Buj (település, Oroszország)
Buj () város Oroszország Kosztromai területén, a Buji járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Kosztromától 103 km-re északkeletre, a Kosztroma folyó partján, a Vjoksza mellékfolyó torkolatánál fekszik. Vasúti csomópont a transzszibériai vasútvonal északi ágán. Itt csatlakozik a transzszibériai vasútvonalhoz a Szentpétervár–Vologda–Buj vasútvonal.

Története 
1536-ban erődítményként alapították a kazanyi tatárok elleni védekezésül. Forgalmas kereskedelmi útvonalak találkozásánál jött létre. Az akkor még hajózható Vjoksza Galics várossal, a Kosztroma folyó pedig a Volgával teremtett vízi úton kapcsolatot. A 17. század elején, a zűrzavaros időkben lengyel csapatok pusztították. Előbb 1778-ban (1796-ig), majd 1802-ben ismét város és ujezd székhelye lett a Kosztromai kormányzóságban. Lakói főként zöldségtermesztéssel és faúsztatással foglalkoztak.

Erődje a 18. század második felére elvesztette védelmi szerepét. Helyén az 1781-ben készült városrendezési tervnek megfelelően új városközpont épült. A város életét meghatározó változást hozott a 20. század elején épített ún. Északi Vasútvonal megnyitása (1906 végén), ami hatással volt más ágazatok, kezdetben inkább csak a fafeldolgozó ipar megjelenésére is.

Gazdaság 
A szovjet korszakban a vasút és a kiszolgáló létesítmények szerepe megnőtt. Emellett vegyipari és fafeldolgozó vállalatok, textil- és élelmiszeripari üzemek alakultak. 

Napjainkban a vasút mellett jelentősek vegyipari vállalatai: tisztítószerek, tűzoltóporok és -habok, fémfelületek kezelésére használt anyagok gyártása (Ekohim) és műtrágyagyára. Egyik korábbi nagy fafeldolgozó társasága (Bujleszprom) 2007-ben felszámolással megszűnt. Buj közelében régóta tervezik egy nagy kapacitású atomreaktor építését. Újabb elképzelések szerint a létesítmény a várostól kb. 5 km-re, a Kosztroma folyó partján épülne fel.

2008-ban a városban műjégpálya, 2010-ben 2 km hosszú, világítással ellátott sípálya nyílt.

Jegyzetek

Források 

A Kosztromai terület települései
Buj ( ) város Oroszország Kosztromai területén , a Buji járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Kosztromátólkm-re északkeletre , a Kosztroma folyó partján , a Vjoksza mellékfolyó torkolatánál fekszik . Vasúti csomópont a transzszibériai vasútvonal északi ágán . Itt csatlakozik a transzszibériai vasútvonalhoz a Szentpétervár–Vologda–Buj vasútvonal . Története 1536-ban erődítményként alapították a kazanyi tatárok elleni védekezésül . Forgalmas kereskedelmi útvonalak találkozásánál jött létre . Az akkor még hajózható Vjoksza Galics várossal , a Kosztroma folyó pedig a Volgával teremtett vízi úton kapcsolatot . A század elején , a zűrzavaros időkben lengyel csapatok pusztították . Előbbbanig ) , majdben ismét város és ujezd székhelye lett a Kosztromai kormányzóságban . Lakói főként zöldségtermesztéssel és faúsztatással foglalkoztak . Erődje a század második felére elvesztette védelmi szerepét . Helyén azben készült városrendezési tervnek megfelelően új városközpont épült . A város életét meghatározó változást hozott a század elején épített ún . Északi Vasútvonal megnyitásavégén ) , ami hatással volt más ágazatok , kezdetben inkább csak a fafeldolgozó ipar megjelenésére is . Gazdaság A szovjet korszakban a vasút és a kiszolgáló létesítmények szerepe megnőtt . Emellett vegyipari és fafeldolgozó vállalatok , textil- és élelmiszeripari üzemek alakultak . Napjainkban a vasút mellett jelentősek vegyipari vállalatai : tisztítószerek , tűzoltóporok és -habok , fémfelületek kezelésére használt anyagok gyártása ( Ekohim ) és műtrágyagyára . Egyik korábbi nagy fafeldolgozó társasága ( Bujleszprom) ben felszámolással megszűnt . Buj közelében régóta tervezik egy nagy kapacitású atomreaktor építését . Újabb elképzelések szerint a létesítmény a várostól kb.km -re , a Kosztroma folyó partján épülne fel . 2008-ban a városban műjégpálya, benkm hosszú , világítással ellátott sípálya nyílt . Jegyzetek Források A Kosztromai terület települései