Közönséges szerecsenlepke
A közönséges szerecsenlepke (Erebia aethiops) európai elterjedésű, a tarkalepkefélék családjához tartozó lepkefaj.

Előfordulása
Elsősorban Közép- és Kelet-Európai faj. Írországból, az Ibériai-félszigetről, az Appennini-félszigetről (általában a mediterrán régióból) és Skandináviából hiányzik. A Brit-szigeteken Skóciában él. Keleti irányban Észak-Törökországon keresztül egészen Nyugat-Szibériáig terjed élettere. Magyarországon csak az Őrségben, a Zempléni-hegységben és az Aggteleki-karszton fordul elő.

Megjelenése
A közönséges szerecsenlepke hímjeinek szárnyfesztávolsága 44–48 mm, míg a nőstények valamivel nagyobbak, 46–52 mm-esek. A szárnyak alapszíne sötét csokoládébarna-feketésbarna. A szárnyak szélén vörös gyűrűvel övezett fekete szemsor húzódik, melyek közepén kis fehér pupilla is látható. A széles vörös gyűrűk gyakran sávvá olvadnak össze, mely az elülső szárnyakon láthatóan erőteljesebb. A szárnyak fonákja valamivel világosabb, hamvasabb, rozsdásabb árnyalatú. Az elülső szárny fonákján ugyanaz a rajzolat található, mint a színén; a hátulsó szárnyakon viszont szemek helyett csak a pupillák apró fehér pontsora látszik. A hátsó szárnyak fonákján széles barnásszürke és vöröses őzbarna sávok (melyek ívben hajolva követik a szárny külső szegélyét) váltják egymást.

A hernyó sárgásbarna-sárgásszürke, hosszában fehéren-sötétbarnán-fakózölden csíkozott. Feje sötétebb sárgásbarna.

Életmódja
A nedves folyó- és patakvölgyeket, lápréteket, üde erdők peremét kedveli, ahol tápnövényei nagy mennyiségben nőnek. Az imágók július-augusztusban repülnek, többnyire csak napsütésben; felhős időben a fűszálak közé rejtőznek. A párzás reggel vagy kora délelőtt történik és mintegy egy óráig tart. A nőstény a hernyó tápnövényeire rakja le kerek, sárga (hamar bebarnuló) petéit, melyek 2-3 hét múlva kelnek ki. Hernyói fűfélék: kékperje (Molinia), nyúlfarkfű (Sesleria), rozsnok (Bromus), szálkaperje (Brachypodium), perje (Poa), csenkesz (Festuca), ebír (Dactylis), helyenként sás (Carex) leveleivel táplálkoznak. A hernyók esténként és reggel táplálkoznak, növekedésük lassú. Az első vedlés után az ősz beköszöntével a fű tövéhez vonulnak és hibernálódva vészelik át a telet. Áprilisban aktiválódnak, összesen háromszor vedlenek, majd június közepén laza selyemszálak alkotta gubóban a moha vagy száraz fű között bebábozódnak. A bábból két-három hét múlva kelnek ki a pillangók.

Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 50 000 Ft.

Képek

Források
Scotch Argus  UK Butterflies
 Scotch Argus Erebia aethiops  ESPER, 1777 Learn About Butterflies
Erebia aethiops (Esper, [1777]) – közönséges szerecsenlepke Magyarország lepkéi

Kapcsolódó szócikkek
Magyarország védett állatai

Tarkalepkefélék
Rovarfajok
Magyarország lepkéi
A Kárpát-medence rovarai
Európa lepkéi
A közönséges szerecsenlepke ( Erebia aethiops ) európai elterjedésű , a tarkalepkefélék családjához tartozó lepkefaj. Előfordulása Elsősorban Közép- és Kelet-Európai faj. Írországból , az Ibériai-félszigetről , az Appennini-félszigetről ( általában a mediterrán régióból ) és Skandináviából hiányzik . A Brit-szigeteken Skóciában él . Keleti irányban Észak-Törökországon keresztül egészen Nyugat-Szibériáig terjed élettere . Magyarországon csak az Őrségben , a Zempléni-hegységben és az Aggteleki-karszton fordul elő . Megjelenése A közönséges szerecsenlepke hímjeinek szárnyfesztávolsága48 mm , míg a nőstények valamivel nagyobbak,52 mm-esek . A szárnyak alapszíne sötét csokoládébarna-feketésbarna . A szárnyak szélén vörös gyűrűvel övezett fekete szemsor húzódik , melyek közepén kis fehér pupilla is látható . A széles vörös gyűrűk gyakran sávvá olvadnak össze , mely az elülső szárnyakon láthatóan erőteljesebb . A szárnyak fonákja valamivel világosabb , hamvasabb , rozsdásabb árnyalatú . Az elülső szárny fonákján ugyanaz a rajzolat található , mint a színén ; a hátulsó szárnyakon viszont szemek helyett csak a pupillák apró fehér pontsora látszik . A hátsó szárnyak fonákján széles barnásszürke és vöröses őzbarna sávok ( melyek ívben hajolva követik a szárny külső szegélyét ) váltják egymást . A hernyó sárgásbarna-sárgásszürke , hosszában fehéren-sötétbarnán-fakózölden csíkozott . Feje sötétebb sárgásbarna . Életmódja A nedves folyó- és patakvölgyeket , lápréteket , üde erdők peremét kedveli , ahol tápnövényei nagy mennyiségben nőnek . Az imágók július-augusztusban repülnek , többnyire csak napsütésben ; felhős időben a fűszálak közé rejtőznek . A párzás reggel vagy kora délelőtt történik és mintegy egy óráig tart . A nőstény a hernyó tápnövényeire rakja le kerek , sárga ( hamar bebarnuló ) petéit , melyekhét múlva kelnek ki . Hernyói fűfélék : kékperje ( Molinia ) , nyúlfarkfű ( Sesleria ) , rozsnok ( Bromus ) , szálkaperje ( Brachypodium ) , perje ( Poa ) , csenkesz ( Festuca ) , ebír ( Dactylis ) , helyenként sás ( Carex ) leveleivel táplálkoznak . A hernyók esténként és reggel táplálkoznak , növekedésük lassú . Az első vedlés után az ősz beköszöntével a fű tövéhez vonulnak és hibernálódva vészelik át a telet . Áprilisban aktiválódnak , összesen háromszor vedlenek , majd június közepén laza selyemszálak alkotta gubóban a moha vagy száraz fű között bebábozódnak . A bábból két-három hét múlva kelnek ki a pillangók . Magyarországon védett , természetvédelmi értéke000 Ft . Képek Források Scotch Argus UK Butterflies Scotch Argus Erebia aethiops ESPER,Learn About Butterflies Erebia aethiops ( Esper , [ 1777 ] ) – közönséges szerecsenlepke Magyarország lepkéi Kapcsolódó szócikkek Magyarország védett állatai Tarkalepkefélék Rovarfajok Magyarország lepkéi A Kárpát-medence rovarai Európa lepkéi