Hölgykő vára
Hölgykő vára vagy „Herend vára” a mai Csehbánya és Városlőd között található, a Csigahegynek (más néven Schlossberg) nevezett, észak-déli irányú hegyvonulat északi meredek nyúlványán, a Torna-patak keleti ága által északról fél körívben közrefogva.

Fekvése és állapota 
Magának a várnak a romjai egy 30 m × 30 m-es alapterületű dombtetőn foglalnak helyet, melyet egykoron a hegygerinc felől lehetett megközelíteni. Egykori bejárata még kivehető, ám néhány fal- és sáncmaradványon és az 5 m mély ciszternán kívül szinte semmi sem maradt.

Név eredete 
Hölgykő neve a magyar „hölgy” (jelentése hermelin) és a hegyi váraknál szokásos kő szó összetételéből származik.

Története 
Maga a település első említése 1240-ben történik villa Luedl alakban írva, amikor is Erzsébet királyné kötelezi a községet a veszprémi Szent Katalin apácakolostor fenntartásához hozzájárulni évi 400 kévényi gabonával. Következő említése 1270-ből való, melyből tudjuk, hogy V. István király Luka fia I. Demeter fiának, I. Csák bánnak (Csák Péter bán) adományozta a birtokot. Az erősség építtetője valószínűsíthetően Csák Péter bán vagy annak unokaöccse Ugod fia II. Demeter bán lehetett a 13. század második felében. 1310-ben szerepel oklevélben maga a vár először, amikor is várnagya Laki János fia, Hektor. 1321-ben szintén említésre kerül, várnagya Zuszkur mester révén (ekkor „Heugku” néven szerepel már a vár), aki mint királyi megbízott a várat és uradalmát beiktatja a veszprémi káptalan tulajdonába. 1325-ben  László mestert mint hölgykői és cseszneki várnagyot nevezik meg, aki e tisztséget még 1332-ben is betölti. 1325 és 1337 között Miklós fia Fónyi Balázs egyszerre viselte a cseszneki és hölgykői várnagyi, valamint győri és bakonyi ispáni címet. Az erősség ekkor lett az erdőispánsági rendszer székhelye Csesznekkel együtt. I. Lajos király idején (ekkor már Leweld falu írásmóddal említve) a település és környéke ismét királyi tulajdonban van. 1357-ben még említik várnagyát. 1364-ben Nagy Lajos király Szent Mihály arkangyal tiszteletére kolostort alapított a Torna-patak völgyében (Szent Mihály-völgy). Ekkor a települést és a hozzátartozó birtokokat a várral együtt a karthauzi szerzeteseknek adományozta. Ekkor a várat leromboltatta, hogy annak kőanyagából épülhessen fel a kolostor.

Hölgykő vára légi felvétel galéria

Források 
Csorba Csaba: Regényes váraink, Budapest: Magyar könyvklub, 2002
Hölgykő vára a turautak.com-on
Hölgykő vára a varbarat.hu-n 

Magyarország várai
Magyarország középkori építményei
Városlőd
Hölgykő vára vagy „ Herend vára” a mai Csehbánya és Városlőd között található , a Csigahegynek ( más néven Schlossberg ) nevezett , észak-déli irányú hegyvonulat északi meredek nyúlványán , a Torna-patak keleti ága által északról fél körívben közrefogva . Fekvése és állapota Magának a várnak a romjai egym × 30 m-es alapterületű dombtetőn foglalnak helyet , melyet egykoron a hegygerinc felől lehetett megközelíteni . Egykori bejárata még kivehető , ám néhány fal- és sáncmaradványon és azm mély ciszternán kívül szinte semmi sem maradt . Név eredete Hölgykő neve a magyar „ hölgy” ( jelentése hermelin ) és a hegyi váraknál szokásos kő szó összetételéből származik . Története Maga a település első említéseben történik villa Luedl alakban írva , amikor is Erzsébet királyné kötelezi a községet a veszprémi Szent Katalin apácakolostor fenntartásához hozzájárulni évikévényi gabonával . Következő említéseből való , melyből tudjuk , hogy V . István király Luka fia I. Demeter fiának , I. Csák bánnak ( Csák Péter bán ) adományozta a birtokot . Az erősség építtetője valószínűsíthetően Csák Péter bán vagy annak unokaöccse Ugod fia II. Demeter bán lehetett a század második felében.ben szerepel oklevélben maga a vár először , amikor is várnagya Laki János fia , Hektor.ben szintén említésre kerül , várnagya Zuszkur mester révén ( ekkor „ Heugku” néven szerepel már a vár ) , aki mint királyi megbízott a várat és uradalmát beiktatja a veszprémi káptalan tulajdonába.ben László mestert mint hölgykői és cseszneki várnagyot nevezik meg , aki e tisztséget mégben is betölti.ésközött Miklós fia Fónyi Balázs egyszerre viselte a cseszneki és hölgykői várnagyi , valamint győri és bakonyi ispáni címet . Az erősség ekkor lett az erdőispánsági rendszer székhelye Csesznekkel együtt. I. Lajos király idején ( ekkor már Leweld falu írásmóddal említve ) a település és környéke ismét királyi tulajdonban van.ben még említik várnagyát.ben Nagy Lajos király Szent Mihály arkangyal tiszteletére kolostort alapított a Torna-patak völgyében ( Szent Mihály-völgy ) . Ekkor a települést és a hozzátartozó birtokokat a várral együtt a karthauzi szerzeteseknek adományozta . Ekkor a várat leromboltatta , hogy annak kőanyagából épülhessen fel a kolostor . Hölgykő vára légi felvétel galéria Források Csorba Csaba : Regényes váraink , Budapest : Magyar könyvklub , Hölgykő vára a turautak.com -on Hölgykő vára a varbarat.hu -n Magyarország várai Magyarország középkori építményei Városlőd