Isten a buddhizmusban
A klasszikus buddhista irodalom elutasította a teremtő Isten létezését és a teremtés több aspektusát és azt állította, hogy a világegyetem eredetének kérdése végső soron nem hasznos a szenvedés megszüntetéséhez.

A buddhizmusban úgy tartják, hogy a világegyetemet ok-okozati kapcsolatok rendszere (pratítja-szamutpáda vagy függő keletkezés) működteti, amelynek része a természetes rend (dhamma) és a megvilágosodás forrása. Természetfeletti valóságtól nem függ semmilyen jelenség, az anyag (forma) viselkedésének magyarázatához erre nincs szükség. Buddha tanításai szerint az embernek a valóságot kell tanulmányoznia (dhamma-vicsaja) a személyes bölcsesség eléréséhez (pradzsnyá) és a dolgok valós természetének megértéséhez (dharma). A buddhizmusban a spirituális gyakorlás egyedüli célja a szamszárában létező szenvedéstől való teljes megszabadulás, amelyet nirvánának neveznek.

Vannak buddhista tanítók, akik azt tanítják a meditáció gyakorlatában kezdő tanítványainak, hogy az istenség fogalma nem inkompatibilis a buddhizmussal, és egyes buddhista tudósok szerint túl leegyszerűsítő a buddhizmust nem-istenhitnek nevezni. Bár a buddhizmus alapvetően - értelmezéstől függően - agnosztikus vagy ateista vallásnak tekintendő, egyes irányzatait tévesen panteistának, megint mások – mint például a Tiszta Föld buddhizmus – teistának értelmezik.

Buddha nem tagadta meg Istent, csupán kijelentette: Ne törődj olyan kérdésekkel, mint hogy létezik-e Isten? Ne vesztegesd az időd és energiád fölösleges vitákra! Gyakorlatban légy vallásos! Tisztítsd meg a szíved! Uralkodj elméd felett! Élj erkölcsös életet! Így elnyered a nirvánát, a megszabadulást vagy az örök boldogságot.

A nem-istenhit ellenére a sok buddhista fontosnak tartja a méltóságok előtti hódolatot, bár a buddhizmus két nagy hagyományvonalában eltérő szokások alakultak ki. Míg a théraváda buddhisták Buddhát embernek tekintik, aki saját emberi erőbejéből érte el a nirvánát vagy buddhaságot, egyes mahájána buddhisták a kozmikus dharmakája megtestesülésének tekintik, aki mások javára született. Ezen túlmenően, a mahájána irányzatban egyes gyakorlók hódolnak a legfőbb bodhiszattva, Avalókitésvara előtt is.

A buddhista kozmológiát mindenféle lények népesítik be, köztük istenek (dévák) és félistenek (aszúrák), éhes szellemek (préták), emberek, állatok és pokollakók. A dévák és az aszúrák is emberformájúak és ők is ki vannak téve a szamszára szenvedéssel teli körforgásának. Buddhát gyakran ábrázolják az istenek tanítójaként, akiknél magasabb szinten áll.

Létezik a buddhizmusnak olyan formája is a mahájána buddhizmuson belül, amelyben hisznek egy örök buddhában: a mindenhol jelenlevő megvilágosodás jelképe és a világegyetem igaz természetének szimbóluma. A világmindenség minden részét összekötő, legalapvetőbb aspektus az örök buddha tiszta fénye.

Kapcsolódó szócikkek

Jegyzetek

További információk
 
 
 
 Wallis, Glenn, The Buddha Counsels a Theist: A Reading of the Tevijjasutta (Dighanikaya 13), Religion 38 (2008):54-67.
 

Buddhista filozófia
A klasszikus buddhista irodalom elutasította a teremtő Isten létezését és a teremtés több aspektusát és azt állította , hogy a világegyetem eredetének kérdése végső soron nem hasznos a szenvedés megszüntetéséhez . A buddhizmusban úgy tartják , hogy a világegyetemet ok-okozati kapcsolatok rendszere ( pratítja-szamutpáda vagy függő keletkezés ) működteti , amelynek része a természetes rend ( dhamma ) és a megvilágosodás forrása . Természetfeletti valóságtól nem függ semmilyen jelenség , az anyag ( forma ) viselkedésének magyarázatához erre nincs szükség . Buddha tanításai szerint az embernek a valóságot kell tanulmányoznia ( dhamma-vicsaja ) a személyes bölcsesség eléréséhez ( pradzsnyá ) és a dolgok valós természetének megértéséhez ( dharma ) . A buddhizmusban a spirituális gyakorlás egyedüli célja a szamszárában létező szenvedéstől való teljes megszabadulás , amelyet nirvánának neveznek . Vannak buddhista tanítók , akik azt tanítják a meditáció gyakorlatában kezdő tanítványainak , hogy az istenség fogalma nem inkompatibilis a buddhizmussal , és egyes buddhista tudósok szerint túl leegyszerűsítő a buddhizmust nem-istenhitnek nevezni . Bár a buddhizmus alapvetően - értelmezéstől függően - agnosztikus vagy ateista vallásnak tekintendő , egyes irányzatait tévesen panteistának , megint mások – mint például a Tiszta Föld buddhizmus – teistának értelmezik . Buddha nem tagadta meg Istent , csupán kijelentette : Ne törődj olyan kérdésekkel , mint hogy létezik-e Isten ? Ne vesztegesd az időd és energiád fölösleges vitákra ! Gyakorlatban légy vallásos ! Tisztítsd meg a szíved ! Uralkodj elméd felett ! Élj erkölcsös életet ! Így elnyered a nirvánát , a megszabadulást vagy az örök boldogságot . A nem-istenhit ellenére a sok buddhista fontosnak tartja a méltóságok előtti hódolatot , bár a buddhizmus két nagy hagyományvonalában eltérő szokások alakultak ki . Míg a théraváda buddhisták Buddhát embernek tekintik , aki saját emberi erőbejéből érte el a nirvánát vagy buddhaságot , egyes mahájána buddhisták a kozmikus dharmakája megtestesülésének tekintik , aki mások javára született . Ezen túlmenően , a mahájána irányzatban egyes gyakorlók hódolnak a legfőbb bodhiszattva , Avalókitésvara előtt is . A buddhista kozmológiát mindenféle lények népesítik be , köztük istenek ( dévák ) és félistenek ( aszúrák ) , éhes szellemek ( préták ) , emberek , állatok és pokollakók . A dévák és az aszúrák is emberformájúak és ők is ki vannak téve a szamszára szenvedéssel teli körforgásának . Buddhát gyakran ábrázolják az istenek tanítójaként , akiknél magasabb szinten áll . Létezik a buddhizmusnak olyan formája is a mahájána buddhizmuson belül , amelyben hisznek egy örök buddhában : a mindenhol jelenlevő megvilágosodás jelképe és a világegyetem igaz természetének szimbóluma . A világmindenség minden részét összekötő , legalapvetőbb aspektus az örök buddha tiszta fénye . Kapcsolódó szócikkek Jegyzetek További információk Wallis , Glenn , The Buddha Counsels a Theist : A Reading of the Tevijjasutta ( Dighanikaya Religion( 2008) :54-67 . Buddhista filozófia