Koós József
Koós József (Vilke, 1888 – Budapest-Rákospalota, 1985) borsosberényi pásztor, számadó juhász. Kitűnő dudás-furulyás volt. Dalai és játéka szerepel a Pátria lemezeken és Bartók Béla Magyar népdalok egyetemes gyűjteménye című könyvében is.

Életrajz
1888-ban született Vilkén. Korán elárvult, anyai nagybátyja nevelte fel Bánkon.  Egész életében juhászkodott, már 10 éves korában kosokat terelt. Drégelypalánkról ment el az I. világháborúba 1920-ban, hat év után tért haza, ekkor került Borsosberénybe (itt készültek az interneten is elérhető felvételek, ezért emlegetik borsosberényi számadó juhászként). Később pásztorkodott Vadkerten, Kerecsenden Buttler bárónál - itt már három házasbojtára és egy legénybojtára is volt -   majd Legénden, Horpács mellett Almáspusztán, még később Rétságon. A II. világháborúig a Károlyi birtokon volt juhász számadó hat évig, ekkor Újmajorban lakott a család, majd a háború után Rákospalotán építettek ikerházat, ahol fia és két lánya családjukkal együtt  együtt élt, nagyobbik fia nem tért haza a háborúból. 97 éves korában hunyt el, családja körében ereje fogytáig zenélt.

A palóc vidéken jól ismert pásztorok közé tartozott, akik a magyar pásztorműveltség teljes spektrumát birtokolták akkoriban. Ez többek között a pásztorbotok faragását, furulyák, flóták készítését, és ezek megszólaltatását jelentette. Dudát kevesen készítettek, ő ehhez is értett. 

Bartók Béla és Manga János is jól ismerték. Koós többször is invitálta id. Pál Istvánt (aki Bánkon volt falusi kanász, egy évben születtek), hogy egyszer jöjjön el, és ő is mutassa be a „tanár uraknak” a dudálását, de ő kijelentette: „Tintafosóknak nem dudálok!”   . 

Ifjabb Pál Istvánt - akit a Bánktól 2 km-re fekvő újvilági tanyán tanítgatott a dudálás fortélyaira -1935. augusztus 20-án elvitte magával a nógrádi várba, ahol is énekeikkel, dudálásukkal óriási sikert arattak. Ezek után többször is mentek együtt zenélni Pál Istvánnal.
Két évvel később, 1937-ben a Pátria népzenei gramofonfelvételek keretében készült róla Budapesten a Magyar Rádió stúdiójában több felvétel.

Hangzó anyag 
CD-ROM kiadványok:
 Pátria népzenei gramofonlemez-sorozat. Felvidék. Fonó Records, 2001
 Magyar hangszeres népzene. (szerk.: Sárosi Bálint), Hungaroton, 1998 (HCD 18236-37)
 Magyar dudások. Archív dudazene. (szerk.: Lányi György) Téka Alapítvány, 2004 (TVM120)
 Vargyas Lajos: A magyarság népzenéje. Példatár 4/4. (szerk. Vargyas Lajos) Budapest 1973
 Interneten elérhető:
 https://www.youtube.com/watch?v=a91WM-_rlg8
 https://www.youtube.com/watch?v=S9xOZLoqV9g
 https://www.youtube.com/watch?v=g87mMDWZE6Q

Fotók:
http://www.europeana.eu/portal/sv/record/2064401/_mnmpm_NPRF_681.htmlhttp://www.europeana.eu/portal/hu/record/2064401/_mnmpm_NPRF_682.html
http://www.europeana.eu/portal/hu/record/2064401/_mnmpm_NPRF_946.html
http://dsupinpal.hu/wp-content/gallery/mesterek/73147-koos-jozsef.jpg

 Források 
Agócs Gergely: Egy szürke és egy hamuszín galamb. Néprajzi diplomadolgozat. 1997.
Juhász Zoltán: Az utolsó dudás. Pál István nógrádi pásztor zenei öröksége. Hagyományok Háza, Budapest, 2010.
Manga János: Nógrádi dudások'', A Néprajzi Múzeum füzetei 12, 1950.

Jegyzetek 

1888-ban született személyek
Magyar népművészek
Magyar dudások
Magyar pásztorok
1985-ben elhunyt személyek
Koós József ( Vilke,– Budapest-Rákospalota, borsosberényi pásztor , számadó juhász . Kitűnő dudás-furulyás volt . Dalai és játéka szerepel a Pátria lemezeken és Bartók Béla Magyar népdalok egyetemes gyűjteménye című könyvében is . Életrajz 1888-ban született Vilkén . Korán elárvult , anyai nagybátyja nevelte fel Bánkon . Egész életében juhászkodott , máréves korában kosokat terelt . Drégelypalánkról ment el az I. világháborúbaban , hat év után tért haza , ekkor került Borsosberénybe ( itt készültek az interneten is elérhető felvételek , ezért emlegetik borsosberényi számadó juhászként ) . Később pásztorkodott Vadkerten , Kerecsenden Buttler bárónál - itt már három házasbojtára és egy legénybojtára is volt - majd Legénden , Horpács mellett Almáspusztán , még később Rétságon . A II. világháborúig a Károlyi birtokon volt juhász számadó hat évig , ekkor Újmajorban lakott a család , majd a háború után Rákospalotán építettek ikerházat , ahol fia és két lánya családjukkal együtt együtt élt , nagyobbik fia nem tért haza a háborúból.éves korában hunyt el , családja körében ereje fogytáig zenélt . A palóc vidéken jól ismert pásztorok közé tartozott , akik a magyar pásztorműveltség teljes spektrumát birtokolták akkoriban . Ez többek között a pásztorbotok faragását , furulyák , flóták készítését , és ezek megszólaltatását jelentette . Dudát kevesen készítettek , ő ehhez is értett . Bartók Béla és Manga János is jól ismerték . Koós többször is invitálta id . Pál Istvánt ( aki Bánkon volt falusi kanász , egy évben születtek ) , hogy egyszer jöjjön el , és ő is mutassa be a „ tanár uraknak” a dudálását , de ő kijelentette : „ Tintafosóknak nem dudálok!”\ . Ifjabb Pál Istvánt - akit a Bánktólkm-re fekvő újvilági tanyán tanítgatott a dudálás fortélyaira augusztusán elvitte magával a nógrádi várba , ahol is énekeikkel , dudálásukkal óriási sikert arattak . Ezek után többször is mentek együtt zenélni Pál Istvánnal . Két évvel később, ben a Pátria népzenei gramofonfelvételek keretében készült róla Budapesten a Magyar Rádió stúdiójában több felvétel . Hangzó anyag CD-ROM kiadványok : Pátria népzenei gramofonlemez-sorozat . Felvidék . Fonó Records , Magyar hangszeres népzene. ( szerk . : Sárosi Bálint ) , Hungaroton,( HCD Magyar dudások . Archív dudazene. ( szerk . : Lányi György ) Téka Alapítvány,( TVM120 ) Vargyas Lajos : A magyarság népzenéje . Példatár4. ( szerk . Vargyas Lajos ) Budapest Interneten elérhető : https://www.youtube.com/watch?v=a91WM-_rlg8 https://www.youtube.com/watch?v=S9xOZLoqV9g https://www.youtube.com/watch?v=g87mMDWZE6Q Fotók : http://www.europeana.eu/portal/sv/record/2064401/_mnmpm_NPRF_681.htmlhttp://www.europeana.eu/portal/hu/record/2064401/_mnmpm_NPRF_682.html http://www.europeana.eu/portal/hu/record/2064401/_mnmpm_NPRF_946.html http://dsupinpal.hu/wp-content/gallery/mesterek/73147-koos-jozsef.jpg Források Agócs Gergely : Egy szürke és egy hamuszín galamb . Néprajzi diplomadolgozat . Juhász Zoltán : Az utolsó dudás . Pál István nógrádi pásztor zenei öröksége . Hagyományok Háza, Budapest , Manga János : Nógrádi dudások'' , A Néprajzi Múzeum füzetei Jegyzetek 1888-ban született személyek Magyar népművészek Magyar dudások Magyar pásztorok 1985-ben elhunyt személyek