Muškovci
Muškovci falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Obrovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 42, közúton 48 km-re, községközpontjától légvonalban 5, közúton 7 km-re északkeletre, Dalmácia északi részén, a Velebit-hegység déli lábánál, a Zrmanja folyásától északra fekszik.

Története
A település a 17. században a török kiűzése után pravoszlávokkal telepítették be. A velencei uralom 1797-ig tartott. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 324, 1910-ben 607 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A II. világháború idején 1941-ben Dalmácia Olaszország fennhatósága alá került. Közelében volt az olasz területek határa, melyet Zrmanja folyó képezett. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció, majd német megszállás után újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 99 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991-től szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A Vihar hadművelet idején 1995 augusztusában a horvát hadsereg visszafoglalta a települést, melynek lakossága elmenekült. A településnek 2011-ben 100 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei
A település természeti látványossága a "Berberov buk" a Zrmanja folyó vízesése.

Jegyzetek

További információk
 Obrovac község hivatalos oldala 
 Obrovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Zára megye települései
Muškovci falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Obrovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Dalmácia északi részén , a Velebit-hegység déli lábánál , a Zrmanja folyásától északra fekszik . Története A település a században a török kiűzése után pravoszlávokkal telepítették be . A velencei uralomig tartott . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A II. világháború idejénben Dalmácia Olaszország fennhatósága alá került . Közelében volt az olasz területek határa , melyet Zrmanja folyó képezett . Az szeptemberi olasz kapituláció , majd német megszállás után újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt.től szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A Vihar hadművelet idejénaugusztusában a horvát hadsereg visszafoglalta a települést , melynek lakossága elmenekült . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A település természeti látványossága a " Berberov buk " a Zrmanja folyó vízesése . Jegyzetek További információk Obrovac község hivatalos oldala Obrovac turisztikai egyesületének honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Zára megye települései