Pintér Imre (színművész)
Pintér Imre (Vác, 1864. október 6. – Budapest, 1946. január 17.) színész, operetténekes, rendező, színigazgató, színműíró.

Élete

Pintér Bálint és Müller Matild fia. Vácon született, ahol apja a Fejér hajó szálló tulajdonosa volt. Apja halála után mostohabátyja nevelte és a váci gimnáziumban taníttatta, ahonnan az V. osztályból ötödmagával valami csínytevés miatt kizárták. Ekkor pékinas, majd két hónap múlva füszerkereskedő-tanonc lett, azonban három hónap múltán ezt az üzletet is elhagyta. 1885 őszén lépett először színpadra Pécsett, Mészáros Kálmánnál. Blaha Lujza közbenjárására Rákosi Jenő 1886. szeptember 16-án fölvette a Népszínházhoz statisztának. Öt évi kardalnokoskodás után Pécsre került mint segédszinész, ahol csakhamar az első énekes szerepkört töltötte be. Innét Mosonyi Károlyhoz ment Temesvárra és Pozsonyba. 1891-ben Krecsányi Ignác társulatához szerződött nejével Szép Olgával (1872–1906), aki a vidéki színpad naivája volt. 1895-től egy telet Kolozsvárt, egy telet pedig a Vígszínháznál játszott. 1897-től 1903-ig Aradon és Nagyváradon láthatta a közönség, majd 1903 őszén újból a Népszínházban lépett fel, 1904 márciusában szerződött oda. Itt Blaha Lujza partnereként szerepelt sikerrel. Miután Vidor Pál igazgató elhunyt, két évre Pécsre került, majd 1909-től Újvidéken szerepelt. 1910-től Budapesten működött, a Vígszínházban, a Budai Színkörben, illetve a Óbudai Kisfaludy Színházban, amelynek igazgatója is volt. Második felesége pedig Parlaghy Kornélia színésznő volt. Az 1930-as években Blaha Lujzával középiskolákban adtak elő népszínmű-összeállításokat.

Írásai

Költeményeket, tárcákat írt a vidéki lapokba, így az Erdélyi Hiradóba, Arad és Vidékébe, Aradi Ujságba, Pécsi Hirlapba, Nagyváradi Naplóba, Temesvári Hirlapba, Pécsi Figyelőbe stb.

Cikke a Nagyváradban (1900. 250. Blaha Lujza Bécsben).

Színművei

 Szellő Judit, eredeti népszínmű (először adatott a pozsonyi színházban 1893. febr. 19. Ism. Nyugatmagyarországi Hiradó 42. sz.)
 A falu rózsája, népszínmű (először adatott a fővárosi nyári színházban 1903. szept. 6. Ism. Budapesti Hirlap 249. sz.)

1891-ben Pozsonyban a Lugosi erdő című népszínműve és Budán Nesze semmi fogd meg jól c. bohózata került színre, de mind a kettő megbukott.

Fontosabb szerepei

 Pietro (Suppé: Boccaccio)
 Katko (Zeller: Madarász)
 Jen Mo (Jones: San Toy)
 Laci (Sárga csikó)
 Jani (In­gyenélők)
 Csillag (Piros bugyelláris)
 XXVII. Balduin (Külteleki hercegnő)
 Gáspár apó (Cornevillei harangok)
 Rip-Rip (címszerep)
 Kokó (Mikádó)
 Gyurka (Gyimesi vadvirág)

Működési adatai

 1886–1887: Temesvár, Pozsony;
 1888–1891: Győr, Sopron, Pécs; 
 1913: Budai Színkör; 
 1915: Népopera; 
 1921: Kisfaludy Színház.

Filmjei

Színészként

 Szerelmes szívek (1944)
 A Megfagyott gyermek (1921)
 A népfölkelő (1914)
 A marhakereskedő (1913)
 Elmegyek a Templom mellett (1908)

Rendezőként
 Ágyú és harang (1915)
 A népfölkelő (1914)

Jegyzetek

Források

 
 Magyar színházművészeti lexikon
 Magyar színművészeti lexikon 486. old.
 IMDb

Magyar színészek
Magyar filmrendezők
Váciak
1864-ben született személyek
1946-ban elhunyt személyek
Római katolikus magyarok
Magyar írók
Magyar némafilmrendezők
Pintér Imre ( Vác , október – Budapest , január ) színész , operetténekes , rendező , színigazgató , színműíró . Élete Pintér Bálint és Müller Matild fia . Vácon született , ahol apja a Fejér hajó szálló tulajdonosa volt . Apja halála után mostohabátyja nevelte és a váci gimnáziumban taníttatta , ahonnan az V. osztályból ötödmagával valami csínytevés miatt kizárták . Ekkor pékinas , majd két hónap múlva füszerkereskedő-tanonc lett , azonban három hónap múltán ezt az üzletet is elhagyta.őszén lépett először színpadra Pécsett , Mészáros Kálmánnál . Blaha Lujza közbenjárására Rákosi Jenő szeptemberán fölvette a Népszínházhoz statisztának . Öt évi kardalnokoskodás után Pécsre került mint segédszinész , ahol csakhamar az első énekes szerepkört töltötte be . Innét Mosonyi Károlyhoz ment Temesvárra és Pozsonyba.ben Krecsányi Ignác társulatához szerződött nejével Szép Olgával1906 ) , aki a vidéki színpad naivája volt.től egy telet Kolozsvárt , egy telet pedig a Vígszínháznál játszott.tőlig Aradon és Nagyváradon láthatta a közönség , majdőszén újból a Népszínházban lépett fel,márciusában szerződött oda . Itt Blaha Lujza partnereként szerepelt sikerrel . Miután Vidor Pál igazgató elhunyt , két évre Pécsre került , majdtől Újvidéken szerepelt.től Budapesten működött , a Vígszínházban , a Budai Színkörben , illetve a Óbudai Kisfaludy Színházban , amelynek igazgatója is volt . Második felesége pedig Parlaghy Kornélia színésznő volt . Azas években Blaha Lujzával középiskolákban adtak elő népszínmű-összeállításokat . Írásai Költeményeket , tárcákat írt a vidéki lapokba , így az Erdélyi Hiradóba , Arad és Vidékébe , Aradi Ujságba , Pécsi Hirlapba , Nagyváradi Naplóba , Temesvári Hirlapba , Pécsi Figyelőbe stb . Cikke a Nagyváradban Blaha Lujza Bécsben ) . Színművei Szellő Judit , eredeti népszínmű ( először adatott a pozsonyi színházban febr . Ism . Nyugatmagyarországi Hiradó sz . ) A falu rózsája , népszínmű ( először adatott a fővárosi nyári színházban szept . Ism . Budapesti Hirlap sz . ) 1891-ben Pozsonyban a Lugosi erdő című népszínműve és Budán Nesze semmi fogd meg jól c. bohózata került színre , de mind a kettő megbukott . Fontosabb szerepei Pietro ( Suppé : Boccaccio ) Katko ( Zeller : Madarász ) Jen Mo ( Jones : San Toy ) Laci ( Sárga csikó ) Jani ( In­gyenélők ) Csillag ( Piros bugyelláris ) XXVII. Balduin ( Külteleki hercegnő ) Gáspár apó ( Cornevillei harangok ) Rip-Rip ( címszerep ) Kokó ( Mikádó ) Gyurka ( Gyimesi vadvirág ) Működési adatai 1887 : Temesvár , Pozsony ; 1891 : Győr , Sopron , Pécs ; Budai Színkör ; Népopera ; Kisfaludy Színház . Filmjei Színészként Szerelmes szívek A Megfagyott gyermek A népfölkelő A marhakereskedő Elmegyek a Templom mellett Rendezőként Ágyú és harang A népfölkelő Jegyzetek Források Magyar színházművészeti lexikon Magyar színművészeti lexikon old . IMDb Magyar színészek Magyar filmrendezők Váciak 1864-ben született személyek 1946-ban elhunyt személyek Római katolikus magyarok Magyar írók Magyar némafilmrendezők