfő . ) A legkevesebb jelöltje az LMP-nek voltfő ) . Hasonlóan kevés jelölttel vágott neki a választásoknak a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete és az Együttfő ) . A többi párt viszont igen bő listát állított : az MSZP a Jobbik és a DK míg a FIDESZ-KDNPnevet tüntetett föl a listáján . Jelöltek ( A szavazócédulán a listák az első öt helyezettje szerepelt . ) A szavazás menete A választásokat októberén , vasárnap bonyolították le . Baks községben választási visszalélések miatt új választást rendeltek el . Erre novemberén került sor , így az eredmények összesítése is csak ezt követően történt meg . Részvétel Kilencből négyen mentek el szavazni , öten távolmaradtak Aezer szavazásra jogosult polgárbólezer vett részt a választásokon ( 45 % ) . Az érvénytelen szavazatok száma nem érte el a háromezret ( 3,6 % ) . További kimutatások Küszöb A közgyűlésbe jutáshoz szükséges szavazatszám az önálló listáknál , a közös listák esetében pedig volt ( az érvényes szavazatok ill.-a ) . Eredmény A Fidesz-KDNP nagy fölénnyel nyerte meg a választásokat , több mint kétszer annyi szavazatot ) összegyűjtve , mint a második helyen végző MSZP ) . A Jobbik ettől csak kissé elmaradva futott be a harmadik helyre ) . Az LMP0 % ) , a DK1 % ) , a Nagycsaládosok Ruzsai Egyesülete9 % ) és az Együtt1 % ) nem érte el a közgyűlésbe jutáshoz szükséges-os küszöböt . Az új közgyűlés A húszfős testületbe a FIDESZ-KDNP az MSZP öt és a Jobbik négy képviselője jutott be . A FIDESZ-KDNP-nek egyedül abszolút többsége lett a közgyűlésben . Az új közgyűlés alakuló ülésén , novemberén Kakas Bélát , a FIDESZ-KDNP listavezetőjét választotta meg elnökénekigen ésérvénytelen szavazattal ) . Alelnökké választották Ádók Jánost , Magyar Annát és Kovács Beátát ( előbbi kettő a FIDESZ-KDNP képviselője , utóbbi nem tagja a közgyűlésnek –éstámogató szavazattal ) . A közgyűlésben három képviselőcsoportot jött létre : FIDESZ-KDNPtag ) , MSZPtag ) , Jobbiktag ) . Jegyzetek További információk Csongrád megye közgyűlése ( elérés : jún . ) A Csongrád megyei Területi Választási Bizottság határozatai ( elérés : júl . ) Tájékoztató cikk a megyei közgyűlések választási rendszerének megváltozásáról – Träger Anikó : " Megváltozott feladatok , megváltozott választókerületek – a megyei közgyűlések " , Ars Boni , szept. ( elérés : jún . ) Kapcsolódó szócikkek Helyi önkormányzati választások es magyarországi önkormányzati választás Csongrád Csongrád-Csanád megye politikai élete Csongrád Megyei