Fülöp-szigeteki disznó
A Fülöp-szigeteki disznó (Sus philippensis) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a disznófélék (Suidae) családjába és a Suinae alcsaládjába tartozó faj.

Rendszertani besorolása 
Az újabb kutatások szerint ennek a disznófajnak a legközelebbi rokona a szakállas disznó (Sus barbatus); a két állat annyira közel áll egymáshoz, hogy korábban úgy vélték, hogy a szóban forgó állat az utóbbinak az alfaja, Sus barbatus philippensis néven. Korábban úgy vélekedtek a palawani szakállas disznóról (Sus ahoenobarbus) is, amely szintén különálló fajnak bizonyult.

Előfordulása 
A Fülöp-szigeteki disznó előfordulási területe, amint a neve is mutatja a Fülöp-szigeteken van. E szigetek négy endemikus disznófaja közül az egyik; a másik három a következők: cebu szigeti disznó (Sus cebifrons), palawani szakállas disznó (Sus ahoenobarbus) és Sus oliveri.

Eredetileg a Fülöp-szigeteki disznó e szigetország nyugati szigetein élt, míg a cebu szigeti disznó a középső és keleti szigeteket lakta. A Fülöp-szigeteki disznó főleg a következő szigeteken volt megtalálható: Luzon, Biliran, Samar, Leyte, Mindoro,Mindanao, Jolo, Polillo, Catanduanes, valamint néhány egyéb kisebb sziget. Korábban számos élőhelyen előfordult, még tengerszint fölötti 2800 méter magasságban is, de manapság már csak néhány félreeső, elszigetelt erdőben lelhető fel. Ezt az állatot célzó vadászat erősen lecsökkentette, illetve csökkenti az állományát. A vadászat mellett az erdőirtás, valamint a betelepített házi sertés (Sus scrofa domestica) is veszélyezteti; hiszen a két állat kereszteződéséből hibrid példányok jönnek létre, amelyek tovább rontják a megmaradt állományok faji tisztaságát. Az előbbi veszélyforrások miatt a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) sebezhető fajként tartja számon ezt az állatot.

A Bohol és Sibuyan szigeteken is észleltek ilyen disznókat, de meglehet, hogy azok a példányok inkább a cebu szigeti disznófajhoz tartoznak.

Alfajai 

Sus philippensis mindanensis Forsyth Major, 1897 - Mindanao
Sus philippensis philippensis Nehring, 1886 - Luzon és a környező szigetek

Korábban a Fülöp-szigeteki disznó alfajának vélték a Sus oliverit is, Sus philippensis oliveri néven, azonban az újabb alaktani és genetikai vizsgálatok azt mutatták, hogy a Sus oliveri tulajdonképpen egészen más fajt alkot.

Megjelenése 
Ennek a disznófajnak két-két szemölcse van, pofájának mindkét oldalán. Az állkapcsához közelebbi szemölcsökön pamacsszerű szőrzet lóg.

Jegyzetek

Források 

Mammal Species of the World. Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed).

Fordítás

További információk 
Classification
Sus philippensis of Philippine Mamillian Fauna 
"Mindanao montane rain forests". Terrestrial Ecoregions. World Wildlife Fund.
Pigs, Peccaries, and Hippos Specialist Group

Sus
Emlősfajok
Ázsia emlősei
A Fülöp-szigeteki disznó ( Sus philippensis ) az emlősök ( Mammalia ) osztályának párosujjú patások ( Artiodactyla ) rendjébe , ezen belül a disznófélék ( Suidae ) családjába és a Suinae alcsaládjába tartozó faj. Rendszertani besorolása Az újabb kutatások szerint ennek a disznófajnak a legközelebbi rokona a szakállas disznó ( Sus barbatus ) ; a két állat annyira közel áll egymáshoz , hogy korábban úgy vélték , hogy a szóban forgó állat az utóbbinak az alfaja , Sus barbatus philippensis néven . Korábban úgy vélekedtek a palawani szakállas disznóról ( Sus ahoenobarbus ) is , amely szintén különálló fajnak bizonyult . Előfordulása A Fülöp-szigeteki disznó előfordulási területe , amint a neve is mutatja a Fülöp-szigeteken van . E szigetek négy endemikus disznófaja közül az egyik ; a másik három a következők : cebu szigeti disznó ( Sus cebifrons ) , palawani szakállas disznó ( Sus ahoenobarbus ) és Sus oliveri . Eredetileg a Fülöp-szigeteki disznó e szigetország nyugati szigetein élt , míg a cebu szigeti disznó a középső és keleti szigeteket lakta . A Fülöp-szigeteki disznó főleg a következő szigeteken volt megtalálható : Luzon , Biliran , Samar , Leyte , Mindoro , Mindanao , Jolo , Polillo , Catanduanes , valamint néhány egyéb kisebb sziget . Korábban számos élőhelyen előfordult , még tengerszint fölöttiméter magasságban is , de manapság már csak néhány félreeső , elszigetelt erdőben lelhető fel . Ezt az állatot célzó vadászat erősen lecsökkentette , illetve csökkenti az állományát . A vadászat mellett az erdőirtás , valamint a betelepített házi sertés ( Sus scrofa domestica ) is veszélyezteti ; hiszen a két állat kereszteződéséből hibrid példányok jönnek létre , amelyek tovább rontják a megmaradt állományok faji tisztaságát . Az előbbi veszélyforrások miatt a Természetvédelmi Világszövetség ( IUCN ) sebezhető fajként tartja számon ezt az állatot . A Bohol és Sibuyan szigeteken is észleltek ilyen disznókat , de meglehet , hogy azok a példányok inkább a cebu szigeti disznófajhoz tartoznak . Alfajai Sus philippensis mindanensis Forsyth Major,- Mindanao Sus philippensis philippensis Nehring,- Luzon és a környező szigetek Korábban a Fülöp-szigeteki disznó alfajának vélték a Sus oliverit is , Sus philippensis oliveri néven , azonban az újabb alaktani és genetikai vizsgálatok azt mutatták , hogy a Sus oliveri tulajdonképpen egészen más fajt alkot . Megjelenése Ennek a disznófajnak két-két szemölcse van , pofájának mindkét oldalán . Az állkapcsához közelebbi szemölcsökön pamacsszerű szőrzet lóg . Jegyzetek Források Mammal Species of the World . Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder ( editors ) . Mammal Species of the World . A Taxonomic and Geographic Referenced ed ) . Fordítás További információk Classification Sus philippensis of Philippine Mamillian Fauna " Mindanao montane rain forests " . Terrestrial Ecoregions . World Wildlife Fund . Pigs , Peccaries , and Hippos Specialist Group Sus Emlősfajok Ázsia emlősei