Bogdán István (író)
Dr. Bogdán István (Budapest, 1922. szeptember 15. – Budapest, 2001. május 11.) könyvtáros, történész, szakíró és ifjúsági író, a Magyar Országos Levéltár Központi Könyvtárának vezetője, a történelemtudomány doktora, a papírgyártás és több más hazai kézműves iparág történetének egyik legjelentősebb hazai kutatója.

Élete 
1922. szeptember 15-­én született Bogdán István (1891–1935) postatanácsos és Plininger Julianna Viktória (1891–1961) fiaként. Középfokú tanulmányait Budapesten, a Werbőczy Gimnáziumban végezte, ahol 1941­-ben tett érettségi vizsgát, majd – miután továbbtanulásra anyagi lehetőségei miatt nem volt módja – magántisztviselőnek állt. Húszévesen kötött házasságot Kecskeméti Annával, akitől a következő években két gyermeke született: 1943-­ban István, aki festő-­ és grafikusművész lett, 1947­-ben pedig Anna.

1944 októberétől egy éven át katonai szolgálatot teljesített, közben mintegy öt hónapot hadifogságban töltött. Leszerelését követően évekig alkalmi munkákból élt, mígnem 1948 nyarán a Magyar Országos Levéltárnál kapott állást, kezdetben mint alkalmi munkás, majd mint teremőr, de néhány év alatt levéltárosi posztig küzdötte fel magát. 1952-­ben könyvtárosi szakképesítést is szerzett, így az intézet könyvtárosa, újabb néhány év múltán pedig könyvtárvezetője lehetett. 1956­-tól a Levéltár központi könyvtárának vezetése mellett az ő feladata lett az ország 22 állami levéltári könyvtárának szakmai irányítása is.

Munkája mellett 1957-­től részese lett az intézet restauráló műhelyének megszervezésének, amit korábban ő maga is kezdeményezett, 1967-­ben pedig őt bízták meg e műhely vezetésével is. A nyugdíjazását megelőző időszakban lehetősége nyílt az általa ugyancsak hosszabb ideje szorgalmazott Levéltári Múzeum megszervezésére, és 1980­-tól négy éven keresztül annak vezetésére is. 1983. december 31-­ével nyugdíjazták, de még nyugdíjasként is jó néhány tanulmányt jelentetett meg, részt vett több lexikon szerkesztésében (Képes diáklexikon – Technika, 1989.; Magyar Katolikus Lexikon, 1993, Korai magyar történeti lexikon, 1994), valamint több ismeretterjesztő előadás megtartását vállalta magára.

Szakmai tevékenysége 
Az Országos Levéltár állományába kerülve már korán kutatásokba kezdett, egyik fő szakterülete a magyarországi papírológia, mint a történelem kutatásának egyik segédtudománya lett. Első tanulmányait 1955-­től publikálta; már a következő évben második díjat nyert a Magyar Tudományos Akadémia technikatörténeti jeligés pályázatán, 1963­-ban pedig az Akadémiai Kiadó megjelentette első szakkönyvét is, A magyarországi papíripar története 1530–1900 címmel. A kötet, amely a szerző addigi papíripari kutatásait összegezte, egyben a papírológia első jelentős hazai szakmunkája is lett.

Papírtörténeti kutatási tevékenysége mellett az 1960-as évek derekától mértéktörténeti kutatásokba is belekezdett, e munkájának eredménye számos tanulmány és szakcikk mellett egy három kötetes szakkönyv lett a méterrendszer bevezetése előtt hazánkban használt hossz­, súly­, térfogat­, és egyéb mértékeket. Úttörő munkát végzett a magyarországi vízjelek részletes kutatása terén is, első, e tárgyban megjelent (1959-­ben publikált) cikkét a szakterület egyik későbbi kutatója „a tudományos filigranológia alapjainak hazai kidolgozása felé tett első megalapozott munka”-­ként értékelte Sokat publikált még a hazai nyomdák és malmok történetével kapcsolatban, illetve levéltártani kérdésekben is, ám ez utóbbi szakterületen kidolgozott változtatási (korszerűsítési) javaslataival többnyire nem tudta elérni, hogy bekerüljenek a hazai levéltárak napi gyakorlatába.

1961-­től kezdve több mint három évtizeden keresztül tartott népszerűsítő­, ismeretterjesztő előadásokat a Magyar Rádióban, majd a Magyar Televízióban a hazai technikatörténet érdekességeiről, illetve a magyar népszokásokról. Rádiós előadásainak jó része később nyomtatásban is megjelent, összesen 6 ismeretterjesztő könyve keretében.

Fontosnak tartotta a technikatörténethez kapcsolódó tárgyi emlékek megőrzését is, így nemcsak a Levéltári Múzeum megalapítója volt, de segítette a Vegyipari Múzeumot, hatalmas papírtörténeti gyűjteményét a Magyar Nemzeti Múzeumnak adományozta, közel 700 darabból álló, kézi vázlatrajzos vízjelgyűjteménye pedig a Magyar Vízjel Adatbank részét képezi. Szakmai munkája mellett szépirodalmi (ifjúsági), valamint bölcseleti műveket is alkotott és festéssel is foglalkozott. Számos műve kiadatlanul, kéziratban maradt.

Díjai, elismerései 
1982-­ben elnyerte a Munka Érdemrend ezüst fokozatát, tudományos munkásságának elismeréseként.
1998-­ban a Magyar Tudományos Akadémia a történelemtudomány doktorává nyilvánította, történészi munkásságáért.

Művei

Szaktudományi könyvek 
Levéltári alapismeretek. Budapest, 1960. (Irat­ és könyvkonzervátor tanfolyami jegyzet)
A levéltári és könyvtári anyag alkotó elemei. Budapest, 1961. (Irat­ és könyvkonzervátor tanfolyami jegyzet)
Három technikatörténeti fejezet Benda Kálmán – Irinyi Károly: A négyszáz éves debreceni nyomda című könyvében (p32­-40.: A nyomda felszerelése és működése 1561­-1711. p82­-94.: A nyomda technikai működése 1711-­1804. p137­-143.: Gépek, technikai felszerelés 1804­-1849.). Akadémiai Kiadó, Budapest, 1961.
A papírkészítés fejlődése. In: Vámos György – Katona Kálmán (szerk.): Papíripari kézikönyv, p7­25. Műszaki Kiadó, Budapest, 1962. [A második kiadásban: p27-­38., 1980.]
A magyarországi papíripar története 1530­-1900. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1963.
A Szombathelyi Pamutipar története 1899­-1967. Szombathely, 1969.
A magyar levéltári kiadványok bibliográfiája 1945–1974 (Horváth Jánosnéval). Budapest, 1975.
Magyarországi hossz-­ és földmértékek a 16. század végéig. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1978.
Papírkészítőink mesterségszavai 16-­19. sz. Budapest, 1979.
A szakkönyvtár és anyagának használata. In: Levéltári ismeretek kézikönyve, p299­-318. Tankönyvkiadó, Budapest, 1980.
Két fejezet A történelem segédtudományai című szaktankönyvben. (p87­-101.: Papírológia. p254­273: Metrológia. Eötvös Loránd Tudományegyetem, Budapest, 1986.)
Magyarországi hossz­- és földmértékek 1601-­1874. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1990.
Magyarországi űr­-, térfogat-­, súly-­ és darabmértékek 1874­-ig. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1991.
Néhány történeti segédtudomány létrejötte. Doktori tézis­összefoglaló. Budapest, 1997., saját kiadás.

Ismeretterjesztő művek 
Régi magyar mesterségek. Magvető, Budapest, 1973.
Régi magyar mulatságok. Magvető, Budapest, 1978.
Régi magyar históriák. Magvető, Budapest, 1980.
Mestere volt egykor... Magvető, Budapest, 1984.
A homo faber. In: Lovas György (szerk.): Gólyavári esték. A gondolkodás évszázadai, p147­-159. RTV–Minerva, Budapest, 1986.
Régi magyar mértékek. Gondolat, Budapest, 1987.
Kézművesek mestersége. Gondolat, Budapest, 1989.

Jelentősebb szakcikkek, tanulmányok 
A pécsi papírmalom. Papír­- és Nyomdatechnika, Budapest. VII. évfolyam, 2–3: 70–72. 1955.
A diósgyőri papírmalom alapítási kísérlete 1773­-ban. Papír­ és Nyomdatechnika, Budapest. VII. évfolyam, 7:218–221. 1955.
Papírgyártás 200 év előtt. Papír-­ és Nyomdatechnika, Budapest. VII. évfolyam, 8: 263–267. 1955.
A diósgyőri papírmalom alapítása 1802-­ben. Papír-­ és Nyomdatechnika, Budapest, VII. évfolyam, 11: 364-366. 1955.
Vízjelek és vízjelkutatás. Papír­- és Nyomdatechnika, Budapest. VIII. évfolyam, 1: 25–28.; (némi változtatással:) Levéltári Híradó, VIII. évfolyam, 23: 27–35. 1956.
Papíripari találmányok 1750–1830. Papír-­ és Nyomdatechnika, Budapest. VIII. évfolyam, 4: 125–129. 1956.
Papírkészítő mesterek és legények a XVIII. században. Papír­- és Nyomdatechnika, Budapest. VIII. évfolyam, 6: 189–196. 1956.
Díszoklevelek „tipográfiája”. Papír­- és Nyomdatechnika melléklete, Magyar Tipográfia, VIII. évfolyam, 8: 1–7. 1956.
XIX. századi vízjeleink. Papíripar, Budapest. I. évfolyam, 1–2: 23–30. 1957.
Papír-­ és nyomdaipari történeti emlékeink védelme. Papíripar, Budapest. I. évfolyam, 7–8: 146–149. 1957.
Papíripari találmányok a XIX. század második felében. 1. Papíripar, Budapest. I. évfolyam, 1–2: 34–38. 1958.
A nyomdaipari múzeumért... Magyar Grafika, Budapest. II. évfolyam, 1–2: 57. 1958.
Papíripari találmányok a XIX. század második felében. 2. Papíripar, Budapest. II. évfolyam, 1: 27–31. 1959.
Az első magyar papírmalmok. Papíripar, Budapest. III. évfolyam, 2: 67–73. 1959.
Néhány adat a XVI-­XVIII. századbeli papírkészítésről. Papíripar, Budapest. III. évfolyam, 5: 189–194. 1959.
A vízjelkutatás problémái. Vízjelgyűjtésünk módszertana. Levéltári Közlemények, Budapest. 30: 89–108. 1959.
A lékai (hámori) papírmalom a XVIII. században. Történelmi Szemle, Budapest. III. évfolyam, 1: 49–63.
Papírmalom alapítási kísérlet Budán. Papíripar, Budapest. IV. évfolyam, 5: 195–200. 1960.
Angaben über die Papierherstellung in der Zeit vom XVI. bis XVIII. Jahrhundert, 1–2. Zellstoff und Papier, IX. évf. 11: 435–436; 12: 476–477. 1960.
Papírgyár alapítási kísérletek Pesten a XIX. században. Papíripar, Budapest. V. évfolyam, 3: 95–100. 1961.
XVI­-XVII. századi papírkészítőink életéből. Papíripar, Budapest. VI. évfolyam, 5: 128–131. 1962.
A papírkészítés fejlődése. Papíripari kézikönyv, Műszaki Kiadó, Budapest. 7–25. 1962.
A papíralakok változása a XIV. századtól a szabványosításig. Papíripar, Budapest. VI. évfolyam, 5: 237–246. Historia papiernicztwa wegierskiego. Przeglad Papiernizy, XVIII. évf. 10: 328–329. 1962.
A merített papír a XIV. századtól a XIX. század első feléig. Papíripar, Budapest. VII. évfolyam, 3: 110–115. 1963.
Papírmalmaink átalakítása papírgyárakká. Papíripar, Budapest. VII. évfolyam, 5: 193–196. 1963.
A papír műszaki felhasználásának kezdetei Magyarországon. Technika Történeti Szemle, Budapest, 1: 183–193. 1963.
Miszellen zur Papiererzeugung von 200 Jahren. Papiergeschichte, XIV. évf., 1–2: 8–16. 1964.
Magyar nyomdák és könyvnyomtatók. Élet és Tudomány, Budapest. XIX. évfolyam, 39: 1854–1859; 40: 1906–1910. 1964.
A „vízjelírás” fejlődése. Papíripar, Budapest. VIII. évfolyam, 5: 170–178. 1964.
A Papír-­, Nyomda-­ és Írószeripari Múzeum megvalósításáért! Magyar Grafika, Budapest. VIII. évfolyam, 6:406–407. 1964.
Miszellen zur Papiergeschichte. Papiergeschichte, XIV. évf. 5–6: 61–63. 1964.
Adalék vízimalmaink műszaktörténetéhez. Agrártörténeti Szemle, Budapest. VI. évf. 3–4: 426–436. 1965.
A XVI–XIX. századi anyagelőkészítő gépek és módszerek néhány műszaki adata. Papíripar, Budapest. IX. évfolyam, 4: 152–156. 1965.
A fehér mesterség. 1–2. Élet és Tudomány, Budapest. XX. évf. 41: 1956–1961; 42: 2004–2009. 1965.
Papírkereskedelmünk a XIV–XVII. században. Századok, Budapest. 99. évf., 4–5: 871–881. 1966.
Papírmalmaink műszaki felszerelése. Technika Történeti Szemle, Budapest. III. évf., 1–2: 231–249. 1966.
A malom és a népesség. Agrártörténeti Szemle 8. 1966. 1­2. 178­-187.
A fiumei papírgyár első évtizedei. Papíripar, Budapest. X. évf., 5: 179–184. 1966.
A levéltár és az adatszolgáltatás. Levéltári szemle 16. 1966. 3. 603-­614.
Újabb kétszáz éves gabonalelet. Agrártörténeti Szemle 8. 1966. 4. 486-­494.
Királyi öl és királyi hold (Maksay Ferenccel). Agrártörténeti Szemle 9. 1967. 1­2. 106-­110.
Gabonamalmaink a 16­-17. században. Agrártörténeti Szemle 9. 1968. 3­4. 308­-327.
Utánzott vízjeleink a századfordulón. Papíripar, Budapest. XII. évf. 1: 29–34. 1968.
Adalékok a pápai papírmalom történetéhez. Papíripar, Budapest. XII. évf., 4: 138–143. 1968.
Papírellátásunk és papírkereskedelmünk a XVIII–XIX. században. Levéltári Közlemények, Budapest. XXXIX. évf., 1: 9–27. 1968.
Einige technische Daten zur Papiermacherei im XVII. bis XIX. Jahrhundert. Papiergeschichte, XIX. évf. , 3–4: 36–39. 1969.
Papírkereskedelem Budapesten a XIX. században. Papíripar, Budapest. XIII. évf., 5: 217–220. 1969.
A vízjel mint védjegy. Papíripar, Budapest. 14. évf., 2: 65–70. 1970.
Helyi földmértékeink a 18. sz. végén. Történeti Statisztikai Évkönyv 1967-­1968. 150­-229.
A papírvizsgálat kezdetei Magyarországon. 1889–1902. Papíripar, Budapest. (Zsoldos Bencével közösen) XV. évf., 4: 150–159. 1971.
A Diósgyőri Papírgyár első évszázada (1802–1900). Technika Történeti Szemle, Budapest. 5: 53–68. 1971.
200 éves gyümölcsfa­-fajtajegyzék (Geday Gusztávval). Agrártörténeti Szemle 13. 1971. 3­4. 327­-374.
Helyi földmértékeink 1828­-ban. Levéltári Közlemények 42. 1971. 1. 51­-101.
Papírfeldolgozó iparunk a XIX. században. 1–2. Papíripar, Budapest. XVII. évf., 1: 23–31.; 4: 167–170. 1973.
A betűk mestere. Tótfalusi Kis Miklós. Vigília 38. 1973. 10. 679­-682.
Technikatörténet és levéltár. Magyarországi tudomány­- és technikatörténeti konferencia. MTESZ, Budapest, 1973. 36­-368.
A karácsonyolás. Vigilia 38. 1973. 12. 618­-822.
Vízjellel az irathamisítás ellen. Papíripar, Budapest. XVIII. évf., 1: 30–36. 1974.
Húsvétolás. Vigilia 39. 1974. 4. 242­-245.
A fehér mív. Papíripar, Budapest. XVIII. évf., 5: 269–270. 1974.
Papírkészítőink élete a XIX. században. Papíripar, Budapest. XIX. évf. 3: 114–118. 1975.
Adalék a szentendrei papírmalom történetéhez. Papíripar, Budapest. XIX. évf., 5: 192–198. 1975.
Papírgyáraink a XIX. századi kiállításokon. Technika Történeti Szemle, Budapest. 7: 71–80. 1975.
Emberalakos XVIII. századi vízjeleink. Papíripar, Budapest. XXI. évf., 5: 185–191. 1976.
Lázár térképeinek papirológiája. A magyar térképészet kezdetei. Tankönyvkiadó, Budapest. 92–93. 1976.
A levéltári adatszolgáltatás alapja: a tezaurusz. Levéltári Szemle 27. 1977. 1. 89­-94.
A betűminta ­ nyomdatörténeti forrás. Magyar Grafika 21. 1977. 4. 78­-79.
Volt­-e papírmalom Budán? Századok, Budapest. 111. évf., 3: 544–560. 1978.
A papírkészítők címere. Papíripar, Budapest. XXII. évf., 4: 149–153. 1978.
L'aptitude du papier pour la determination de la date. Colloque international, de textologie á Mátrafüred. – MTA Könyvtár, Budapest. 15–35. 1978.
A papírkészítés fejlődése. In: Papíripari kézikönyv, p27–38. Műszaki Kiadó, Budapest, 1980.
Az Országos Levéltár könyvtárának száz esztendeje 1875­-1974. Levéltári Szemle 29. 1979. 1­2. 301­-318.
Rizsmajegy és rizsmacímke. Papíripar, Budapest. XXIV. évf., 4: 150–155. 1980.
Gabonaféléink térfogatsúlya a 18/19. század fordulóján. Agrártörténeti Szemle 22. 1980. 3­4. 527­-590.
Watermarks as art. Interpressgrafik, 3: 33–37. 1982.
The Paper Material of the Lazarus Maps. In: Lazarus Secretarius, p103­-106. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1982.
La datation du papier a partir de ses propriétés matérielles. Colloque international de textologie à Mátrafüred 1978. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1982. 27­40.
A levéltári adatszolgáltatás alapvető problémái – és a teendők. Levéltári Szemle 31. 1983. 2­3. 431­438.
Az írásbeliség anyagi­-technikai alkotó elemei. Magyar Herold 1. 1984. 606­-625.
„Becsületesen közlegénykedni...” – Egy sajátos múlt századi életút: Károlyi István pályája. Közgazdasági Szemle 35. 1988. 3. 285-­291.
Magyarország kézműves mesterei 1828-­ban. Történeti demográfiai füzetek 6. 7­63.
Régi magyar papírmalmok. In: Évfordulóink a műszaki és természettudományokban. – MTSZ, Budapest, 122–125. 1990­-91.
Papiergeschichte Werke und Aufsätze zur ungarischen Papiergeschichte. 1956–1991. IPH Communications 2. Jg. n. 1.: 14–16. 1992.
Budapest papíripara a 19. század végéig. Magyar Vízjel 3. évf. 5. sz. 2005. 3­20.
Adatok a magyarországi 17-­19. századi anyagkészítéshez (die Zeugmacherei). Magyar Vízjel 4. évf. 6. sz. 2006. 3­8.
Néhány esztendő egy papírkészítőnk magánéletéből. Magyar Vízjel 4. évf. 7. sz. 2006. 3­9.

Szépirodalmi és egyéb művek 
Őfelsége magánnyomozója (krimimese). Magvető, Budapest, 1977.
Dani (ifjúsági regény). Balassi, Budapest, 1996.
Mese mindenkinek. Szent István Társulat, Budapest, 1999.
Filamér – Őfelsége magánnyomozója. 2. kiadás. Kalandor Kiadó, Budapest, 2006.
Res ultimae, Lex historiae – Egy historikus gondolatai a végső dolgokról. Szent István Társulat, Budapest, 1999.

Kéziratban maradt írások 
Hazai papíráralakulások XIV–XIX. század. 61 oldal. 1960.
Budapest papíripara a XIX. század közepéig. 41 oldal. 1962.
A papírkészítők szokásköre Magyarországon a XVI–XIX. században. 10 oldal. 1964.
Néhány esztendő egy papírkészítő magánéletéből. 13 oldal. 1964.

Rádiós előadások 
A fehér mesterség. Papírkészítők. Petőfi Rádió, Budapest, 1961. január 2., (21.40–22.00).
A fehér mesterség nagykorúsítója: Türk György. Petőfi Rádió, Budapest, 1966. augusztus 8., (21.20–21.40).
Mikor használtak Magyarországon először papírt? Ha még nem tudná. Petőfi Rádió, Budapest, 1970. október 12.

Tévéelőadások 
A történelem segédtudományai. Papirológia. — TV Magiszter, MTV2, Budapest. 1995. július 23., (13.45–14.00).

Jegyzetek

Források 
Útravaló – Bogdán István búcsúztatója a Magyar Vízjel folyóirat weboldalán
Kálnoki Kis Tamás: Bogdán István (1922–2001). Levéltári Közlemények, 72. évfolyam 1­2. szám (2001), p305–309.
Bogdán István a névpont.hu adatbázisában
http://www.odrportal.hu/kereso/index.php?facet%5Btype_id%5D%5B%5D=ab&stype=author&q=%22Bogd%C3%A1n+Istv%C3%A1n%22&pageNo=1&lastStart=0&rpp=50 
https://web.archive.org/web/20150626132915/https://lnyr.eleveltar.hu/mnlquery/detail.aspx?ID=6435
Bogdán István művei a Classify.org weboldalon

1922-ben született személyek
2001-ben elhunyt személyek
Magyar levéltárosok
Magyar könyvtárosok
Magyar történészek
Magyar tudományos írók
Magyar szakírók
Dr . Bogdán István ( Budapest , szeptember – Budapest , május ) könyvtáros , történész , szakíró és ifjúsági író , a Magyar Országos Levéltár Központi Könyvtárának vezetője , a történelemtudomány doktora , a papírgyártás és több más hazai kézműves iparág történetének egyik legjelentősebb hazai kutatója . Élete 1922. szeptember­én született Bogdán István1935 ) postatanácsos és Plininger Julianna Viktória1961 ) fiaként . Középfokú tanulmányait Budapesten , a Werbőczy Gimnáziumban végezte , ahol-ben tett érettségi vizsgát , majd – miután továbbtanulásra anyagi lehetőségei miatt nem volt módja – magántisztviselőnek állt . Húszévesen kötött házasságot Kecskeméti Annával , akitől a következő években két gyermeke született : ­ban István , aki festő-­ és grafikusművész lett,-ben pedig Anna . 1944 októberétől egy éven át katonai szolgálatot teljesített , közben mintegy öt hónapot hadifogságban töltött . Leszerelését követően évekig alkalmi munkákból élt , mígnemnyarán a Magyar Országos Levéltárnál kapott állást , kezdetben mint alkalmi munkás , majd mint teremőr , de néhány év alatt levéltárosi posztig küzdötte fel magát.­ben könyvtárosi szakképesítést is szerzett , így az intézet könyvtárosa , újabb néhány év múltán pedig könyvtárvezetője lehetett.-tól a Levéltár központi könyvtárának vezetése mellett az ő feladata lett az országállami levéltári könyvtárának szakmai irányítása is . Munkája mellett­től részese lett az intézet restauráló műhelyének megszervezésének , amit korábban ő maga is kezdeményezett , ­ben pedig őt bízták meg e műhely vezetésével is . A nyugdíjazását megelőző időszakban lehetősége nyílt az általa ugyancsak hosszabb ideje szorgalmazott Levéltári Múzeum megszervezésére , és-tól négy éven keresztül annak vezetésére is. december­ével nyugdíjazták , de még nyugdíjasként is jó néhány tanulmányt jelentetett meg , részt vett több lexikon szerkesztésében ( Képes diáklexikon – Technika , ; Magyar Katolikus Lexikon , Korai magyar történeti lexikon , valamint több ismeretterjesztő előadás megtartását vállalta magára . Szakmai tevékenysége Az Országos Levéltár állományába kerülve már korán kutatásokba kezdett , egyik fő szakterülete a magyarországi papírológia , mint a történelem kutatásának egyik segédtudománya lett . Első tanulmányait­től publikálta ; már a következő évben második díjat nyert a Magyar Tudományos Akadémia technikatörténeti jeligés pályázatán,-ban pedig az Akadémiai Kiadó megjelentette első szakkönyvét is , A magyarországi papíripar története1900 címmel . A kötet , amely a szerző addigi papíripari kutatásait összegezte , egyben a papírológia első jelentős hazai szakmunkája is lett . Papírtörténeti kutatási tevékenysége mellett azas évek derekától mértéktörténeti kutatásokba is belekezdett , e munkájának eredménye számos tanulmány és szakcikk mellett egy három kötetes szakkönyv lett a méterrendszer bevezetése előtt hazánkban használt hossz­ , súly­ , térfogat­ , és egyéb mértékeket . Úttörő munkát végzett a magyarországi vízjelek részletes kutatása terén is , első , e tárgyban megjelent­ben publikált ) cikkét a szakterület egyik későbbi kutatója „ a tudományos filigranológia alapjainak hazai kidolgozása felé tett első megalapozott munka”-­ként értékelte Sokat publikált még a hazai nyomdák és malmok történetével kapcsolatban , illetve levéltártani kérdésekben is , ám ez utóbbi szakterületen kidolgozott változtatási ( korszerűsítési ) javaslataival többnyire nem tudta elérni , hogy bekerüljenek a hazai levéltárak napi gyakorlatába . 1961-­től kezdve több mint három évtizeden keresztül tartott népszerűsítő­ , ismeretterjesztő előadásokat a Magyar Rádióban , majd a Magyar Televízióban a hazai technikatörténet érdekességeiről , illetve a magyar népszokásokról . Rádiós előadásainak jó része később nyomtatásban is megjelent , összesenismeretterjesztő könyve keretében . Fontosnak tartotta a technikatörténethez kapcsolódó tárgyi emlékek megőrzését is , így nemcsak a Levéltári Múzeum megalapítója volt , de segítette a Vegyipari Múzeumot , hatalmas papírtörténeti gyűjteményét a Magyar Nemzeti Múzeumnak adományozta , közeldarabból álló , kézi vázlatrajzos vízjelgyűjteménye pedig a Magyar Vízjel Adatbank részét képezi . Szakmai munkája mellett szépirodalmi ( ifjúsági ) , valamint bölcseleti műveket is alkotott és festéssel is foglalkozott . Számos műve kiadatlanul , kéziratban maradt . Díjai , elismerései 1982-­ben elnyerte a Munka Érdemrend ezüst fokozatát , tudományos munkásságának elismeréseként . 1998-­ban a Magyar Tudományos Akadémia a történelemtudomány doktorává nyilvánította , történészi munkásságáért . Művei Szaktudományi könyvek Levéltári alapismeretek . Budapest , ( Irat­ és könyvkonzervátor tanfolyami jegyzet ) A levéltári és könyvtári anyag alkotó elemei . Budapest , ( Irat­ és könyvkonzervátor tanfolyami jegyzet ) Három technikatörténeti fejezet Benda Kálmán – Irinyi Károly : A négyszáz éves debreceni nyomda című könyvében ( p32­-40. : A nyomda felszerelése és működése-1711. p82­-94. : A nyomda technikai működése­1804. p137­-143. : Gépek , technikai felszerelés-1849. ) . Akadémiai Kiadó, Budapest , A papírkészítés fejlődése . In : Vámos György – Katona Kálmán ( szerk . ) : Papíripari kézikönyv , p7­25. Műszaki Kiadó, Budapest , [ A második kiadásban : p27-­38. , ] A magyarországi papíripar története-1900. Akadémiai Kiadó, Budapest , A Szombathelyi Pamutipar története-1967. Szombathely , A magyar levéltári kiadványok bibliográfiája1974 ( Horváth Jánosnéval ) . Budapest , Magyarországi hossz-­ és földmértékek a század végéig . Akadémiai Kiadó, Budapest , Papírkészítőink mesterségszavai­19. sz . Budapest , A szakkönyvtár és anyagának használata . In : Levéltári ismeretek kézikönyve , p299­-318. Tankönyvkiadó , Budapest , Két fejezet A történelem segédtudományai című szaktankönyvben . ( p87­-101. : Papírológia . p254­273 : Metrológia . Eötvös Loránd Tudományegyetem , Budapest , ) Magyarországi hossz­- és földmértékek­1874. Akadémiai Kiadó, Budapest , Magyarországi űr­- , térfogat-­ , súly-­ és darabmértékek-ig . Akadémiai Kiadó, Budapest , Néhány történeti segédtudomány létrejötte . Doktori tézis­összefoglaló . Budapest , , saját kiadás . Ismeretterjesztő művek Régi magyar mesterségek . Magvető, Budapest , Régi magyar mulatságok . Magvető, Budapest , Régi magyar históriák . Magvető, Budapest , Mestere volt egykor. . . Magvető, Budapest , A homo faber . In : Lovas György ( szerk . ) : Gólyavári esték . A gondolkodás évszázadai , p147­-159. RTV–Minerva, Budapest , Régi magyar mértékek . Gondolat , Budapest , Kézművesek mestersége . Gondolat , Budapest , Jelentősebb szakcikkek , tanulmányok A pécsi papírmalom . Papír­- és Nyomdatechnika, Budapest . VII. évfolyam,3:72 . A diósgyőri papírmalom alapítási kísérlete-ban . Papír­ és Nyomdatechnika, Budapest . VII. évfolyam,218–221. Papírgyártásév előtt . Papír-­ és Nyomdatechnika, Budapest . VII. évfolyam,267 . A diósgyőri papírmalom alapítása­ben . Papír-­ és Nyomdatechnika, Budapest , VII. évfolyam , Vízjelek és vízjelkutatás . Papír­- és Nyomdatechnika, Budapest . VIII. évfolyam,28. ; ( némi változtatással : ) Levéltári Híradó , VIII. évfolyam,35. Papíripari találmányok1830. Papír-­ és Nyomdatechnika, Budapest . VIII. évfolyam, 129. Papírkészítő mesterek és legények a XVIII. században . Papír­- és Nyomdatechnika, Budapest . VIII. évfolyam, 196 . Díszoklevelek „ tipográfiája” . Papír­- és Nyomdatechnika melléklete , Magyar Tipográfia , VIII. évfolyam,7. XIX. századi vízjeleink . Papíripar, Budapest . I. évfolyam,2:30. Papír-­ és nyomdaipari történeti emlékeink védelme . Papíripar, Budapest . I. évfolyam,8: 149. Papíripari találmányok a XIX. század második felében . Papíripar, Budapest . I. évfolyam,2:38. A nyomdaipari múzeumért. . . Magyar Grafika, Budapest . II. évfolyam,2 : Papíripari találmányok a XIX. század második felében . Papíripar, Budapest . II. évfolyam,31. Az első magyar papírmalmok . Papíripar, Budapest . III. évfolyam,73. Néhány adat a XVI-­XVIII. századbeli papírkészítésről . Papíripar, Budapest . III. évfolyam, 194 . A vízjelkutatás problémái . Vízjelgyűjtésünk módszertana . Levéltári Közlemények , Budapest.108. A lékai ( hámori ) papírmalom a XVIII. században . Történelmi Szemle, Budapest . III. évfolyam,63. Papírmalom alapítási kísérlet Budán . Papíripar, Budapest . IV. évfolyam,200. Angaben über die Papierherstellung in der Zeit vom XVI. bis XVIII. Jahrhundert,2. Zellstoff und Papier , IX. évf.436;477. Papírgyár alapítási kísérletek Pesten a XIX. században . Papíripar, Budapest . V. évfolyam, 100. XVI­-XVII. századi papírkészítőink életéből . Papíripar, Budapest . VI. évfolyam,131. A papírkészítés fejlődése . Papíripari kézikönyv , Műszaki Kiadó, Budapest.25. A papíralakok változása a XIV. századtól a szabványosításig . Papíripar, Budapest . VI. évfolyam,246 . Historia papiernicztwa wegierskiego . Przeglad Papiernizy , XVIII. évf.329. A merített papír a XIV. századtól a XIX. század első feléig . Papíripar, Budapest . VII. évfolyam, 115. Papírmalmaink átalakítása papírgyárakká . Papíripar, Budapest . VII. évfolyam, 196 . A papír műszaki felhasználásának kezdetei Magyarországon . Technika Történeti Szemle, Budapest, 193. Miszellen zur Papiererzeugung vonJahren . Papiergeschichte , XIV. évf.,2: 16 . Magyar nyomdák és könyvnyomtatók . Élet és Tudomány, Budapest. XIX. évfolyam,1859;1910. A „ vízjelírás” fejlődése . Papíripar, Budapest . VIII. évfolyam, 178. A Papír-­ , Nyomda-­ és Írószeripari Múzeum megvalósításáért ! Magyar Grafika, Budapest . VIII. évfolyam,406–407. Miszellen zur Papiergeschichte . Papiergeschichte , XIV. évf.6:63. Adalék vízimalmaink műszaktörténetéhez . Agrártörténeti Szemle, Budapest . VI. évf.4:436 . A XVI–XIX. századi anyagelőkészítő gépek és módszerek néhány műszaki adata . Papíripar, Budapest . IX. évfolyam, 156 . A fehér mesterség.2. Élet és Tudomány, Budapest. XX. évf.1961;2009. Papírkereskedelmünk a XIV–XVII. században . Századok , Budapest. évf.,5:881. Papírmalmaink műszaki felszerelése . Technika Történeti Szemle, Budapest . III. évf.,2:249. A malom és a népesség . Agrártörténeti Szemle2.-187 . A fiumei papírgyár első évtizedei . Papíripar, Budapest. X. évf.,184. A levéltár és az adatszolgáltatás . Levéltári szemle­614. Újabb kétszáz éves gabonalelet . Agrártörténeti Szemle­494. Királyi öl és királyi hold ( Maksay Ferenccel ) . Agrártörténeti Szemle2.­110. Gabonamalmaink a-17. században . Agrártörténeti Szemle4.-327. Utánzott vízjeleink a századfordulón . Papíripar, Budapest. XII. évf.34. Adalékok a pápai papírmalom történetéhez . Papíripar, Budapest. XII. évf.,143. Papírellátásunk és papírkereskedelmünk a XVIII–XIX. században . Levéltári Közlemények , Budapest. XXXIX. évf.,27. Einige technische Daten zur Papiermacherei im XVII. bis XIX . Jahrhundert . Papiergeschichte , XIX. évf.,4:39. Papírkereskedelem Budapesten a XIX. században . Papíripar, Budapest. XIII. évf.,220. A vízjel mint védjegy . Papíripar, Budapest. évf.,70. Helyi földmértékeink a sz. végén . Történeti Statisztikai Évkönyv­1968.-229. A papírvizsgálat kezdetei Magyarországon.1902. Papíripar, Budapest . ( Zsoldos Bencével közösen ) XV. évf.,159. A Diósgyőri Papírgyár első évszázada1900 ) . Technika Történeti Szemle, Budapest.68. 200 éves gyümölcsfa­-fajtajegyzék ( Geday Gusztávval ) . Agrártörténeti Szemle4.-374. Helyi földmértékeink-ban . Levéltári Közlemények-101. Papírfeldolgozó iparunk a XIX. században.2. Papíripar, Budapest. XVII. évf.,31.;170. A betűk mestere . Tótfalusi Kis Miklós . Vigília-682. Technikatörténet és levéltár . Magyarországi tudomány­- és technikatörténeti konferencia . MTESZ, Budapest,-368. A karácsonyolás . Vigilia-822. Vízjellel az irathamisítás ellen . Papíripar, Budapest. XVIII. évf.,36 . Húsvétolás . Vigilia-245 . A fehér mív . Papíripar, Budapest. XVIII. évf.,270. Papírkészítőink élete a XIX. században . Papíripar, Budapest. XIX. évf.118. Adalék a szentendrei papírmalom történetéhez . Papíripar, Budapest. XIX. évf.,198. Papírgyáraink a XIX. századi kiállításokon . Technika Történeti Szemle, Budapest.80. Emberalakos XVIII. századi vízjeleink . Papíripar, Budapest. XXI. évf., 191. Lázár térképeinek papirológiája . A magyar térképészet kezdetei . Tankönyvkiadó , Budapest.93. A levéltári adatszolgáltatás alapja : a tezaurusz . Levéltári Szemle-94. A betűminta ­ nyomdatörténeti forrás . Magyar Grafika-79. Volt­-e papírmalom Budán ? Századok , Budapest. évf.,560. A papírkészítők címere . Papíripar, Budapest. XXII. évf.,153. L'aptitude du papier pour la determination de la date . Colloque international , de textologie á Mátrafüred. – MTA Könyvtár, Budapest.35. A papírkészítés fejlődése . In : Papíripari kézikönyv , p27–38. Műszaki Kiadó, Budapest , Az Országos Levéltár könyvtárának száz esztendeje-1974. Levéltári Szemle2.-318. Rizsmajegy és rizsmacímke . Papíripar, Budapest. XXIV. évf.,155. Gabonaféléink térfogatsúlya a19. század fordulóján . Agrártörténeti Szemle4.-590. Watermarks as art . Interpressgrafik,37. The Paper Material of the Lazarus Maps . In : Lazarus Secretarius , p103­-106 . Akadémiai Kiadó, Budapest , La datation du papier a partir de ses propriétés matérielles . Colloque international de textologie à Mátrafüred Akadémiai Kiadó, Budapest,40 . A levéltári adatszolgáltatás alapvető problémái – és a teendők . Levéltári Szemle3.438. Az írásbeliség anyagi­-technikai alkotó elemei . Magyar Herold-625. „ Becsületesen közlegénykedni...” – Egy sajátos múlt századi életút : Károlyi István pályája . Közgazdasági Szemle­291. Magyarország kézműves mesterei­ban . Történeti demográfiai füzetek63. Régi magyar papírmalmok . In : Évfordulóink a műszaki és természettudományokban. – MTSZ, Budapest, 125.-91. Papiergeschichte Werke und Aufsätze zur ungarischen Papiergeschichte.1991. IPH Communications Jg . n.: 16 . Budapest papíripara a század végéig . Magyar Vízjel évf. sz.20. Adatok a magyarországi­19. századi anyagkészítéshez ( die Zeugmacherei ) . Magyar Vízjel évf. sz.8. Néhány esztendő egy papírkészítőnk magánéletéből . Magyar Vízjel évf. sz.9. Szépirodalmi és egyéb művek Őfelsége magánnyomozója ( krimimese ) . Magvető , Budapest , Dani ( ifjúsági regény) . Balassi , Budapest , Mese mindenkinek . Szent István Társulat , Budapest , Filamér – Őfelsége magánnyomozója. kiadás . Kalandor Kiadó, Budapest , Res ultimae , Lex historiae – Egy historikus gondolatai a végső dolgokról . Szent István Társulat , Budapest , Kéziratban maradt írások Hazai papíráralakulások XIV–XIX. század.oldal . Budapest papíripara a XIX. század közepéig.oldal . A papírkészítők szokásköre Magyarországon a XVI–XIX. században.oldal . Néhány esztendő egy papírkészítő magánéletéből.oldal . Rádiós előadások A fehér mesterség . Papírkészítők . Petőfi Rádió, Budapest , január,40–22.00 ) . A fehér mesterség nagykorúsítója : Türk György . Petőfi Rádió, Budapest , augusztus,20–21.40) . Mikor használtak Magyarországon először papírt ? Ha még nem tudná . Petőfi Rádió, Budapest , október Tévéelőadások A történelem segédtudományai . Papirológia . — TV Magiszter , MTV2, Budapest. július,45–14.00 ) . Jegyzetek Források Útravaló – Bogdán István búcsúztatója a Magyar Vízjel folyóirat weboldalán Kálnoki Kis Tamás : Bogdán István2001 ) . Levéltári Közlemények , évfolyam2. szám p305–309. Bogdán István a névpont. hu adatbázisában http://www.odrportal.hu/kereso/index.php?facet%5Btype_id%5D%5B%5D=ab&stype=author&q=%22Bogd%C3%A1n+Istv%C3%A1n%22&pageNo=1&lastStart=0&rpp=50 https://web.archive.org/web/20150626132915/https://lnyr.eleveltar.hu/mnlquery/detail.aspx?ID=6435 Bogdán István művei a Classify.org weboldalon 1922-ben született személyek 2001-ben elhunyt személyek Magyar levéltárosok Magyar könyvtárosok Magyar történészek Magyar tudományos írók Magyar szakírók