Szerdahelyi József
Szerdahelyi József (Hódmezővásárhely, 1804. március 9. – Pest, 1851. február 18.) magyar  színész, operaénekes (bariton), zeneszerző, operarendező. Szerdahelyi Kálmán apja.

Élete
Otthon tanulgatott, később tanulmányai folytatása végett Nagyváradra vitték. Itt ismerkedett meg a színészettel és ennek az ismeretségnek tulajdonítandó, hogy iskolái elvégzése után nem a biztos kenyeret adó hivatalnoki pályára lépett, amint azt szülei szerették volna, hanem beállott színésznek, ami pedig akkor a lenézéssel, megvetéssel és sokszor a koplalással volt egyjelentésű. Iskolai tanulmányait félbeszakítva 1821-ben Debrecenbe ment és ott Udvarhelyi Miklós színtársulatánál színész lett. Első szerepe Macskási Bálint volt Dugonics Macskási Julianna című színművében. A siker fölbátorította és mindvégig nagy kedvvel játszott kisebb drámai szerepeket, noha hajlamai a dalmű felé vonták. Nemsokára alkalma nyílt e hajlamát követhetni és a magyar dalmű egyik alapítója lett. Igen sokoldalú ember volt, s így belőle minden kitelt: mint drámai színész, énekes, zeneszerző, műfordító, színrealkalmazó, rendező, egyaránt fényesen megállotta helyét. Zenei tehetsége már tanulókorában feltűnt, a gitáron és fuvolán — kora divatos hangszerein — már ekkor kitűnően játszott. Korán kitűnt utánzóképessége is, főleg komikus alakok mímelésével. Mikor a színészekhez csatlakozott, eleinte csak a zenekarban jutott szerephez, később a színpadon is kezdték foglalkoztatni, majd a tagok ének- és zenetanítója és végül a Nemzeti Színházhoz kerülve az opera-előadások lelke lett.

Midőn 1824-ben Erdélyben Káli Nagy Lázár megalakította az első magyar dalszínésztársulatot, Szerdahelyi már mint tenor vagy bariton kezdett szerepelni; a Sevillai borbélyban mint Figaro oly nagy sikert aratott, hogy egyszerre a közönség kedvence lett. Közelismerés szerint Lablache után az első Figaro volt Európában. 1827-ben Kolozsvárt maga alakított dalműtársulatot és azzal vándorútra indult Magyarországra; októbertől Pesten is megfordult és ott a német színpadon is szerepelt. Olyan sikerrel lépett föl a Figaro szerepében, hogy a német igazgató mindent elkövetett szerződtetésére, azonban mindhiába. Társulata bukása után 1828-ban Nagyváradra ment; de mivel ott hasztalan várta Kolozsvárra visszahívását, Kassára szerződött és ott maradt 1835-ig; ekkor májusban társaival együtt ő is a budai társasághoz szegődött. A Figaro szerepen kívül még mint Dulcamara (Bájital) bírta a közönség osztatlan tetszését. Általában a víg dalművekben kitűnő volt. 1837-ben a Nemzeti Színház tagja lett. Különösen Raimund műveiben remekelt.

E színműveket, sok mással együtt, majdnem mind ő fordította, értvén és beszélvén németül, franciául és olaszul. E mellett a régibb dalműveket majdnem mind ő hozta színre. Első szerencsés librettofordítónk volt. 1838-ban már minden hangszeren játszott kisebb-nagyobb sikerrel és a zeneköltészet terén is kísérletet tett; igen sok magyar dallamot írt, még többet szerkesztett és hangszerelt. Mint zeneszerző kevés eredeti művel dicsekedhetik, de átírásaival mégis nagy befolyást gyakorolt a nemzeti zenére. 1839-ben szerkesztette és részben maga írta a Ludas Matyi zenéjét. 1842-ben a Nagyidai cigányokhoz és az Ördög naplójához írt kísérő zenét. 1843-ban az első magyar népszínműnek, Szigligeti Szökött katonájának zenéjét állította össze. 1844-ben Az ezred leánya c. operából színművet csinált és eredeti zenét írt ahhoz. 1847-ben a Csikóshoz, 1849-ben a Liliomfihoz, 1850-ben a Bányarém és Házassági három parancs c. darabokhoz írt zenét. Vidéki működése alatt alig volt darab, melyhez egy-két dalocskát ne írt volna. Utolsó műve négy kardal a Vid c. drámához. 1840-ben nagy sikerrel adták elő Tündérlak c. kétfelvonásos operáját, mely a Nemzeti Színház megnyitása óta a második eredeti opera volt, s amelynek értékes szerepe volt a megszületendő magyar opera útjának előkészítésében, a vígopera előfutáraként tartják számon. Ezenkívül több népdal, mint a Cserebogár, Mariskám, Hortobágyi pusztán, Rákosi dal az ő zongoraátiratában jelent meg. Egressy Béni dalait is rendszerint ő írta át zongorára.

Mint színész főleg groteszk, komikus, buffó-szerepkörökben volt kiváló, anélkül, hogy valaha is „aljas lett volna, vagy szinfalszaggatásra vetemedett volna." (Szász K.). A Szevillai borbély Figarója, a Bájital Dulcamarája, vagy a Fekete dominóbeli szerepében nemcsak mint énekes, de mint színész is kiváló volt. Mint ember kedélyes, nemesszívű, szeretetreméltó és elmés volt. 1851. február 18-án halt meg mellvízkór következtében. Korai elhunyta nagy veszteséget jelentett a magyar színművészetre.

Gyermekei közül kettő lépett a színészi pályára: Nelli, aki a vidék egyik legjelesebb énekesnője lett és Kálmán, a Nemzeti Színház tagja.

Főbb szerepei
Gioachino Rossini: A szevillai borbély - Figaro
Kisfaludy Károly: Kérők - Szélházi
Mozart: Don Giovanni - Leporello

Szerzeményei
 Szerdahelyi József - Szigligeti Ede: Kalapom szememre vágom (Meghallgatható)
 Gioacchino Rossini - Szerdahelyi József: Rágalom-ária
 Gioacchino Rossini - Szerdahelyi József: Figaró belépője
 Szerdahelyi József: Magosan repül a daru
 Szerdahelyi József, Füredi Mihály: A faluban a legárvább én vagyok
 Nádor Jóska, Bodrogi Zsigmond - Pető Csaba, Szerdahelyi József: Sepertem eleget
 Fráter Loránd - Szerdahelyi József: beszegődtem Tarnócára bojtárnak
 Fráter Loránd - Szerdahelyi József: Ég a kunyhó, ropog a nádI

További információ 
Bartalus István: Szerdahelyi József. Az ország tükre 1863. 301-302. old. Online

Jegyzetek

Források
 On-line elérés
Magyar Színházművészeti Lexikon
Magyar Színművészeti Lexikon (1929-1931, szerk. Schöpflin Aladár)
Szerdahelyi József
Gramofon Online
Múlt-kor
Szerdahelyi József - Budapest

Kapcsolódó szócikkek

Magyar színészek
Magyar operaénekesek
Baritonok
Magyar operarendezők
Magyar zeneszerzők
Magyar zenepedagógusok
Magyar műfordítók
Hódmezővásárhelyiek
1804-ben született személyek
1851-ben elhunyt személyek
Szerdahelyi József ( Hódmezővásárhely , március – Pest , február ) magyar színész , operaénekes ( bariton ) , zeneszerző , operarendező . Szerdahelyi Kálmán apja . Élete Otthon tanulgatott , később tanulmányai folytatása végett Nagyváradra vitték . Itt ismerkedett meg a színészettel és ennek az ismeretségnek tulajdonítandó , hogy iskolái elvégzése után nem a biztos kenyeret adó hivatalnoki pályára lépett , amint azt szülei szerették volna , hanem beállott színésznek , ami pedig akkor a lenézéssel , megvetéssel és sokszor a koplalással volt egyjelentésű . Iskolai tanulmányait félbeszakítvaben Debrecenbe ment és ott Udvarhelyi Miklós színtársulatánál színész lett . Első szerepe Macskási Bálint volt Dugonics Macskási Julianna című színművében . A siker fölbátorította és mindvégig nagy kedvvel játszott kisebb drámai szerepeket , noha hajlamai a dalmű felé vonták . Nemsokára alkalma nyílt e hajlamát követhetni és a magyar dalmű egyik alapítója lett . Igen sokoldalú ember volt , s így belőle minden kitelt : mint drámai színész , énekes , zeneszerző , műfordító , színrealkalmazó , rendező , egyaránt fényesen megállotta helyét . Zenei tehetsége már tanulókorában feltűnt , a gitáron és fuvolán — kora divatos hangszerein — már ekkor kitűnően játszott . Korán kitűnt utánzóképessége is , főleg komikus alakok mímelésével . Mikor a színészekhez csatlakozott , eleinte csak a zenekarban jutott szerephez , később a színpadon is kezdték foglalkoztatni , majd a tagok ének- és zenetanítója és végül a Nemzeti Színházhoz kerülve az opera-előadások lelke lett . Midőnben Erdélyben Káli Nagy Lázár megalakította az első magyar dalszínésztársulatot , Szerdahelyi már mint tenor vagy bariton kezdett szerepelni ; a Sevillai borbélyban mint Figaro oly nagy sikert aratott , hogy egyszerre a közönség kedvence lett . Közelismerés szerint Lablache után az első Figaro volt Európában.ben Kolozsvárt maga alakított dalműtársulatot és azzal vándorútra indult Magyarországra ; októbertől Pesten is megfordult és ott a német színpadon is szerepelt . Olyan sikerrel lépett föl a Figaro szerepében , hogy a német igazgató mindent elkövetett szerződtetésére , azonban mindhiába . Társulata bukása utánban Nagyváradra ment ; de mivel ott hasztalan várta Kolozsvárra visszahívását , Kassára szerződött és ott maradtig ; ekkor májusban társaival együtt ő is a budai társasághoz szegődött . A Figaro szerepen kívül még mint Dulcamara ( Bájital ) bírta a közönség osztatlan tetszését . Általában a víg dalművekben kitűnő volt.ben a Nemzeti Színház tagja lett . Különösen Raimund műveiben remekelt . E színműveket , sok mással együtt , majdnem mind ő fordította , értvén és beszélvén németül , franciául és olaszul . E mellett a régibb dalműveket majdnem mind ő hozta színre . Első szerencsés librettofordítónk volt.ban már minden hangszeren játszott kisebb-nagyobb sikerrel és a zeneköltészet terén is kísérletet tett ; igen sok magyar dallamot írt , még többet szerkesztett és hangszerelt . Mint zeneszerző kevés eredeti művel dicsekedhetik , de átírásaival mégis nagy befolyást gyakorolt a nemzeti zenére.ben szerkesztette és részben maga írta a Ludas Matyi zenéjét.ben a Nagyidai cigányokhoz és az Ördög naplójához írt kísérő zenét.ban az első magyar népszínműnek , Szigligeti Szökött katonájának zenéjét állította össze.ben Az ezred leánya c. operából színművet csinált és eredeti zenét írt ahhoz.ben a Csikóshoz, ben a Liliomfihoz, ben a Bányarém és Házassági három parancs c. darabokhoz írt zenét . Vidéki működése alatt alig volt darab , melyhez egy-két dalocskát ne írt volna . Utolsó műve négy kardal a Vid c. drámához.ben nagy sikerrel adták elő Tündérlak c. kétfelvonásos operáját , mely a Nemzeti Színház megnyitása óta a második eredeti opera volt , s amelynek értékes szerepe volt a megszületendő magyar opera útjának előkészítésében , a vígopera előfutáraként tartják számon . Ezenkívül több népdal , mint a Cserebogár , Mariskám , Hortobágyi pusztán , Rákosi dal az ő zongoraátiratában jelent meg . Egressy Béni dalait is rendszerint ő írta át zongorára . Mint színész főleg groteszk , komikus , buffó-szerepkörökben volt kiváló , anélkül , hogy valaha is „ aljas lett volna , vagy szinfalszaggatásra vetemedett volna . " ( Szász K.) . A Szevillai borbély Figarója , a Bájital Dulcamarája , vagy a Fekete dominóbeli szerepében nemcsak mint énekes , de mint színész is kiváló volt . Mint ember kedélyes , nemesszívű , szeretetreméltó és elmés volt . februárán halt meg mellvízkór következtében . Korai elhunyta nagy veszteséget jelentett a magyar színművészetre . Gyermekei közül kettő lépett a színészi pályára : Nelli , aki a vidék egyik legjelesebb énekesnője lett és Kálmán , a Nemzeti Színház tagja . Főbb szerepei Gioachino Rossini : A szevillai borbély - Figaro Kisfaludy Károly : Kérők - Szélházi Mozart : Don Giovanni - Leporello Szerzeményei Szerdahelyi József - Szigligeti Ede : Kalapom szememre vágom ( Meghallgatható ) Gioacchino Rossini - Szerdahelyi József : Rágalom-ária Gioacchino Rossini - Szerdahelyi József : Figaró belépője Szerdahelyi József : Magosan repül a daru Szerdahelyi József , Füredi Mihály : A faluban a legárvább én vagyok Nádor Jóska , Bodrogi Zsigmond - Pető Csaba , Szerdahelyi József : Sepertem eleget Fráter Loránd - Szerdahelyi József : beszegődtem Tarnócára bojtárnak Fráter Loránd - Szerdahelyi József : Ég a kunyhó , ropog a nádI További információ Bartalus István : Szerdahelyi József . Az ország tükre old . Online Jegyzetek Források On-line elérés Magyar Színházművészeti Lexikon Magyar Színművészeti Lexikon szerk . Schöpflin Aladár ) Szerdahelyi József Gramofon Online Múlt-kor Szerdahelyi József - Budapest Kapcsolódó szócikkek Magyar színészek Magyar operaénekesek Baritonok Magyar operarendezők Magyar zeneszerzők Magyar zenepedagógusok Magyar műfordítók Hódmezővásárhelyiek 1804-ben született személyek 1851-ben elhunyt személyek