Ormos Pál
Ormos Pál (Szeged, 1951. október 14. –) Széchenyi-díjas biofizikus, biotechnológus, a fizikai tudományok doktora, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Tudományos munkássága elsősorban a molekuláris szintű mechanizmusok fizikai módszerű vizsgálatára, valamint a nano-biotechnológia témakörére irányul. 2010-től 2017-ig az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont főigazgatója.

Életútja 
1970-ben iratkozott be a szegedi József Attila Tudományegyetemre (JATE), ahol 1975-ben szerezte meg fizikusi oklevelét. Diplomavédését követően az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont biofizikai intézetének munkatársa lett. 1978-tól tudományos munkatársi, 1985-től főmunkatársi címmel dolgozott az intézetben. Ezzel párhuzamosan 1983-ban megvédte a fizikai tudományok kandidátusa címet. 1985-től 1991-ig az Illinois Egyetemen oktatott vendégprofesszorként. Hazatérésekor, 1991-ben tudományos tanácsadói címmel folytatta a kutatómunkát a szegedi biofizikai intézetben, majd 1992-ben doktori fokozatot szerzett. 1994-től 2002-ig a biofizikai intézet igazgatói tisztét töltötte be, ezt követően kutatóprofesszorként dolgozott tovább anyaintézetében. 1998-ban címzetes egyetemi tanárrá habilitált a JATE-n, emellett a biológiai fizikai tanszék részfoglalkoztatású egyetemi tanára volt. 2010-ben az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont főigazgatójává nevezték ki.

Munkássága 
A biofizikán belül főbb kutatási területe a biológiai molekulák, különösen a makromolekulák működésének vizsgálata fizikai módszerekkel. Behatóan foglalkozik a biológiai energiaátalakítás molekuláris mechanizmusával, a fehérjék dinamikájával, szerkezetük és működésük kapcsolatával, a bakteriorodopszin és a mioglobin abszorpciós spektrofotometriájával.

Tudományos tevékenységének másik hangsúlyos vonulata a nano-biotechnológia, ezen belül is az optikai mikromanipuláció. Közelebbről szegedi kutatócsoportjával közösen annak lehetőségeit tanulmányozza, miként alakítható a fényimpulzus  kontrolláltan mechanikai mozgássá. Nagy nemzetközi visszhangot keltett, amikor az ezredfordulón Galajda Péterrel közösen kidolgozták a lézeres megvilágításon alapuló, kétfotonos polimerizáció útján előállított, azaz „fénnyel hajtott” mechanikus mikroszerkezetek (pl. optikai csipesz) működési elvét.

Mintegy száz tudományos közlemény szerzője, társszerzője. Tagja a Fizikai Szemle és a Journal of Chemical Physics szerkesztőbizottságának.

Társasági tagságai és elismerései 
Tudományos eredményei elismeréseként 1998-ban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 2004-ben rendes tagjává választották. Több éven keresztül volt az MTA biofizikai bizottságának társelnöke, illetve tagja az atom- és molekulafizikai, valamint a lézerfizikai bizottságnak. 1999-től a Nemzetközi Elméleti és Alkalmazott Fizikai Egyesület (IUPAP) biofizikai bizottságának titkári teendőit látta el, 2000-től 2007-ig a Magyar Biofizikai Társaság elnöke, azóta tiszteletbeli elnöke. A felsoroltak mellett tagja az MTA Szegedi Területi Bizottságának, az Eötvös Loránd Fizikai Társulatnak, valamint az Amerikai Fizikai Társaságnak (2010).

A biofizika terén elért tudományos eredményeiért 1991-ben a Straub-emlékérem díjazottja volt. 1998-ban Széchenyi professzori ösztöndíjban részesült, 2002-ben pedig az általuk kidolgozott optikai mikroszerkezetekért Galajda Péterrel közösen megosztott Széchenyi-díjat vehettek át. 2011-ben a Pro Urbe Szeged díjjal, 2016-ban Jedlik Ányos-díjjal tüntették ki.

Források 
 

 Ormos Pál adatlapja az MTA honlapján
 Ormos Pál életrajza  az SZBK honlapján

Magyar biofizikusok
Széchenyi-díjasok
MTA-tagok
1951-ben született személyek
Szegediek
Élő személyek
Jedlik Ányos-díjasok
Ormos Pál ( Szeged , október – ) Széchenyi-díjas biofizikus , biotechnológus , a fizikai tudományok doktora , a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja . Tudományos munkássága elsősorban a molekuláris szintű mechanizmusok fizikai módszerű vizsgálatára , valamint a nano-biotechnológia témakörére irányul.tőlig az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont főigazgatója . Életútja 1970-ben iratkozott be a szegedi József Attila Tudományegyetemre ( JATE ) , aholben szerezte meg fizikusi oklevelét . Diplomavédését követően az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont biofizikai intézetének munkatársa lett.tól tudományos munkatársi,től főmunkatársi címmel dolgozott az intézetben . Ezzel párhuzamosanban megvédte a fizikai tudományok kandidátusa címet.tőlig az Illinois Egyetemen oktatott vendégprofesszorként . Hazatérésekor, ben tudományos tanácsadói címmel folytatta a kutatómunkát a szegedi biofizikai intézetben , majdben doktori fokozatot szerzett.tőlig a biofizikai intézet igazgatói tisztét töltötte be , ezt követően kutatóprofesszorként dolgozott tovább anyaintézetében.ban címzetes egyetemi tanárrá habilitált a JATE-n , emellett a biológiai fizikai tanszék részfoglalkoztatású egyetemi tanára volt.ben az MTA Szegedi Biológiai Kutatóközpont főigazgatójává nevezték ki . Munkássága A biofizikán belül főbb kutatási területe a biológiai molekulák , különösen a makromolekulák működésének vizsgálata fizikai módszerekkel . Behatóan foglalkozik a biológiai energiaátalakítás molekuláris mechanizmusával , a fehérjék dinamikájával , szerkezetük és működésük kapcsolatával , a bakteriorodopszin és a mioglobin abszorpciós spektrofotometriájával . Tudományos tevékenységének másik hangsúlyos vonulata a nano-biotechnológia , ezen belül is az optikai mikromanipuláció . Közelebbről szegedi kutatócsoportjával közösen annak lehetőségeit tanulmányozza , miként alakítható a fényimpulzus kontrolláltan mechanikai mozgássá . Nagy nemzetközi visszhangot keltett , amikor az ezredfordulón Galajda Péterrel közösen kidolgozták a lézeres megvilágításon alapuló , kétfotonos polimerizáció útján előállított , azaz „ fénnyel hajtott” mechanikus mikroszerkezetek ( pl. optikai csipesz ) működési elvét . Mintegy száz tudományos közlemény szerzője , társszerzője . Tagja a Fizikai Szemle és a Journal of Chemical Physics szerkesztőbizottságának . Társasági tagságai és elismerései Tudományos eredményei elismerésekéntban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, ben rendes tagjává választották . Több éven keresztül volt az MTA biofizikai bizottságának társelnöke , illetve tagja az atom- és molekulafizikai , valamint a lézerfizikai bizottságnak.től a Nemzetközi Elméleti és Alkalmazott Fizikai Egyesület ( IUPAP ) biofizikai bizottságának titkári teendőit látta el,tőlig a Magyar Biofizikai Társaság elnöke , azóta tiszteletbeli elnöke . A felsoroltak mellett tagja az MTA Szegedi Területi Bizottságának , az Eötvös Loránd Fizikai Társulatnak , valamint az Amerikai Fizikai Társaságnak A biofizika terén elért tudományos eredményeiértben a Straub-emlékérem díjazottja volt.ban Széchenyi professzori ösztöndíjban részesült, ben pedig az általuk kidolgozott optikai mikroszerkezetekért Galajda Péterrel közösen megosztott Széchenyi-díjat vehettek át.ben a Pro Urbe Szeged díjjal, ban Jedlik Ányos-díjjal tüntették ki . Források Ormos Pál adatlapja az MTA honlapján Ormos Pál életrajza az SZBK honlapján Magyar biofizikusok Széchenyi-díjasok MTA-tagok 1951-ben született személyek Szegediek Élő személyek Jedlik Ányos-díjasok