Naja
A Naja a mérgessiklófélék családjának egy neme, ide tartoznak az úgynevezett valódi kobrák. Kobrának nevezik még néhány más genus fajait, például a királykobrát (Ophiophagus), de valamennyi közül a Naja nem tagjai a legismertebbek és leginkább elterjedtek. Különböző fajai Afrikában és Dél-Ázsiában (Arábiától a Fülöp-szigetekig) élnek.

A Naja elnevezés a szanszkrit nāga szóból ered, ami kígyót jelent.

Az utóbbi időkig a Naja nembe 20-22 fajt soroltak, de újabban felülvizsgálták a kobrák rokonsági viszonyait, ezért a források nagymértékben eltérhetnek. A leginkább elfogadott a 2009-es taxonómiai revízió, amely a Boulengerina és Paranaja nemeket egyesítette a Naja genusszal, amelynek így immár 28 tagja van.

Megjelenés
A különböző kobrafajok hossza igen eltérő, de többnyire elérik a másfél méteres méretet. A legnagyobb "valódi" kobrafaj az Afrikában honos erdei kobra, amely meghaladhatja a 3 métert is. Valamennyiük jellegzetessége, hogy veszély esetén testük elülső negyedét felemelik a földről és fenyegetően széttárják csuklyájukat, hogy nagyobbnak tűnjenek.

Méreg

A genus valamennyi tagja képes az ember számára is halálos marásra. A legtöbb faj mérgének fő komponensei neurotoxinok, melyek az idegrendszert támadják meg és bénulást okoznak, de sok esetben citotoxinokat is tartalmaznak, amelyek miatt a kígyómarás lokális duzzadással, majd szövetelhalással jár, valamint véralvadásgátló hatással is rendelkezik. Némely faj szívre ható kardiotoxinokat is termel.

Néhány Naja-fajnak, az úgynevezett köpködőkobráknak méregcsatornája nem a méregfog végén, hanem valamivel feljebb, az elülső felületen nyílik és képesek arra, hogy a hagyományos harapás helyett mérgüket messzire kilövelljék (vagyis az elnevezéssel ellentétben, valójában nem köpésről van szó). A méreg célbajuttatásának pontossága és távolsága nagyon változó lehet az egyes fajok között, de valamennyien elsősorban védekezésre használják ezt a képességüket. A bőrre kerülő kígyóméreg irritálhatja a bőrfelületet, ha azonban a szembe jut, akkor erős égető érzést okoz és ha nem mossák ki azonnal és alaposan, akkor ideiglenes vagy akár végleges vakság is lehet a következmény. 
 
A Naja-fajok közül a közép-ázsiai kobrának (N. oxiana) van a legtoxikusabb mérge. Bőr alá beadva átlagosan 0,18 mg/testsúlykg elegendő az egerek felének (LD50) elpusztításához, míg a legalacsonyabb közölt LD50-érték 0,10 mg/ttkg. A második legmérgezőbb a fülöp-szigeteki köpködőkobra a maga 0,2 mg/ttkg-os átlagos és 0,14 mg/ttkg legalacsonyabb LD50-ével. Intravénásan beadva már 0,037 mg/ttkg is elegendő az egerek felének megöléséhez a közép-ázsiai kobra mérgéből a fülöp-szigeteki kobra esetében pedig  0,05 mg/ttkg.

A Naja nem közegészségügyi szempontból is jelentős csoport, mert elterjedési területén minden évben nagyszámú kígyómarásért, sőt sok esetben halálozásért felelős. A kobrák egész Afrikában (még a Szahara egy részén is) és Délnyugat-, Közép-, Dél-,Délkelet- és Kelet-Ázsiában élnek. Marásuk jelentős - akár 45-50% - hányada azonban, ún. "száraz" marás, vagyis mérget nem juttatnak a sebbe. A kezeletlen, mérgezéssel járó kígyómarás a pápaszemes kobra esetében 6,5-20%-ban jár halállal, míg a közép-ázsiai kobránál ez akár 80% is lehet. A kínai kobra méregfecskendezéssel járó marása 15-20%-ban halálos, a feketenyakú köpködőkobránál 5-10%, a fokföldi kobránál 50%, az erdei kobránál 65-70%, a monoklis kobránál 7-13%, a szamari kobránál pedig 55-60%. A megfelelően kezelt kobramarásos esetek többsége gyorsan és teljesen gyógyul, de a fajtól és a marás helyétől függően így sem zárható ki teljesen a halálos végkifejlet. A legtoxikusabb méreggel rendelkező közép-ázsiai és fülöp-szigeteki kobra marása után gyorsan fellépnek a neurotoxikus tünetek és a halál akár 30 perc alatt beállhat. A fülöp-szigeteki kobra mérge szinte kizárólag idegmérgeket tartalmaz és a marás helyén alig okoz szövetpusztulást vagy fájdalmat és idejében adott szérummal gyors javulás áll be a páciens állapotában. A közép-ázsiai kobra mérge azonban jelentős mennyiségű citotoxikus és kardiotoxikus komponenssel is rendelkezik, amelyek lokálisan duzzadást, hólyagosodást, szövetpusztulást és fokozott fájdalmat okoznak, és másodlagosan a vesét is károsítják. Ennek a fajnak a marása kezelés nélkül 80%-ban halálos.

Taxonómia

A genus több, egymással közeli rokonságban lévő, és külsőre is hasonló fajkomplexumot tartalmaz, melynek tagjait sok esetben csak a közelmúltban választották szét.

 Az angolai kobrát (Naja anchietae, (Bocage, 1879) Mertens (1937) az egyiptomi kobra (N. haje), míg Broadley (1995) az örvös kobra (N. annulifera) alfajának tartja, 2004-ben pedig Broadley és Wüster külön fajnak ismerte el.
 Az arábiai kobrát (Naja arabica Scortecci, 1932) a N. haje alfajának tartották, újabban önálló faj.
 Az Ashe-kobrát (Naja ashei Broadley & Wüster, 2007) csak nemrég írták le Afrikából.
 A feketesávos köpködőkobra (Naja nigricincta Bogert, 1940) a feketenyakú köpködőkobra alfajának számított, nemrég kapta meg a faj státuszt
 A szenegáli kobrát (Naja senegalensis Trape et al., 2009) N. haje nyugat-afrikai szavannai populációjától különítették el.
 A fekete erdei kobra (Naja guineensis) és a nyugat-afrikai sávos kobra (Naja savannula) önálló fajleírása 2017-es.

A molekuláris biológiai vizsgálatok alapján a korábban különálló Boulengerina és Paranaja genusokat beolvasztották a Naja nembe.

Fajok

Kihalt fajok:
†Naja antiqua Rage, 1976 (Észak-Afrika)
†Naja iberica Szyndlar, 1985 (Ibériai-félsziget)
†Naja robusta Meylan, 1987 (Kelet-Afrika)
†Naja romani Hoffstetter, 1939 (Európa)

Jegyzetek

Fordítás 

Mérgessiklófélék
Hüllőnemek
A Naja a mérgessiklófélék családjának egy neme , ide tartoznak az úgynevezett valódi kobrák . Kobrának nevezik még néhány más genus fajait , például a királykobrát ( Ophiophagus ) , de valamennyi közül a Naja nem tagjai a legismertebbek és leginkább elterjedtek . Különböző fajai Afrikában és Dél-Ázsiában ( Arábiától a Fülöp-szigetekig ) élnek . A Naja elnevezés a szanszkrit nāga szóból ered , ami kígyót jelent . Az utóbbi időkig a Naja nembefajt soroltak , de újabban felülvizsgálták a kobrák rokonsági viszonyait , ezért a források nagymértékben eltérhetnek . A leginkább elfogadott aes taxonómiai revízió , amely a Boulengerina és Paranaja nemeket egyesítette a Naja genusszal , amelynek így immártagja van . Megjelenés A különböző kobrafajok hossza igen eltérő , de többnyire elérik a másfél méteres méretet . A legnagyobb " valódi " kobrafaj az Afrikában honos erdei kobra , amely meghaladhatja amétert is . Valamennyiük jellegzetessége , hogy veszély esetén testük elülső negyedét felemelik a földről és fenyegetően széttárják csuklyájukat , hogy nagyobbnak tűnjenek . Méreg A genus valamennyi tagja képes az ember számára is halálos marásra . A legtöbb faj mérgének fő komponensei neurotoxinok , melyek az idegrendszert támadják meg és bénulást okoznak , de sok esetben citotoxinokat is tartalmaznak , amelyek miatt a kígyómarás lokális duzzadással , majd szövetelhalással jár , valamint véralvadásgátló hatással is rendelkezik . Némely faj szívre ható kardiotoxinokat is termel . Néhány Naja-fajnak , az úgynevezett köpködőkobráknak méregcsatornája nem a méregfog végén , hanem valamivel feljebb , az elülső felületen nyílik és képesek arra , hogy a hagyományos harapás helyett mérgüket messzire kilövelljék ( vagyis az elnevezéssel ellentétben , valójában nem köpésről van szó ) . A méreg célbajuttatásának pontossága és távolsága nagyon változó lehet az egyes fajok között , de valamennyien elsősorban védekezésre használják ezt a képességüket . A bőrre kerülő kígyóméreg irritálhatja a bőrfelületet , ha azonban a szembe jut , akkor erős égető érzést okoz és ha nem mossák ki azonnal és alaposan , akkor ideiglenes vagy akár végleges vakság is lehet a következmény . A Naja-fajok közül a közép-ázsiai kobrának ( N. oxiana ) van a legtoxikusabb mérge . Bőr alá beadva átlagosan18 mg/testsúlykg elegendő az egerek felének ( LD50 ) elpusztításához , míg a legalacsonyabb közölt LD50-érték10 mg/ttkg . A második legmérgezőbb a fülöp-szigeteki köpködőkobra a maga2 mg/ttkg-os átlagos és14 mg/ttkg legalacsonyabb LD50-ével . Intravénásan beadva már037 mg/ttkg is elegendő az egerek felének megöléséhez a közép-ázsiai kobra mérgéből a fülöp-szigeteki kobra esetében pedig 05 mg/ttkg . A Naja nem közegészségügyi szempontból is jelentős csoport , mert elterjedési területén minden évben nagyszámú kígyómarásért , sőt sok esetben halálozásért felelős . A kobrák egész Afrikában ( még a Szahara egy részén is ) és Délnyugat- , Közép- , Dél-,Délkelet- és Kelet-Ázsiában élnek . Marásuk jelentős - akár - hányada azonban , ún. " száraz " marás , vagyis mérget nem juttatnak a sebbe . A kezeletlen , mérgezéssel járó kígyómarás a pápaszemes kobra esetében5-20%-ban jár halállal , míg a közép-ázsiai kobránál ez akár is lehet . A kínai kobra méregfecskendezéssel járó marása-ban halálos , a feketenyakú köpködőkobránál , a fokföldi kobránál , az erdei kobránál , a monoklis kobránál , a szamari kobránál pedig . A megfelelően kezelt kobramarásos esetek többsége gyorsan és teljesen gyógyul , de a fajtól és a marás helyétől függően így sem zárható ki teljesen a halálos végkifejlet . A legtoxikusabb méreggel rendelkező közép-ázsiai és fülöp-szigeteki kobra marása után gyorsan fellépnek a neurotoxikus tünetek és a halál akárperc alatt beállhat . A fülöp-szigeteki kobra mérge szinte kizárólag idegmérgeket tartalmaz és a marás helyén alig okoz szövetpusztulást vagy fájdalmat és idejében adott szérummal gyors javulás áll be a páciens állapotában . A közép-ázsiai kobra mérge azonban jelentős mennyiségű citotoxikus és kardiotoxikus komponenssel is rendelkezik , amelyek lokálisan duzzadást , hólyagosodást , szövetpusztulást és fokozott fájdalmat okoznak , és másodlagosan a vesét is károsítják . Ennek a fajnak a marása kezelés nélkül-ban halálos . Taxonómia A genus több , egymással közeli rokonságban lévő , és külsőre is hasonló fajkomplexumot tartalmaz , melynek tagjait sok esetben csak a közelmúltban választották szét . Az angolai kobrát ( Naja anchietae , ( Bocage , Mertensaz egyiptomi kobra ( N. haje ) , míg Broadleyaz örvös kobra ( N. annulifera ) alfajának tartja, ben pedig Broadley és Wüster külön fajnak ismerte el . Az arábiai kobrát ( Naja arabica Scortecci,a N. haje alfajának tartották , újabban önálló faj. Az Ashe-kobrát ( Naja ashei Broadley & Wüster, csak nemrég írták le Afrikából . A feketesávos köpködőkobra ( Naja nigricincta Bogert,a feketenyakú köpködőkobra alfajának számított , nemrég kapta meg a faj státuszt A szenegáli kobrát ( Naja senegalensis Trape et al.,N. haje nyugat-afrikai szavannai populációjától különítették el . A fekete erdei kobra ( Naja guineensis ) és a nyugat-afrikai sávos kobra ( Naja savannula ) önálló fajleírásaes . A molekuláris biológiai vizsgálatok alapján a korábban különálló Boulengerina és Paranaja genusokat beolvasztották a Naja nembe . Fajok Kihalt fajok : † Naja antiqua Rage,( Észak-Afrika ) † Naja iberica Szyndlar,( Ibériai-félsziget ) † Naja robusta Meylan , ( Kelet-Afrika ) † Naja romani Hoffstetter,( Európa ) Jegyzetek Fordítás Mérgessiklófélék Hüllőnemek