Bódhi
A bódhi  (szanszkrit: बोधि illetve páli) a buddhizmusban az a tudás, amellyel egy buddha rendelkezik a dolgok igaz természetéről. Hagyományos magyar fordítása megvilágosodás, szó szerinti jelentése "felébredés" (a "budh" igető jelentése felébredni). A bódhi az oksági mechanizmus (függő keletkezés) teljes megértése, amely az anyagi világba való beleszületés és a szenvedés (dukkha) megtapasztalásának magyarázata. A kifejezést legáltalánosabban a buddhizmusban használják, de ugyanez a koncepció létezik más indiai filozófiákban és hagyományokban is.

Jelentése
Az indiai vallások szoteriológiai (megváltástani) célja a megszabadulás vagy móksa (más néven mukti). A megszabadulás egyszerre jelenti a szenvedéstől és a létezés örök körforgatagától való szabadságot. A srámanikus (nem védikus indiai vallási mozgalom) hagyományokban arhatnak (szanszkrit; páli: arahant) nevezik azt, aki elérte a teljes megszabadulást. A megtisztelő cím jelentése "érdemes".

Buddha tanításaiban a megszabadulás a nem-tudásból (páli: Moha) való kijövetelt jelenti, ezért ezt az utat a "felébredés ösvényének" is nevezik. A nirvánába vezető úton a gyakorló megtapasztalja a dolgok valódi természetét. A dolgokra és jelenségekre jellemző mechanizmus a pratítja-szamutpáda, a függő keletkezés. Ennek teljes megértése a bódhi.

Buddha felébredése
A théraváda hagyományba tartozó Szutta-pitaka szöveggyűjteményben szerepelnek szövegek, amelyben leírják Buddha megvilágosodását.

Az Arijaparijeszana-szutta elmeséli, hogy Buddha elégedetlen volt Alara Kalama és Uddaka Ramaputta tanításaival így tovább vándorolt Magadhan országban, majd rátalált egy kellemes helyre, ahol később végül elérte a nirvánát.

A Mahaszaccsaka-szutta leírja az aszkéta gyakorlatokat, amikkel felhagyott. Ezután visszaemlékezett egy spontán módon elért dhjána tudatállapotra gyermekkorából. Ezután dhjána gyakorlatokba kezdett. Miután végzett a zavaró tudati tényezőkkel és elmélyült tudatában, három tudásra tett szert (vidhjá):
 belátás előző életeibe
 belátás a karma és az újjászületés működésébe
 belátás a négy nemes igazságba
A szutta szerint ezen a belátások által Buddha azonnal megvilágosodott, avagy "felébredt."

A buddhista ösvény

A buddhista hagyományok különbözőfélképpen írják le a buddhista ösvényt (magga) a megszabadulás felé. A théraváda hagyományba tartozó Szutta-pitaka leírást ad erről az ösvényről. Úgy tartják, hogy az ösvény követésével elérhető a buddhaság szintje, amely előtt megszűnik a tíz béklyó és az akaratlagos cselekedetek, amelyek az érző lényeket a létezés örök körforgatagához láncolják.

A théraváda hagyomány a Buddhagósza által leírt Viszuddhimagga tanait követi. Ebben szerepel a megvilágosodás négy szintje: a szotápanna, a szakadágámi, a anágámi és az arhat.

Háromféle buddhát különböztetnek meg: 
 Szamjakszambuddha (páli: szammaszambuddha), gyakran egyszerűen csak Buddha, aki elérte a szamjakszambódhi-t.
 Pratjekabuddha (páli: paccsekabuddha) - akik spirituális tanító nélkül, önerőből érik el a megvilágosodást, de nem tanítják a dharmát.
 Srāvakabuddha (páli: szávakabuddha) - ide tartozik az arhat (páli: arahant), akik a megvilágosodást úgy érik el, hogy követik egy buddha tanításait.

Buddha-természet
A Tathagatagarbha szövegeiben és az egyéb Buddha-természet tanításokban a bódhi az egyetemes, természetes és tiszta tudatnak felel meg, amely folyamatosan jelen van, azonban nem tapasztaljuk a tudati szennyeződések miatt. Ezekről a tanításokról szól a Surangama-szútra és az Uttaratantra.

A Singon buddhizmusban a bódhi állapot a tudat természetes állapota. Ugyanez a jógácsára gyakorlatban a dzogcsen.

Kapcsolódó szócikkek 
 Bódhicsitta
 Bódhi nap
 Bódhifa
 Megvilágosodás a buddhizmusban
 Szatori

Jegyzetek

Internetes források

Források
 Bhikkhu Nanamoli és Bhikkhu Bodhi (1995). The Middle Length Discourses of the Buddha. A New Translation of the Majjhima Nikaya, Boston, Wisdom Publications
 Buswell, Robert E. JR és Gimello Robert M. (szerk)(1994). Paths to Liberation. The Marga and its Transformations in Buddhist Thought, Delhi, Motilal Banarsidass Publishers
 Faure, Bernard (1991). The Rhetoric of Immediacy. A Cultural Critique of Chan/Zen Buddhism, Princeton, New Jersey, Princeton Universitu Press, 
 Gombrich, Richard F. (1997). How Buddhism Began, Munshiram Manoharlal
 Peter N. Gregory (1991), Sudden and Gradual (Approaches to Enlightenment in Chinese Thought),  Motilal Banarsidass. 
 Harvey, Peter (1995). An introduction to Buddhism. Teachings, history and practices, Cambridge University Press
 Hodge, Stephen (2003). The Maha-Vairocana-Abhisambodhi Tantra, With Buddhaguya's Commentary, London, RoutledgeCurzon
 Sebastian, C.D. (2005). Metaphysics and Mysticism in Mahayana Buddhism, Delhi, Sri Satguru Publications
 Walsh, Maurice (ford)(1995). The Long Discourses of the Buddha, Boston, Wisdom publications

Buddhista filozófia
Buddhista fogalmak
A bódhi ( szanszkrit : बोधि illetve páli ) a buddhizmusban az a tudás , amellyel egy buddha rendelkezik a dolgok igaz természetéről . Hagyományos magyar fordítása megvilágosodás , szó szerinti jelentése " felébredés " ( a " budh " igető jelentése felébredni ) . A bódhi az oksági mechanizmus ( függő keletkezés ) teljes megértése , amely az anyagi világba való beleszületés és a szenvedés ( dukkha ) megtapasztalásának magyarázata . A kifejezést legáltalánosabban a buddhizmusban használják , de ugyanez a koncepció létezik más indiai filozófiákban és hagyományokban is . Jelentése Az indiai vallások szoteriológiai ( megváltástani ) célja a megszabadulás vagy móksa ( más néven mukti ) . A megszabadulás egyszerre jelenti a szenvedéstől és a létezés örök körforgatagától való szabadságot . A srámanikus ( nem védikus indiai vallási mozgalom ) hagyományokban arhatnak ( szanszkrit ; páli : arahant ) nevezik azt , aki elérte a teljes megszabadulást . A megtisztelő cím jelentése " érdemes " . Buddha tanításaiban a megszabadulás a nem-tudásból ( páli : Moha ) való kijövetelt jelenti , ezért ezt az utat a " felébredés ösvényének " is nevezik . A nirvánába vezető úton a gyakorló megtapasztalja a dolgok valódi természetét . A dolgokra és jelenségekre jellemző mechanizmus a pratítja-szamutpáda , a függő keletkezés . Ennek teljes megértése a bódhi . Buddha felébredése A théraváda hagyományba tartozó Szutta-pitaka szöveggyűjteményben szerepelnek szövegek , amelyben leírják Buddha megvilágosodását . Az Arijaparijeszana-szutta elmeséli , hogy Buddha elégedetlen volt Alara Kalama és Uddaka Ramaputta tanításaival így tovább vándorolt Magadhan országban , majd rátalált egy kellemes helyre , ahol később végül elérte a nirvánát . A Mahaszaccsaka-szutta leírja az aszkéta gyakorlatokat , amikkel felhagyott . Ezután visszaemlékezett egy spontán módon elért dhjána tudatállapotra gyermekkorából . Ezután dhjána gyakorlatokba kezdett . Miután végzett a zavaró tudati tényezőkkel és elmélyült tudatában , három tudásra tett szert ( vidhjá ) : belátás előző életeibe belátás a karma és az újjászületés működésébe belátás a négy nemes igazságba A szutta szerint ezen a belátások által Buddha azonnal megvilágosodott , avagy " felébredt . " A buddhista ösvény A buddhista hagyományok különbözőfélképpen írják le a buddhista ösvényt ( magga ) a megszabadulás felé . A théraváda hagyományba tartozó Szutta-pitaka leírást ad erről az ösvényről . Úgy tartják , hogy az ösvény követésével elérhető a buddhaság szintje , amely előtt megszűnik a tíz béklyó és az akaratlagos cselekedetek , amelyek az érző lényeket a létezés örök körforgatagához láncolják . A théraváda hagyomány a Buddhagósza által leírt Viszuddhimagga tanait követi . Ebben szerepel a megvilágosodás négy szintje : a szotápanna , a szakadágámi , a anágámi és az arhat . Háromféle buddhát különböztetnek meg : Szamjakszambuddha ( páli : szammaszambuddha ) , gyakran egyszerűen csak Buddha , aki elérte a szamjakszambódhi-t . Pratjekabuddha ( páli : paccsekabuddha ) - akik spirituális tanító nélkül , önerőből érik el a megvilágosodást , de nem tanítják a dharmát . Srāvakabuddha ( páli : szávakabuddha ) - ide tartozik az arhat ( páli : arahant ) , akik a megvilágosodást úgy érik el , hogy követik egy buddha tanításait . Buddha-természet A Tathagatagarbha szövegeiben és az egyéb Buddha-természet tanításokban a bódhi az egyetemes , természetes és tiszta tudatnak felel meg , amely folyamatosan jelen van , azonban nem tapasztaljuk a tudati szennyeződések miatt . Ezekről a tanításokról szól a Surangama-szútra és az Uttaratantra . A Singon buddhizmusban a bódhi állapot a tudat természetes állapota . Ugyanez a jógácsára gyakorlatban a dzogcsen . Kapcsolódó szócikkek Bódhicsitta Bódhi nap Bódhifa Megvilágosodás a buddhizmusban Szatori Jegyzetek Internetes források Források Bhikkhu Nanamoli és Bhikkhu Bodhi The Middle Length Discourses of the Buddha . A New Translation of the Majjhima Nikaya, Boston , Wisdom Publications Buswell , Robert E. JR és Gimello Robert M. ( szerk ) ( 1994 ) . Paths to Liberation . The Marga and its Transformations in Buddhist Thought , Delhi , Motilal Banarsidass Publishers Faure, Bernard The Rhetoric of Immediacy . A Cultural Critique of Chan/Zen Buddhism , Princeton , New Jersey , Princeton Universitu Press , Gombrich , Richard F. How Buddhism Began , Munshiram Manoharlal Peter N. Gregory Sudden and Gradual ( Approaches to Enlightenment in Chinese Thought ) , Motilal Banarsidass . Harvey , Peter An introduction to Buddhism . Teachings , history and practices , Cambridge University Press Hodge , Stephen The Maha-Vairocana-Abhisambodhi Tantra , With Buddhaguya's Commentary , London , RoutledgeCurzon Sebastian , C.D. Metaphysics and Mysticism in Mahayana Buddhism , Delhi , Sri Satguru Publications Walsh , Maurice ( ford ) ( 1995 ) . The Long Discourses of the Buddha, Boston , Wisdom publications Buddhista filozófia Buddhista fogalmak