Ralung kolostor
A Ralung kolostor (wylie: ra lung dgon), a tibeti buddhizmus drukpa vonal hagyományos székhelye a Karo-hágótól délre, Tibet nyugati részén, az Cang régióban. A kolsotort 1180-ban alapította Csangpa Gyare, az 1. gyalvang drukpa, Lingdzse Repa egyik tanítványa, aki a drukpa vonal alapítója volt. A drukpa iskola ma is jelentősnek számít és sok hívet számlál Tibet déli, északi és keleti részén, valamint Bhutánban, ahol valójában az ország neve a 17. század óta hivatalosan Dru Ü, azaz a drukpa vonal országa. Egy magyarázat szerint a kolostor a nevét onnan kapta, hogy a körülötte lévő hegyek olyanok, mintha a lótusz szirmai szívet formáznának. Egy másik magyarázat szerint a ra, kecske és a lung jóslat szavakból tevődik össze, tehát a kolostor nevének jelentése kecske jóslat, ugyanis állítólag egy kecske jósolta meg, hogy hol építik majd meg a kolostort.

Fekvése

A kolostor a mai Tibeti Autonóm Terület Gyance megyéjében néhány kilométerre a Nakarce és Lungmar településeket összekötő úttól, a bhutáni Gasza körzettől közvetlenül északra. Korábban kereskedelmi útvonal futott a Himalája magas Jakla-hágóján keresztül, amelyen keresztül délre is eljuthatott a Ralung hatása. A kolostort 6-7 ezer méter magas gleccserek veszik körül és a kezdetektől fogva a helyszínt hagyományosan szerencsésnek tartják.

Története
Bhután alapítója, az 1. gyabdrung rinpocse, Ngavang Namgyal, a Ralung kolostor 18. apátja volt. Miután 1616-ban elszökött Tibetből, egyesítette a bhutáni háborús törzseket, akikkel sikeresen felvették a harcot Tibet ellen, megerősödött a nemzeti öntudat és végül megalapították azt a kettős kormányzási rendszert, amely a mai napig fennmaradt ugyan, ám a formája megváltozott, és ma úgy nevezik, hogy Bhután királyi kormánya.

A penden drukpa vonal
Cangpa Gyare (gtsang pa rgya ras ye shes rdo rje, 1161-1211)
Dharma Szengge Sanggyé Wönré (dhar ma seng ge sangs rgyas dbon ras)
Csönnu Szengge (gzhon nu seng ge, 1200-1266)
Nyima Szengge (nyi ma seng ge, 1251-1287)
Pökjapa Szengge Rincsen (spos skya pa seng ge rin chen) (1258- 1313)
Szengge Gyelpo (seng ge rgyal po, 1289-1326)
Dzsamjang Künga Szengge ('jam dbyangs kun dga' seng ge, 1289-1326)
Lodrö Szengge (blo gros seng ge, 1345-1390) -
Serap Szengge (shes rab seng ge, 1371-1392)
Jese Rincsen (ye shes rin chen)
Namkha Pelzang (nam mkha' dpal bzang, 1398-1425)
Serap Zangpo (shes rab bzang po) (1400-1425)
Künga Pendzsor (kun dga' dpal 'byor, 1428–1476) – 2. drukcsen
Ngavang Csögyel (ngag dbang chos rgyal, 1465-1540)
Ngak gi Vangcsuk Drakpa Gyelcen (ngag gi dbang phyug grags pa rgyal mtshan, 1517-1554)
Mipam Csögyel (mi pham chos rgyal, 1543-1604)
Mipam Tenpe Nyima (mi pham bstan pa'i nyi ma, 1567-1619)
Ngavang Namgyal (zhabs drung ngag dbang rnam rgyal, 1594-1651)

Galéria

Jegyzetek

Források
 Dorje, Gyurme; (1999). Footprint Tibet Handbook with Bhutan (2nd Ed.) Footprint Handbooks. .  p. 253.

További információk
 Ralung Monastery
  rwa lung  TBRC G44
 Ralung

Tibeti buddhista kolostorok
Kagyü
A Ralung kolostor ( wylie : ra lung dgon ) , a tibeti buddhizmus drukpa vonal hagyományos székhelye a Karo-hágótól délre , Tibet nyugati részén , az Cang régióban . A kolsotortban alapította Csangpa Gyare , az gyalvang drukpa , Lingdzse Repa egyik tanítványa , aki a drukpa vonal alapítója volt . A drukpa iskola ma is jelentősnek számít és sok hívet számlál Tibet déli , északi és keleti részén , valamint Bhutánban , ahol valójában az ország neve a század óta hivatalosan Dru Ü , azaz a drukpa vonal országa . Egy magyarázat szerint a kolostor a nevét onnan kapta , hogy a körülötte lévő hegyek olyanok , mintha a lótusz szirmai szívet formáznának . Egy másik magyarázat szerint a ra , kecske és a lung jóslat szavakból tevődik össze , tehát a kolostor nevének jelentése kecske jóslat , ugyanis állítólag egy kecske jósolta meg , hogy hol építik majd meg a kolostort . Fekvése A kolostor a mai Tibeti Autonóm Terület Gyance megyéjében néhány kilométerre a Nakarce és Lungmar településeket összekötő úttól , a bhutáni Gasza körzettől közvetlenül északra . Korábban kereskedelmi útvonal futott a Himalája magas Jakla-hágóján keresztül , amelyen keresztül délre is eljuthatott a Ralung hatása . A kolostortezer méter magas gleccserek veszik körül és a kezdetektől fogva a helyszínt hagyományosan szerencsésnek tartják . Története Bhután alapítója , az gyabdrung rinpocse , Ngavang Namgyal , a Ralung kolostor apátja volt . Miutánban elszökött Tibetből , egyesítette a bhutáni háborús törzseket , akikkel sikeresen felvették a harcot Tibet ellen , megerősödött a nemzeti öntudat és végül megalapították azt a kettős kormányzási rendszert , amely a mai napig fennmaradt ugyan , ám a formája megváltozott , és ma úgy nevezik , hogy Bhután királyi kormánya . A penden drukpa vonal Cangpa Gyare ( gtsang pa rgya ras ye shes rdo rje , Dharma Szengge Sanggyé Wönré ( dhar ma seng ge sangs rgyas dbon ras ) Csönnu Szengge ( gzhon nu seng ge , Nyima Szengge ( nyi ma seng ge , Pökjapa Szengge Rincsen ( spos skya pa seng ge rin chen ) Szengge Gyelpo ( seng ge rgyal po , Dzsamjang Künga Szengge ( 'jam dbyangs kun dga' seng ge , Lodrö Szengge ( blo gros seng ge,- Serap Szengge ( shes rab seng ge , Jese Rincsen ( ye shes rin chen ) Namkha Pelzang ( nam mkha' dpal bzang , Serap Zangpo ( shes rab bzang po ) Künga Pendzsor ( kun dga' dpal 'byor, 1476 ) – drukcsen Ngavang Csögyel ( ngag dbang chos rgyal , Ngak gi Vangcsuk Drakpa Gyelcen ( ngag gi dbang phyug grags pa rgyal mtshan , Mipam Csögyel ( mi pham chos rgyal , Mipam Tenpe Nyima ( mi pham bstan pa'i nyi ma , Ngavang Namgyal ( zhabs drung ngag dbang rnam rgyal , Galéria Jegyzetek Források Dorje , Gyurme ; Footprint Tibet Handbook with Bhutand Ed . ) Footprint Handbooks . \ . p. 253. További információk Ralung Monastery rwa lung TBRC G44 Ralung Tibeti buddhista kolostorok Kagyü