Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet
A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet (migrációs válsághelyzet) fogalmát Magyarországon a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 2015. évi módosítása vezette be.

A törvényjavaslat indokolása szerint:„A külföldiek tömeges bevándorlására adott kormányzati válasz a hatályos magyar jogi környezetben nem – vagy csak jelentős késedelemmel – adható meg. Ezért indokolt a „tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet” fogalmának bevezetése, amely bizonyos jogszabályi rendelkezések módosítását teszi szükségessé. A válsághelyzetet az érintett megyei (fővárosi) rendőr-főkapitány és a menekültügyi hatóság vezetőjének kezdeményezésére, a miniszter javaslatára a Kormány rendeletben rendelheti el. A válsághelyzet elrendelése a jogrendszer általános szabályaitól való eltérést vonja maga után.“

A válsághelyzet kihirdetésére első alkalommal 2015 szeptemberében került sor, ekkor még csak Magyarország néhány megyéjére vonatkozóan. 2016 márciusában már az ország egész területére érvényesen, hat hónap időtartamra, amit utána az érvényesség lejárta előtt újabb és újabb hat hónappal meghosszabbítanak, annak ellenére, hogy a válsághelyzet további fenntartásának semmilyen a törvényben előírt feltétele nem áll fenn.

Fogalma 
Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetnek minősül
ha a Magyarországra érkező elismerést kérők száma
 egy hónap átlagában a napi 500 főt, vagy
 két egymást követő hét átlagában a napi 750 főt, vagy
 egy hét átlagában a napi 800 főt meghaladja,
 ha a Magyarországon a tranzitzónában tartózkodók száma – a külföldiek ellátásában közreműködő személyeket nem számítva –
 egy hónap átlagában a napi 1000 főt, vagy
 két egymást követő hét átlagában a napi 1500 főt, vagy
 egy hét átlagában a napi 2000 főt meghaladja.
 ezeken kívül pedig bármely olyan migrációs helyzettel összefüggő körülmény kialakulása, amely valamely település közbiztonságát közvetlenül veszélyezteti.

A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet az országos rendőrfőkapitány és a menekültügyi hatóság vezetője kezdeményezésére, a miniszter javaslatára a kormány rendeletben rendelheti el. Az egészségügyi államigazgatási szerv haladéktalanul megvizsgálja, hogy a járványügyi intézkedések elrendelésének jogszabályban meghatározott feltételei fennállnak-e.

Alkalmazható intézkedések 

Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet esetén:
 A Kormány rendeletben meghatározhatja a területfelhasználás és beépítés feltételeit.
 Beépítésre nem szánt területen nemzetbiztonsági célból megengedett új építményt építeni, meglévő építményt átalakítani, bővíteni, rendeltetését vagy használati módját megváltoztatni.
 Építés alatt álló tilalom alatt álló területeken szabad nemzetbiztonsági célú építkezéseket végezni
 Az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonosi joggyakorlásában vagy vagyonkezelésében, továbbá a többségi állami tulajdonban vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok tulajdonában vagy használatában álló ingó és ingatlan vagyontárgyak legfeljebb hat hónap időtartamra igénybe vehetők, amennyiben az igénybevevő szerv a válsághelyzet kezeléséhez szükséges intézkedést saját erőforrásai terhére csak aránytalanul nagy ráfordítással vagy késedelmesen tudná végrehajtani.
 A miniszter a többségi állami tulajdonban vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok számára a tevékenységi körükbe tartozó szolgáltatások nyújtására szerződéskötési kötelezettséget írhat elő.
 A bevándorlók elhelyezésére és fogvatartására szolgáló létesítmények építésével, telepítésével és üzemeltetésével összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokat nem kell lefolytatni.

A rendőrség és a honvédség alkalmazása 
A 2015. szeptember 21-én elfogadott 2015. évi CXLII. törvény szerint tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben a rendőrség
útvonalat, közterületet a forgalom elől elzárhat, a forgalmat korlátozhatja,
nyilvános és közforgalmú intézmények működését korlátozhatja,
magánlakásba – külön írásos utasítás birtokában – ellenőrzés, a helyszín megfigyelése és biztosítása céljából beléphet, és ott tartózkodhat,
területet, épületet lezárhat, és megakadályozhatja, hogy oda bárki belépjen vagy onnan távozzék, illetve az ott tartózkodókat távozásra kötelezheti.
A honvédség fegyverhasználati joggal közreműködik 
az államhatár őrzésében,
az államhatár rendjét közvetlenül veszélyeztető konfliktushelyzet és a tömeges méretű migráció kezeléséhez szükséges intézkedések végrehajtásában,
valamint az államhatár rendje ellen irányuló erőszakos cselekmények elhárításában.

Kihirdetése 

2015. szeptember 15-én a kormány Bács-Kiskun és Csongrád megyére kihirdette a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet, melyet három nap múlva Baranya, Somogy, Zala és Vas megyére is kiterjesztett.

Miután 2016. március 9-én 0 órától Szlovénia, Horvátország és Szerbia szigorított az illegális bevándorlók beengedésének szabályain, a magyar kormány az egész ország területére érvényes válsághelyzetet hirdetett ki (41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet) a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 80/A. § (1) bekezdés c) pontjára hivatkozva („migrációs helyzettel összefüggő körülmény kialakulása, amely valamely település közbiztonságát közvetlenül veszélyezteti”). Pintér Sándor belügyminiszter a döntést azzal indokolta, hogy a balkáni intézkedések „nem tudni, pontosan milyen reakciókat vált ki a migránsokból”. Az ellenzéki pártok szerint a válsághelyzet kihirdetésének törvényi feltételei nem állnak fenn.

Meghosszabbításai 
2016. szeptember 5-én a kormány 2017. március 8-ig meghosszabbította az egész ország területére érvényes válsághelyzetet.

2017. augusztus 30-án kormány úgy döntött, a válsághelyzetet 2018. március 7-ig meghosszabbítja. Kovács Zoltán kormányszóvivő úgy nyilatkozott, hogy „a tömeges bevándorlás következtében nőtt Európában a terrorveszély, ezért a magyar emberek biztonsága érdekében továbbra is szükség van a határok szigorú ellenőrzésére.” A kormánynak a terrorveszély növekedéséről szóló véleményét viszont nem igazolta semmivel. A Magyar Helsinki Bizottság véleménye szerint a rendkívüli válsághelyzet további fenntartásának semmilyen, a törvényben előírt feltétele nem áll fenn.

2018. február 16-án a kormány a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet további 6 hónappal, 2018. szeptember 7-ig meghosszabbította. A döntést kihirdető kormányrendeletben nincs indoklás.
A rendkívüli válsághelyzet további fenntartásának azonban semmilyen, a törvényben előírt feltétele nem áll fenn, hiszen az egy napra előírt minimális menekültszám negyedév alatt sem teljesül (lásd a táblázatot).

Szeptember elején a lejárat előtt néhány nappal ismét meghosszabbították, pedig 2018 első négy hónapjában 342-en folyamodtak menedékért, és a rendőrség statisztikája szerint 2018. augusztusban 13 migránst fogtak el az ország területén.

2019 tavaszán a kormány további fél évvel hosszabbította meg a válsághelyzetet, szeptember 7-ig.

A következő féléves hosszabbításról a 217/2019. (IX. 5.) Korm. rendelet intézkedett.

2020. márciusában a kormány a válsághelyzet hatályát 2020. március 6-tól 2020. szeptember 7-ig meghosszabbította.

2020. augusztus 30-án a kormány a válsághelyzet hatályát 2020. szeptember 7-től 2021. március 7-ig indoklás nélkül meghosszabbította. A válsághelyzet fenntartásának egyébként semmilyen, a törvényben meghatározott feltétele nem áll fenn.

2021. február 27-én a kormány a válsághelyzet hatályát 2021. március 7-től 2021. szeptember 7-ig indoklás nélkül meghosszabbította.

2021. szeptember 3-án a kormány a válsághelyzet hatályát 2021. szeptember 6-tól 2022. március 7-ig indoklás nélkül meghosszabbította. 

2022. március 3-án a kormány a válsághelyzet hatályát 2022. március 6-tól 2022. szeptember 7-ig indoklás nélkül meghosszabbította.

2022. szeptember 6-án a kormány a válsághelyzet hatályát 2022. szeptember 7-től 2023. március 7-ig indoklás nélkül meghosszabbította.

Kritikák 
Léderer András, a Magyar Helsinki Bizottság menekültügyi koordinátora közérdekű adatigénylésére az ORFK és a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal azt válaszolta, hogy a válsághelyzet elrendelésére vonatkozó kérelmük indokai 10 évig titkosak. A Helsinki Bizottság álláspontja szerint „Ez az egész titkolózás önmagában is rendkívül súlyos kérdéseket vet fel a jogállami működéssel kapcsolatban. A kormány szeretne felhatalmazást kapni arra, hogy lényegében bemondásra 60 napra teljhatalmat kapjon, miközben alkotmányos alapjogokat függesztene fel. Az ezzel kapcsolatos súlyos aggályokra a kormány eddig rendre sértődötten kikérte magának a feltételezést is, hogy valós terrorveszély nélkül vezetne be ilyen különleges állapotot. Ehhez képest azt látjuk, hogy ez ennél jóval visszafogottabb jogkorlátozásra lehetőséget adó tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel kapcsolatban sem hajlandó magyarázatot adni. Mindannyiunk érdeke, hogy a jogkorlátozásokat kizárólag alapos indokkal, a szükséges mértékben és a szükséges ideig lehessen fenntartani.“ 

A jogszabály kritikusai szerint a válsághelyzetben alkalmazott eljárások nemzetközi egyezményeket és uniós irányelveket sérthetnek. A válsághelyzetben például nem alkalmazhatók a kiskorúakat védő speciális eljárási szabályok. Nincs előírva, hogy a perrel kapcsolatos fontosabb iratokat (pl. a vádiratot és az ítéletet) le kelljen fordítani a vádlott anyanyelvére (2010/64/EU irányelv). A Helsinki Bizottság képviselője szerint a „biztonságos származási és harmadik ország” meghatározása is ellentmond több uniós és ENSZ-iránymutatásnak és a valóságban létező viszonyoknak.

Jegyzetek

Források 
 2015. évi CXL. törvény egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról, 31. § – Magyar Közlöny, 2015. évi 124. szám, 2015. szeptember 7.
 Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel foglalkozó jogszabályok – net.jogtar.hu
 
21/2018. (II. 16.) Korm. rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet módosításáról
 
20/2019. (II. 22.) Korm. rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet módosításáról
217/2019. (IX. 5.) Korm. rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet módosításáról
32/2020. (III. 5.) Korm. rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet módosításáról 
509/2021. (IX. 3.) Korm. rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet módosításáról 
70/2022. (III. 2.) Korm. rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 41/2016. (III. 9.) Korm. rendelet módosításáról 

Magyarországra érkezett menedékkérők és a nemzetközi védelemben részesülők száma 2016 és 2020 szeptembere között

További információk 
 Study on the Feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection.  – Ec.europa.eu 
 Mészáros Gábor: Egy „menekültcsomag” veszélyei – Mit is jelent valójában a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet?  – Fundamentum, 2015/2–3. szám, 107–119. o.

Magyar jog
2015
Migráció
A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet ( migrációs válsághelyzet ) fogalmát Magyarországon a menedékjogról szóló évi LXXX. törvény évi módosítása vezette be . A törvényjavaslat indokolása szerint : „ A külföldiek tömeges bevándorlására adott kormányzati válasz a hatályos magyar jogi környezetben nem – vagy csak jelentős késedelemmel – adható meg . Ezért indokolt a „ tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet” fogalmának bevezetése , amely bizonyos jogszabályi rendelkezések módosítását teszi szükségessé . A válsághelyzetet az érintett megyei ( fővárosi ) rendőr-főkapitány és a menekültügyi hatóság vezetőjének kezdeményezésére , a miniszter javaslatára a Kormány rendeletben rendelheti el . A válsághelyzet elrendelése a jogrendszer általános szabályaitól való eltérést vonja maga után.“ A válsághelyzet kihirdetésére első alkalommalszeptemberében került sor , ekkor még csak Magyarország néhány megyéjére vonatkozóan.márciusában már az ország egész területére érvényesen , hat hónap időtartamra , amit utána az érvényesség lejárta előtt újabb és újabb hat hónappal meghosszabbítanak , annak ellenére , hogy a válsághelyzet további fenntartásának semmilyen a törvényben előírt feltétele nem áll fenn . Fogalma Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetnek minősül ha a Magyarországra érkező elismerést kérők száma egy hónap átlagában a napifőt , vagy két egymást követő hét átlagában a napifőt , vagy egy hét átlagában a napifőt meghaladja , ha a Magyarországon a tranzitzónában tartózkodók száma – a külföldiek ellátásában közreműködő személyeket nem számítva – egy hónap átlagában a napifőt , vagy két egymást követő hét átlagában a napifőt , vagy egy hét átlagában a napifőt meghaladja. ezeken kívül pedig bármely olyan migrációs helyzettel összefüggő körülmény kialakulása , amely valamely település közbiztonságát közvetlenül veszélyezteti . A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet az országos rendőrfőkapitány és a menekültügyi hatóság vezetője kezdeményezésére , a miniszter javaslatára a kormány rendeletben rendelheti el . Az egészségügyi államigazgatási szerv haladéktalanul megvizsgálja , hogy a járványügyi intézkedések elrendelésének jogszabályban meghatározott feltételei fennállnak-e . Alkalmazható intézkedések Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet esetén : A Kormány rendeletben meghatározhatja a területfelhasználás és beépítés feltételeit . Beépítésre nem szánt területen nemzetbiztonsági célból megengedett új építményt építeni , meglévő építményt átalakítani , bővíteni , rendeltetését vagy használati módját megváltoztatni . Építés alatt álló tilalom alatt álló területeken szabad nemzetbiztonsági célú építkezéseket végezni Az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonosi joggyakorlásában vagy vagyonkezelésében , továbbá a többségi állami tulajdonban vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok tulajdonában vagy használatában álló ingó és ingatlan vagyontárgyak legfeljebb hat hónap időtartamra igénybe vehetők , amennyiben az igénybevevő szerv a válsághelyzet kezeléséhez szükséges intézkedést saját erőforrásai terhére csak aránytalanul nagy ráfordítással vagy késedelmesen tudná végrehajtani . A miniszter a többségi állami tulajdonban vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok számára a tevékenységi körükbe tartozó szolgáltatások nyújtására szerződéskötési kötelezettséget írhat elő . A bevándorlók elhelyezésére és fogvatartására szolgáló létesítmények építésével , telepítésével és üzemeltetésével összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokat nem kell lefolytatni . A rendőrség és a honvédség alkalmazása A szeptemberén elfogadott évi CXLII. törvény szerint tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben a rendőrség útvonalat , közterületet a forgalom elől elzárhat , a forgalmat korlátozhatja , nyilvános és közforgalmú intézmények működését korlátozhatja , magánlakásba – külön írásos utasítás birtokában – ellenőrzés , a helyszín megfigyelése és biztosítása céljából beléphet , és ott tartózkodhat , területet , épületet lezárhat , és megakadályozhatja , hogy oda bárki belépjen vagy onnan távozzék , illetve az ott tartózkodókat távozásra kötelezheti . A honvédség fegyverhasználati joggal közreműködik az államhatár őrzésében , az államhatár rendjét közvetlenül veszélyeztető konfliktushelyzet és a tömeges méretű migráció kezeléséhez szükséges intézkedések végrehajtásában , valamint az államhatár rendje ellen irányuló erőszakos cselekmények elhárításában . Kihirdetése 2015. szeptemberén a kormány Bács-Kiskun és Csongrád megyére kihirdette a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet , melyet három nap múlva Baranya , Somogy , Zala és Vas megyére is kiterjesztett . Miután márciusénórától Szlovénia , Horvátország és Szerbia szigorított az illegális bevándorlók beengedésének szabályain , a magyar kormány az egész ország területére érvényes válsághelyzetet hirdetett ki2016 . ( III. ) Korm . rendelet ) a menedékjogról szóló évi LXXX. törvényA . § bekezdés c ) pontjára hivatkozva ( „ migrációs helyzettel összefüggő körülmény kialakulása , amely valamely település közbiztonságát közvetlenül veszélyezteti” ) . Pintér Sándor belügyminiszter a döntést azzal indokolta , hogy a balkáni intézkedések „ nem tudni , pontosan milyen reakciókat vált ki a migránsokból” . Az ellenzéki pártok szerint a válsághelyzet kihirdetésének törvényi feltételei nem állnak fenn . Meghosszabbításai 2016. szeptemberén a kormány márciusig meghosszabbította az egész ország területére érvényes válsághelyzetet . 2017. augusztusán kormány úgy döntött , a válsághelyzetet márciusig meghosszabbítja . Kovács Zoltán kormányszóvivő úgy nyilatkozott , hogy „ a tömeges bevándorlás következtében nőtt Európában a terrorveszély , ezért a magyar emberek biztonsága érdekében továbbra is szükség van a határok szigorú ellenőrzésére.” A kormánynak a terrorveszély növekedéséről szóló véleményét viszont nem igazolta semmivel . A Magyar Helsinki Bizottság véleménye szerint a rendkívüli válsághelyzet további fenntartásának semmilyen , a törvényben előírt feltétele nem áll fenn . 2018. februárán a kormány a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet továbbihónappal , szeptemberig meghosszabbította . A döntést kihirdető kormányrendeletben nincs indoklás . A rendkívüli válsághelyzet további fenntartásának azonban semmilyen , a törvényben előírt feltétele nem áll fenn , hiszen az egy napra előírt minimális menekültszám negyedév alatt sem teljesül ( lásd a táblázatot ) . Szeptember elején a lejárat előtt néhány nappal ismét meghosszabbították , pedigelső négy hónapjábanen folyamodtak menedékért , és a rendőrség statisztikája szerint augusztusbanmigránst fogtak el az ország területén . 2019 tavaszán a kormány további fél évvel hosszabbította meg a válsághelyzetet , szeptemberig . A következő féléves hosszabbításról a2019. ( IX . ) Korm . rendelet intézkedett . 2020. márciusában a kormány a válsághelyzet hatályát márciustól szeptemberig meghosszabbította . 2020. augusztusán a kormány a válsághelyzet hatályát szeptembertől márciusig indoklás nélkül meghosszabbította . A válsághelyzet fenntartásának egyébként semmilyen , a törvényben meghatározott feltétele nem áll fenn . 2021. februárén a kormány a válsághelyzet hatályát márciustől szeptemberig indoklás nélkül meghosszabbította . 2021. szeptemberán a kormány a válsághelyzet hatályát szeptembertól márciusig indoklás nélkül meghosszabbította . 2022. márciusán a kormány a válsághelyzet hatályát márciustól szeptemberig indoklás nélkül meghosszabbította . 2022. szeptemberán a kormány a válsághelyzet hatályát szeptembertől márciusig indoklás nélkül meghosszabbította . Kritikák Léderer András , a Magyar Helsinki Bizottság menekültügyi koordinátora közérdekű adatigénylésére az ORFK és a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal azt válaszolta , hogy a válsághelyzet elrendelésére vonatkozó kérelmük indokaiévig titkosak . A Helsinki Bizottság álláspontja szerint „ Ez az egész titkolózás önmagában is rendkívül súlyos kérdéseket vet fel a jogállami működéssel kapcsolatban . A kormány szeretne felhatalmazást kapni arra , hogy lényegében bemondásranapra teljhatalmat kapjon , miközben alkotmányos alapjogokat függesztene fel . Az ezzel kapcsolatos súlyos aggályokra a kormány eddig rendre sértődötten kikérte magának a feltételezést is , hogy valós terrorveszély nélkül vezetne be ilyen különleges állapotot . Ehhez képest azt látjuk , hogy ez ennél jóval visszafogottabb jogkorlátozásra lehetőséget adó tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel kapcsolatban sem hajlandó magyarázatot adni . Mindannyiunk érdeke , hogy a jogkorlátozásokat kizárólag alapos indokkal , a szükséges mértékben és a szükséges ideig lehessen fenntartani.“ A jogszabály kritikusai szerint a válsághelyzetben alkalmazott eljárások nemzetközi egyezményeket és uniós irányelveket sérthetnek . A válsághelyzetben például nem alkalmazhatók a kiskorúakat védő speciális eljárási szabályok . Nincs előírva , hogy a perrel kapcsolatos fontosabb iratokat ( pl. a vádiratot és az ítéletet ) le kelljen fordítani a vádlott anyanyelvére64/EU irányelv ) . A Helsinki Bizottság képviselője szerint a „ biztonságos származási és harmadik ország” meghatározása is ellentmond több uniós és ENSZ-iránymutatásnak és a valóságban létező viszonyoknak . Jegyzetek Források évi CXL. törvény egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról , § – Magyar Közlöny , évi szám , szeptember Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel foglalkozó jogszabályok – net.jogtar.hu 21/2018. ( II. ) Korm . rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről , valamint a válsághelyzet elrendelésével , fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló2016 . ( III. ) Korm . rendelet módosításáról 20/2019. ( II. ) Korm . rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről , valamint a válsághelyzet elrendelésével , fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló2016 . ( III. ) Korm . rendelet módosításáról 217/2019. ( IX . ) Korm . rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről , valamint a válsághelyzet elrendelésével , fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló2016 . ( III. ) Korm . rendelet módosításáról 32/2020. ( III. ) Korm . rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről , valamint a válsághelyzet elrendelésével , fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló2016 . ( III. ) Korm . rendelet módosításáról 509/2021. ( IX . ) Korm . rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről , valamint a válsághelyzet elrendelésével , fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló2016 . ( III. ) Korm . rendelet módosításáról 70/2022 . ( III. ) Korm . rendelet A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről , valamint a válsághelyzet elrendelésével , fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló2016 . ( III. ) Korm . rendelet módosításáról Magyarországra érkezett menedékkérők és a nemzetközi védelemben részesülők számaésszeptembere között További információk Study on the Feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection. – Ec.europa.eu Mészáros Gábor : Egy „ menekültcsomag” veszélyei – Mit is jelent valójában a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet ? – Fundamentum,2–3. szám, 119. o . Magyar jog 2015 Migráció