Soroca
Soroca (ukránul Сороки, lengyelül Soroki) város Moldovában a Dnyeszter partján, a Sorocai járás központja. Becsült lakossága 2012-ben 37 500 volt.

Története
Soroca a moldovai-ukrán határként funkcionáló Dnyeszter jobb partján fekszik, vele szemben az ukrán oldalon Cekinivka település található. A várost genovai kereskedők alapították Olchionia vagy Alchona néven a Dnyeszter egyik gázlójánál a 12-13. században. A 15. század végén III. István moldvai fejedelem nagyszabású várépítésbe fogott, két erődöt építtetett a Duna, négyet, a Dnyeszter mentén, hármat pedig fejedelemsége északi határán. A program részeként 1499-ben Sorocában is gerendaerődítmény épült. 1543-1546 között IV. Péter kör alaprajzú, ötbástyás kővárrá építtette át az erődöt. 

A 17. században a Szent Liga háborújában Sobieski János csapatai sikeresen védték az erődöt a törökökkel szemben. Fontos szerepet játszott 1711-ben is, I. Péter orosz cár pruti hadjáratában. A cár Sorocánál kelt át a Dnyeszteren és a várat tartalékai központjaként használta. Az 1735-39-es orosz-török háborúban az oroszok elfoglalták és kifosztották a várat. A jó állapotban megmaradt vár ma Soroca legfontosabb jelképe és idegenforgalmi célpontja. 

Az 1812-es bukaresti béke értelmében Soroca Besszarábiával együtt az Orosz Birodalomhoz került. 1833-ban járási központ lett. 1860-ban a városban 5 250-en, 1897-ben 15 351-en éltek, több mint felük (8745) zsidó volt, 3206 moldován, 2235 pedig orosz.

A második világháborúban a németek 1941. július 15-én szállták meg Sorocát. A szovjet II. Ukrán Front 1944. március 17-én foglalta vissza a várost. 

1975-re a város lakossága 29 500-ra nőtt. A Moldáv SZSZK járási központjában gépgyártó, fémfeldolgozó, építőanyag-gyártó, vaj-, konzerv-, bor- és sörkészítő üzemek, varroda, stb működött. Moldova 1991-es függetlenné válásakor a lakosság elérte a 42 700 főt

Sorocát Moldova cigány fővárosaként is emlegetik. A helyi cigányok már a szovjet időkben is jómódúaknak számítottak a moldován lakosokhoz képest és ma a városba vezető déli út mentén ott sorakoznak jellegzetes, kastély- és palotaszerű épületeik.

Lakosság
A 2004-es népszámlálás adatai alapján Soroca lakossága 28 362 fő volt.

A város szülöttei
Kira Muratova (sz. 1934—2018) ukrán filmrendező
Robert Steinberg (1922—2014) kanadai matematikus

Testvérvárosok
 Flămânzi, Románia

Galéria 
Vár és városképek:

Soroca a cigánypalotákról is jellegzetes. A helyiek cigányfővárosnak is hívják:

Jegyzetek

Fordítás

Források
Сороки ВСЕ О БЕССАРАБИИ
Справочник «Освобождение городов: Справочник по освобождению городов в период Великой Отечественной войны 1941—1945» / М. Л. Дударенко, Ю. Г. Перечнев, В. Т. Елисеев и др. М.: Воениздат, 1985. 598 с.
Исаев А. В. От Дубно до Ростова. — М.: АСТ; Транзиткнига, 2004.
Populaţia Primaria Orasului Soroca
Soroca  Romania and Moldova Travel Guide

Moldova települései
Soroca ( ukránul Сороки , lengyelül Soroki ) város Moldovában a Dnyeszter partján , a Sorocai járás központja . Becsült lakosságaben500 volt . Története Soroca a moldovai-ukrán határként funkcionáló Dnyeszter jobb partján fekszik , vele szemben az ukrán oldalon Cekinivka település található . A várost genovai kereskedők alapították Olchionia vagy Alchona néven a Dnyeszter egyik gázlójánál a században . A század végén III. István moldvai fejedelem nagyszabású várépítésbe fogott , két erődöt építtetett a Duna , négyet , a Dnyeszter mentén , hármat pedig fejedelemsége északi határán . A program részekéntben Sorocában is gerendaerődítmény épült.között IV . Péter kör alaprajzú , ötbástyás kővárrá építtette át az erődöt . A században a Szent Liga háborújában Sobieski János csapatai sikeresen védték az erődöt a törökökkel szemben . Fontos szerepet játszottben is , I. Péter orosz cár pruti hadjáratában . A cár Sorocánál kelt át a Dnyeszteren és a várat tartalékai központjaként használta . Azes orosz-török háborúban az oroszok elfoglalták és kifosztották a várat . A jó állapotban megmaradt vár ma Soroca legfontosabb jelképe és idegenforgalmi célpontja . Azes bukaresti béke értelmében Soroca Besszarábiával együtt az Orosz Birodalomhoz került.ban járási központ lett.ban a városban250-en , ben351-en éltek , több mint felükzsidó volt,moldován,pedig orosz . A második világháborúban a németek júliusén szállták meg Sorocát . A szovjet II. Ukrán Front márciusén foglalta vissza a várost . 1975-re a város lakossága500-ra nőtt . A Moldáv SZSZK járási központjában gépgyártó , fémfeldolgozó , építőanyag-gyártó , vaj- , konzerv- , bor- és sörkészítő üzemek , varroda , stb működött . Moldovaes függetlenné válásakor a lakosság elérte a700 főt Sorocát Moldova cigány fővárosaként is emlegetik . A helyi cigányok már a szovjet időkben is jómódúaknak számítottak a moldován lakosokhoz képest és ma a városba vezető déli út mentén ott sorakoznak jellegzetes , kastély- és palotaszerű épületeik . Lakosság Aes népszámlálás adatai alapján Soroca lakossága362 fő volt . A város szülöttei Kira Muratova ( sz.2018 ) ukrán filmrendező Robert Steinberg2014 ) kanadai matematikus Testvérvárosok Flămânzi , Románia Galéria Vár és városképek : Soroca a cigánypalotákról is jellegzetes . A helyiek cigányfővárosnak is hívják : Jegyzetek Fordítás Források Сороки ВСЕ О БЕССАРАБИИ Справочник «Освобождение городов : Справочник по освобождению городов в период Великой Отечественной войны1945» / М . Л . Дударенко , Ю . Г . Перечнев , В . Т . Елисеев и др . М . : Воениздат,с . Исаев А . В . От Дубно до Ростова . — М . : АСТ ; Транзиткнига , Populaţia Primaria Orasului Soroca Soroca Romania and Moldova Travel Guide Moldova települései