Nepomuki Szent János-templom (Dunabogdány)
A Nepomuki Szent János-templom 1939-ben épült, a 20. század derekának építészeti jegyeit magán viselő, római katolikus plébániatemplom az Esztergom-Budapesti főegyházmegye szentendrei espereskerületében, a Pest vármegyei Dunabogdány településen. Kőfallal körülvett kertjében áll a község világháborús áldozatainak hősi emlékműve és a településről 1946 után kényszerrel Németországba telepített sváb lakosok kitelepítési emlékműve is.

Története 
Dunabogdányon már a XIV. és XV. század fordulóján is biztosan állt plébániatemplom, mert 1400. december 18-án IX. Bonifác pápa búcsú tartását engedélyezte itt. Az Alexandriai Szent Katalin nevét viselő templom további sorsa nem ismert, bizonyára megsemmisült a török hódoltság idején, amikor maga a község is elnéptelenedett. Annyi biztos, hogy a törökök kiűzését követően, a 18. század elején (elsősorban Németországból) ide telepített új lakók már csak a romjait találták egy középkori egyháznak.

A falu új plébániáját 1721-ben szervezték meg, az első ismert, itteni lelkipásztor egy minorita szerzetes volt. 1724-ben fogott a lakosság új templom építésébe, a birtokos Zichy család anyagi segítségével, és – úgy tűnik – a régi istenháza anyagának felhasználásával. Az új épületet már említi az 1725-ös püspökségi látogatás (Canonica visitatio) jegyzőkönyve, a templom védőszentje Nepomuki Szent János lett, az 1744-es összeírás szerint pedig az itteni plébániának már több fíliája is volt: Dunabogdányhoz tartozott leányegyházként "Szent László, Tótfalu, Megyer és Monostor".

A 18. századi templom azonban – legalábbis részben – fából épült, így amikor 1849. június 4-én tűz pusztított a településen, annak a templom is áldozatául esett. Az épületet egy év alatt sikerült használható állapotba hozni, ettől kezdve még majdnem kilenc évtizeden keresztül szolgálta tovább a helyi lakosságot. Amikor azonban egyik felújítása során, 1937. június 3-án ledőlt az oromfala, az egyházközség úgy döntött, hogy az egészet lebontja, és helyette új istenházát emeltet.

A jelenlegi templom története így tulajdonképpen csak ettől az évtől kezdődik, azzal, hogy az egyházközség megbízta Fábián Gáspár műépítészt, a budapesti Szent Margit (Kaffka Margit) Leánygimnázium és a székesfehérvári Prohászka-emléktemplom tervezőjét az új épület terveinek megalkotásával. Az új templom 1939-re készült el, legutóbbi jelentősebb renoválása – amikor a tetőszerkezetet és a tornyot újították fel – 1997-ben zajlott

A templom jelene 

Az egyházközségben 1724 óta folyik anyakönyvezés; a templom búcsúnapja május 16. A templom és a plébánia a magyarországi egyházmegyék 1993-ban végrehajtott határrendezése során került át a székesfehérvári egyházmegye kötelékéből az Esztergom-Budapesti főegyházmegyéhez. Kertjében található ma a község háborús áldozatainak emlékműve és az itteni sváb lakosok 1997-ben felavatott kitelepítési emlékműve (Kovács Jenő alkotása); a kertet övező kőfalba a 18. századi templom több elemét beépítették, köztük néhány díszes pillérfejezetet is.

A templom papjai

Plébánosok 
Jelenlenleg

2019. augusztusától Lancendorfer István

Korábban2009-2019. Ailer Gáspár

Források 

 A templom bemutatása a település honlapján 
 A templom az Esztergomi Érsekség honlapján
 A templom a Miserend.hu honlapon

Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái
Dunabogdány
Dunabogdany
A Nepomuki Szent János-templomben épült , a század derekának építészeti jegyeit magán viselő , római katolikus plébániatemplom az Esztergom-Budapesti főegyházmegye szentendrei espereskerületében , a Pest vármegyei Dunabogdány településen . Kőfallal körülvett kertjében áll a község világháborús áldozatainak hősi emlékműve és a településrőlután kényszerrel Németországba telepített sváb lakosok kitelepítési emlékműve is . Története Dunabogdányon már a XIV. és XV. század fordulóján is biztosan állt plébániatemplom , mert decemberán IX . Bonifác pápa búcsú tartását engedélyezte itt . Az Alexandriai Szent Katalin nevét viselő templom további sorsa nem ismert , bizonyára megsemmisült a török hódoltság idején , amikor maga a község is elnéptelenedett . Annyi biztos , hogy a törökök kiűzését követően , a század elején ( elsősorban Németországból ) ide telepített új lakók már csak a romjait találták egy középkori egyháznak . A falu új plébániájátben szervezték meg , az első ismert , itteni lelkipásztor egy minorita szerzetes volt.ben fogott a lakosság új templom építésébe , a birtokos Zichy család anyagi segítségével , és – úgy tűnik – a régi istenháza anyagának felhasználásával . Az új épületet már említi azös püspökségi látogatás ( Canonica visitatio ) jegyzőkönyve , a templom védőszentje Nepomuki Szent János lett , azes összeírás szerint pedig az itteni plébániának már több fíliája is volt : Dunabogdányhoz tartozott leányegyházként " Szent László , Tótfalu , Megyer és Monostor " . A századi templom azonban – legalábbis részben – fából épült , így amikor júniusén tűz pusztított a településen , annak a templom is áldozatául esett . Az épületet egy év alatt sikerült használható állapotba hozni , ettől kezdve még majdnem kilenc évtizeden keresztül szolgálta tovább a helyi lakosságot . Amikor azonban egyik felújítása során , júniusán ledőlt az oromfala , az egyházközség úgy döntött , hogy az egészet lebontja , és helyette új istenházát emeltet . A jelenlegi templom története így tulajdonképpen csak ettől az évtől kezdődik , azzal , hogy az egyházközség megbízta Fábián Gáspár műépítészt , a budapesti Szent Margit ( Kaffka Margit ) Leánygimnázium és a székesfehérvári Prohászka-emléktemplom tervezőjét az új épület terveinek megalkotásával . Az új templomre készült el , legutóbbi jelentősebb renoválása – amikor a tetőszerkezetet és a tornyot újították fel –ben zajlott A templom jelene Az egyházközségbenóta folyik anyakönyvezés ; a templom búcsúnapja május A templom és a plébánia a magyarországi egyházmegyékban végrehajtott határrendezése során került át a székesfehérvári egyházmegye kötelékéből az Esztergom-Budapesti főegyházmegyéhez . Kertjében található ma a község háborús áldozatainak emlékműve és az itteni sváb lakosokben felavatott kitelepítési emlékműve ( Kovács Jenő alkotása ) ; a kertet övező kőfalba a századi templom több elemét beépítették , köztük néhány díszes pillérfejezetet is . A templom papjai Plébánosok Jelenlenleg 2019. augusztusától Lancendorfer István Korábban2009-2019. Ailer Gáspár Források A templom bemutatása a település honlapján A templom az Esztergomi Érsekség honlapján A templom a Miserend.hu honlapon Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái Dunabogdány Dunabogdany