Agyagfalvi református templom
Az agyagfalvi református templom 12. -13. századi épület Agyagfalván. A romániai műemlékek jegyzékében a HR-II-a-A-12863 sorszámon szerepel.

Története 
Agyagfalva már a 13. században létezett, templomának pontos építési időpontja azonban nem ismert. Ami egészen bizonyos, hogy már a reformáció előtti időszakban is létezett, ugyanis 1506-ban a székely közgyűlés idején már volt keresztény gyülekezet és a gyülekezet számára templom is. A történészek a templom építésének idejét neogótikus építészeti stílusa alapján a 14.-15. századra datálják. Szőke Károly néhai agyagfalvi lelkész (1959-1991) is a 15. századra tette a templom építésének időpontját, azonban feltételezte, hogy már ezt a templomot megelőzően létezett egy másik létesítmény is, amely a 13.-14. században működhetett, erre utaltak a hajó falai. A mai templom formájának kialakítására hatással volt a szomszédos faluban Bögözön nem sokkal azelőtt befejezett, templom szentélye. Minden valószínűség szerint a már meglévő templom hajójához építették hozzá a szentélyt és alakították hozzá a meglévő hajót. A templom építése a 15. század végén azonban vagy megszakadt és csak a 16. század elején folytatódott, vagy sokáig elhúzódott. Erre utalt a templom legkésőbbi darabja a nyugati bejárat, amely határozottan a 16. század elejéről való, az 1505-1515 közötti időszakból.

Több elmélet vetődött fel a gyülekezet reformátussá válásával kapcsolatban is. Ami biztos, hogy a reformáció előtt az agyagfalvi keresztény gyülekezet beinkadrálódott a történelmi Magyarország vallás-beállítottságába, tehát a római-katolikus vallást gyakorolta.

Az egyik felvetés szerint - amely Kiss Károly egykori agyagfalvi református lelkipásztortól származott - már 1628-ban rendes református gyülekezet volt. Ezzel szemben későbbi levéltári kutatások még korábbra tették a reformáció elterjedését Agyagfalván. Az agyagfalvi gyülekezet 1597-ben lett reformátussá a másik variáció; az 1742-ben kezdett Agyagfalvi Protocollumban megtalálható utalás szerint: 1597-ben a templomi ülésrend tárgyában hoztak határozatot az egyes családokat megillető padok tekintetében.

Leírása 
A templom a falu központjában található, alacsony kőkerítéssel van körül véve, amelyre valószínűleg, kezdetben védői szerep hárult. A kerítés délnyugati felében a harangtorony áll, amely egyúttal képezi a templomkert fő bejáratát is. Az alacsony, cserépfedésű kőkerítés, amelynek stabilitását vaskos támpillérek fokozzák, még magába foglal egy második bejáratot is, amely szintén a templomkertbe vezet. Ez a bejárat a keleti oldalon található, valószínűleg később lett kialakítva. Az agyagfalvi templom egyik érdekessége, hogy a harangtorony külön van a hajótól. Ez a torony kezdetben bástya volt, majd többszöri megmagasítás és átalakítás után nyerte el mai alakját és szerepét. Felfele keskenyedő, párkányokkal nem tagolt, lőrésablakokkal ellátott, a templomtól különálló, mai harangtorony 1628-ban épült. Ezt teljes bizonysággal állíthatjuk mivel, a torony második szintjének homlokfalán építési emlékkő látható, amelyet az 1628. G.D. monogram ékesít, amely ma is látható. Ez az évszám azonban csak a két alsó szintre vonatkozik. Később még megmagasították 1806-ban, majd még egyszer 1881-ben, amikor a végleges átalakításokat végezték rajta. Ekkortól változott meg szerepe is, ettől kezdve elveszítette őrtoronyi jellegét és innentől harangszavával invitálja a gyülekezetet Isten házába. A fent említett erődkerítés is nagyjából a harangtorony alsó szintjeivel egyidős.

A szentély falai sokszöget zárnak be, a nyolcszög öt oldalával záródik. Sarkait gótikus támpillérek erősítik. A szentély falain összesen három ablak található: a déli falon két darab kőrácsos, csúcsíves ablak van, álló halhólyag, kör és kettős kör cifrázással.

A szentély mennyezetét ma a hajóéhoz hasonló kazettás mennyezet fedi. Ugyanis 1739 előtt a szentély boltozatát súlyos sérülés érte, ezért az eklézsia költségén, Pécsi Péter papsága és Hegyi János megyebírósága idején kicserélték. A harangok története is részt kapott a jegyzőkönyvben. Ma két harang van, egy kisebb és egy nagyobb. A kisebbik harang nagyon régi, újraöntése előtt feliratát valamint évszámát nem tudták helyesen leolvasni.A nagyobb harangot rövid időn belül többször is átöntötték. Először 1762-ben majd 10 évvel később, 1772-ben is újraöntötték.

Az agyagfalvi templom is, akárcsak a hasonló keletkezésű építmények sokat veszítettek eredeti stílusukból. A későbbi idők renoválásai, megviselték, megkoptatták a gótika stílusjegyeit. A templom belső terében érzékelhetők a leginkább ezek a megtépázott emlékképek.

Lelkipásztorok 
 Az első lelkipásztor, akiről tudomásunk van egy bizonyos Saxopolitanus Tamás, avagy Szászvárosi Tamás. Róla nem sokat tudunk csak a beiktatásának évszáma ismert: 1666.
 1669-ben Bágyi András Assesor 
 Török Ferenc, aki 1669-től 1694-ig 
 ifj. Nyujtódi János Assesor 1694-től 1710-ig
 Udvarhelyi Ferenc 1719-től 1729-ig
 1729-től Pávai Czofa János
 1737-től Pécsi Péter 
 Pálffy János 1751-től 1777-ig
 Nagy Zsigmond 1799-től és 1817-ig
 Beke János 1817-től 1868-ig 
 Beke Dénes 1866-tól 1908-ig
 Márk Mihály 1908-tól 1965-ig
 Szőke Károly 1959-től 1991-ig
 Fosztó József 1992-től 2017-ig
 Kászoni Szilárd 2017. december 1-től tölti be

Források 
 
 Orbán Balázs (1888): A Székelyföld leírása
 Fosztó József (2008): Az agyagfalvi Református Egyházközség története- nincs kiadva
 Szőke Károly (1977): Az agyagfalvi református műemléktemplom története- nincs kiadva 
 Hereditatum.ro

Románia református templomai
Székelyföld keresztény templomai, kolostorai
Hargita megye műemlékei
Az agyagfalvi református templom századi épület Agyagfalván . A romániai műemlékek jegyzékében a HR-II-a-A-12863 sorszámon szerepel . Története Agyagfalva már a században létezett , templomának pontos építési időpontja azonban nem ismert . Ami egészen bizonyos , hogy már a reformáció előtti időszakban is létezett , ugyanisban a székely közgyűlés idején már volt keresztény gyülekezet és a gyülekezet számára templom is . A történészek a templom építésének idejét neogótikus építészeti stílusa alapján a-15. századra datálják . Szőke Károly néhai agyagfalvi lelkészis a századra tette a templom építésének időpontját , azonban feltételezte , hogy már ezt a templomot megelőzően létezett egy másik létesítmény is , amely a-14. században működhetett , erre utaltak a hajó falai . A mai templom formájának kialakítására hatással volt a szomszédos faluban Bögözön nem sokkal azelőtt befejezett , templom szentélye . Minden valószínűség szerint a már meglévő templom hajójához építették hozzá a szentélyt és alakították hozzá a meglévő hajót . A templom építése a század végén azonban vagy megszakadt és csak a század elején folytatódott , vagy sokáig elhúzódott . Erre utalt a templom legkésőbbi darabja a nyugati bejárat , amely határozottan a század elejéről való , azközötti időszakból . Több elmélet vetődött fel a gyülekezet reformátussá válásával kapcsolatban is . Ami biztos , hogy a reformáció előtt az agyagfalvi keresztény gyülekezet beinkadrálódott a történelmi Magyarország vallás-beállítottságába , tehát a római-katolikus vallást gyakorolta . Az egyik felvetés szerint - amely Kiss Károly egykori agyagfalvi református lelkipásztortól származott - márban rendes református gyülekezet volt . Ezzel szemben későbbi levéltári kutatások még korábbra tették a reformáció elterjedését Agyagfalván . Az agyagfalvi gyülekezetben lett reformátussá a másik variáció ; azben kezdett Agyagfalvi Protocollumban megtalálható utalás szerint: ben a templomi ülésrend tárgyában hoztak határozatot az egyes családokat megillető padok tekintetében . Leírása A templom a falu központjában található , alacsony kőkerítéssel van körül véve , amelyre valószínűleg , kezdetben védői szerep hárult . A kerítés délnyugati felében a harangtorony áll , amely egyúttal képezi a templomkert fő bejáratát is . Az alacsony , cserépfedésű kőkerítés , amelynek stabilitását vaskos támpillérek fokozzák , még magába foglal egy második bejáratot is , amely szintén a templomkertbe vezet . Ez a bejárat a keleti oldalon található , valószínűleg később lett kialakítva . Az agyagfalvi templom egyik érdekessége , hogy a harangtorony külön van a hajótól . Ez a torony kezdetben bástya volt , majd többszöri megmagasítás és átalakítás után nyerte el mai alakját és szerepét . Felfele keskenyedő , párkányokkal nem tagolt , lőrésablakokkal ellátott , a templomtól különálló , mai harangtoronyban épült . Ezt teljes bizonysággal állíthatjuk mivel , a torony második szintjének homlokfalán építési emlékkő látható , amelyet az G.D. monogram ékesít , amely ma is látható . Ez az évszám azonban csak a két alsó szintre vonatkozik . Később még megmagasítottákban , majd még egyszerben , amikor a végleges átalakításokat végezték rajta . Ekkortól változott meg szerepe is , ettől kezdve elveszítette őrtoronyi jellegét és innentől harangszavával invitálja a gyülekezetet Isten házába . A fent említett erődkerítés is nagyjából a harangtorony alsó szintjeivel egyidős . A szentély falai sokszöget zárnak be , a nyolcszög öt oldalával záródik . Sarkait gótikus támpillérek erősítik . A szentély falain összesen három ablak található : a déli falon két darab kőrácsos , csúcsíves ablak van , álló halhólyag , kör és kettős kör cifrázással . A szentély mennyezetét ma a hajóéhoz hasonló kazettás mennyezet fedi . Ugyaniselőtt a szentély boltozatát súlyos sérülés érte , ezért az eklézsia költségén , Pécsi Péter papsága és Hegyi János megyebírósága idején kicserélték . A harangok története is részt kapott a jegyzőkönyvben . Ma két harang van , egy kisebb és egy nagyobb . A kisebbik harang nagyon régi , újraöntése előtt feliratát valamint évszámát nem tudták helyesen leolvasni.A nagyobb harangot rövid időn belül többször is átöntötték . Előszörben majdévvel később, ben is újraöntötték . Az agyagfalvi templom is , akárcsak a hasonló keletkezésű építmények sokat veszítettek eredeti stílusukból . A későbbi idők renoválásai , megviselték , megkoptatták a gótika stílusjegyeit . A templom belső terében érzékelhetők a leginkább ezek a megtépázott emlékképek . Lelkipásztorok Az első lelkipásztor , akiről tudomásunk van egy bizonyos Saxopolitanus Tamás , avagy Szászvárosi Tamás . Róla nem sokat tudunk csak a beiktatásának évszáma ismert : ben Bágyi András Assesor Török Ferenc , akitőlig ifj. Nyujtódi János Assesortőlig Udvarhelyi Ferenctőlig től Pávai Czofa János től Pécsi Péter Pálffy Jánostőlig Nagy Zsigmondtől ésig Beke Jánostőlig Beke Dénestólig Márk Mihálytólig Szőke Károlytőlig Fosztó Józseftőlig Kászoni Szilárd decembertől tölti be Források Orbán Balázs A Székelyföld leírása Fosztó József Az agyagfalvi Református Egyházközség története- nincs kiadva Szőke Károly Az agyagfalvi református műemléktemplom története- nincs kiadva Hereditatum.ro Románia református templomai Székelyföld keresztény templomai , kolostorai Hargita megye műemlékei