Pilisi ciszterci apátság
A Pilisi ciszterci apátság alapítása III. Béla magyar király nevéhez köthető, aki nem csak magyarországi, de európai szinten is komoly pártfogója volt a ciszterci rendnek. A mai Pilisszentkeresztre a franciaországi Acey-ból hívott szerzeteseket és építőmestereket, akik az Acey-ben ma is középkori állapotában megcsodálható templommal teljesen megegyezőt építettek az új helyen. Az apátság alapítása 1184. május 17-én történt.

Az apátság rövid időn belül komoly tekintélyt ért el, amit az is bizonyít, hogy Imre király náluk tette letétbe a keresztes háborúra szánt pénzt.

Összesen 41 helyen volt birtoka az apátságnak, melynek tagjaiból alakították 1190-ben a pásztói, 1232-ben a bélháromkúti és 1263-ban az ábrahámi apátságot.

II. András magyar király első felesége – IV. Béla király és Szent Erzsébet édesanyja – Gertrúd 1213-ban a pilisi erdőben merénylet áldozata lett, majd a Pilisi apátság templomában lett eltemetve. Valószínűsíthető, hogy síremlékét Erzsébet és férje, IV. Lajos türingiai tartománygróf rendelték, és magyarországi látogatásukkor – 1222-ben – Erzsébet felkereste édesanyja sírját. 1242-ben a tatárok az apátságot felégették, de IV. Béla király 1254. június 28-án minden régi kiváltságát megerősítette, s az újjáépítésre komoly anyagi és kiváltságbeli adományokat adott.

1526. szeptember 7-én a törökök teljesen elpusztították. Köveit az évszázadok alatt elhordták, csak a földben lévő alapok és lehullott kődíszítések maradtak meg. Az apátságot III. Károly állította helyre, ki 1712. október 5-én a velehradi apátsággal egyesítette. II. József a velehradi apátságot 1784. július 16-án megszüntette, így 1787. szeptember 16-ig, a magyarországi ciszterci rend megszüntetéséig, önálló volt. Ferenc király 1802. június 25-én állította vissza a ciszterci rendet, de a pilisi apátságot ekkor a pásztói ciszterci apátsággal egyesítette. Később, 1814. augusztus 19-én Dréta Antal pilis-pásztói apát zirci apáttá való kinevezésével a három apátság egyesült, Zirci apátság néven.

Források 

A kiváltságos Ciszterci Rend zirci, pilisi, pásztói, szentgotthárdi egyesített apátságainak névtára az 1910-1911. iskolai évre. Budapest 1910
A hazai Ciszterci Rend emlékkönyve. Budapest, 1896
Békefi Remig: A pásztói apátság története 1190-1702, 
 Benkő, Elek (2017) A pilisi monostor alapítása és építéstörténete. In: Pilisi Gótika – II. András francia kapcsolatai. Memoria Hungariae (3). Ferenczy Múzeum, Szentendre, pp. 99-112. ISBN 9789635088379

További információk

Ciszterci apátság Pilisszentkereszten; szerk. Horváth Sándor, Legeza László; Mikes, Budapest, 2007
Suba Katalin: 11. századi kőfaragványok a pilisi apátság területéről; Martin Opitz, Budapest, 2021 (Thesaurus mediaevalis B.)

Kapcsolódó szócikkek
 Pásztói ciszterci apátság
 Zirci apátság
 Szentgotthárdi ciszterci apátság
 Pilisszentkereszt

Magyarország katolikus templomai, kolostorai
Pest megye műemlékei
Ciszterciek
Magyarország elpusztult építményei
A Pilisi ciszterci apátság alapítása III. Béla magyar király nevéhez köthető , aki nem csak magyarországi , de európai szinten is komoly pártfogója volt a ciszterci rendnek . A mai Pilisszentkeresztre a franciaországi Acey-ból hívott szerzeteseket és építőmestereket , akik az Acey-ben ma is középkori állapotában megcsodálható templommal teljesen megegyezőt építettek az új helyen . Az apátság alapítása májusén történt . Az apátság rövid időn belül komoly tekintélyt ért el , amit az is bizonyít , hogy Imre király náluk tette letétbe a keresztes háborúra szánt pénzt . Összesenhelyen volt birtoka az apátságnak , melynek tagjaiból alakítottákben a pásztói, ben a bélháromkúti ésban az ábrahámi apátságot . II. András magyar király első felesége – IV . Béla király és Szent Erzsébet édesanyja – Gertrúdban a pilisi erdőben merénylet áldozata lett , majd a Pilisi apátság templomában lett eltemetve . Valószínűsíthető , hogy síremlékét Erzsébet és férje , IV . Lajos türingiai tartománygróf rendelték , és magyarországi látogatásukkor –ben – Erzsébet felkereste édesanyja sírját.ben a tatárok az apátságot felégették , de IV . Béla király júniusán minden régi kiváltságát megerősítette , s az újjáépítésre komoly anyagi és kiváltságbeli adományokat adott . 1526. szeptemberén a törökök teljesen elpusztították . Köveit az évszázadok alatt elhordták , csak a földben lévő alapok és lehullott kődíszítések maradtak meg . Az apátságot III. Károly állította helyre , ki októberén a velehradi apátsággal egyesítette . II. József a velehradi apátságot júliusán megszüntette , így szeptemberig , a magyarországi ciszterci rend megszüntetéséig , önálló volt . Ferenc király júniusén állította vissza a ciszterci rendet , de a pilisi apátságot ekkor a pásztói ciszterci apátsággal egyesítette . Később , augusztusén Dréta Antal pilis-pásztói apát zirci apáttá való kinevezésével a három apátság egyesült , Zirci apátság néven . Források A kiváltságos Ciszterci Rend zirci , pilisi , pásztói , szentgotthárdi egyesített apátságainak névtára az iskolai évre . Budapest A hazai Ciszterci Rend emlékkönyve . Budapest , Békefi Remig : A pásztói apátság története Benkő , ElekA pilisi monostor alapítása és építéstörténete . In : Pilisi Gótika – II. András francia kapcsolatai . Memoria Hungariae Ferenczy Múzeum , Szentendre , pp. ISBN További információk Ciszterci apátság Pilisszentkereszten ; szerk . Horváth Sándor , Legeza László ; Mikes , Budapest , Suba Katalin : századi kőfaragványok a pilisi apátság területéről ; Martin Opitz , Budapest,( Thesaurus mediaevalis B. ) Kapcsolódó szócikkek Pásztói ciszterci apátság Zirci apátság Szentgotthárdi ciszterci apátság Pilisszentkereszt Magyarország katolikus templomai , kolostorai Pest megye műemlékei Ciszterciek Magyarország elpusztult építményei