Cujka
A țuică (kiejtve, illetve magyar tájszóval: cujka) hagyományos román szilvapárlat, azaz szilva erjesztésével és lepárlásával készült égetett szesz. Ugyanezt az italt horincă (ejtsd: horinka) és turț (ejtsd: turc) néven is ismerik, attól függően, hogy Románia melyik vidékén készült. Alkoholtartalma más gyümölcspárlatokéhoz képest időnként – de nem feltétlenül – alacsony, akár 24 százalékos is lehet. Tizenhárom regionális változata áll európai uniós eredetvédelem alatt (például a máramarosi turț vagy a komorzáni horincă), ám a țuică, horincă és turț megnevezések önmagukban nem védettek.

Romániában is készülnek egyéb gyümölcspárlatok, illetve törkölypárlatok is, ezeket azonban rachiu (ejtsd: rákhiu) gyűjtőnéven ismerik, ami párlatot jelent.

Leírása 
A cujkát gyakran nevezik „román szilvapálinkának” is, mert szintén erjesztett szilva lepárlásával készül. Alkoholtartalmát tekintve a főzési eljárástól függően a magyar pálinkánál gyengébb vagy hozzá hasonló is lehet. A cujka román nemzeti ital, de készítését tekintve kevésben különbözik a szilvapálinkától vagy más nemzetek szilvapárlataitól, melyeket Európában gyakran slivovitz gyűjtőnéven ismernek. Időnként a hagyományaik is nehezen választhatók el: a szatmári szilvapálinka és a komorzáni horincă például egyaránt a történelmi Szatmár vármegye szilvapárlata volt.

Ezt az italt a gazdák a szilva érését követő két hónapos erjesztés után, hagyományosan októbertől december elejéig készítik, és ügyelnek arra, hogy karácsony utánra már ne maradjon teendő vele.

Szabályozása 
A román törvények szerint a țuică olyan égetett szesz, amit kizárólag szilva erjesztésével és lepárlásával állítanak elő. Az erjesztés egyaránt történhet a szilva cefréjéből vagy mustjából, maggal vagy mag nélkül. A párlatot nem szabad 86%-nál magasabb alkoholtartalmúra finomítani, és legalább 24% alkohollal kell forgalomba hozni. 3 év érlelés után țuică bătrână, 7 év után pedig țuică extra néven is árusítható. A horincă és turț neveket a Máramaros és a Avasság környékén készült țuică viselheti.

Az európai uniós eredetvédelem alá eső regionális változatokat – mint minden uniós eredetvédettségű gyümölcspárlatot – legalább 37,5% alkoholtartalommal kell palackozni.

Eredetvédett változatai 
 Țuică Zetea de Medieșu Aurit (Aranyosmeggyes)
 Țuică de Valea Milcovului (Valea Milcovului)
 Țuică de Buzău (Bodzavásár)
 Țuică de Argeș (Curtea de Argeș)
 Țuică de Zalău (Zilah)
 Țuică Ardelenească de Bistrița (Beszterce)
 Horincă de Maramureș (Máramaros)
 Horincă de Cămârzana (Komorzán)
 Horincă de Seini (Szinérváralja)
 Horincă de Chioar (Kővárvidék)
 Horincă de Lăpuș (Oláhlápos)
 Turț de Oaș (Avasság)
 Turț de Maramureș (Máramaros)

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
 Szilvapárlat
 Gyümölcspárlat
 Pálinka

Égetett szeszes italok
Román konyhaművészet
A țuică ( kiejtve , illetve magyar tájszóval : cujka ) hagyományos román szilvapárlat , azaz szilva erjesztésével és lepárlásával készült égetett szesz . Ugyanezt az italt horincă ( ejtsd : horinka ) és turț ( ejtsd : turc ) néven is ismerik , attól függően , hogy Románia melyik vidékén készült . Alkoholtartalma más gyümölcspárlatokéhoz képest időnként – de nem feltétlenül – alacsony , akárszázalékos is lehet . Tizenhárom regionális változata áll európai uniós eredetvédelem alatt ( például a máramarosi turț vagy a komorzáni horincă ) , ám a țuică , horincă és turț megnevezések önmagukban nem védettek . Romániában is készülnek egyéb gyümölcspárlatok , illetve törkölypárlatok is , ezeket azonban rachiu ( ejtsd : rákhiu ) gyűjtőnéven ismerik , ami párlatot jelent . Leírása A cujkát gyakran nevezik „ román szilvapálinkának” is , mert szintén erjesztett szilva lepárlásával készül . Alkoholtartalmát tekintve a főzési eljárástól függően a magyar pálinkánál gyengébb vagy hozzá hasonló is lehet . A cujka román nemzeti ital , de készítését tekintve kevésben különbözik a szilvapálinkától vagy más nemzetek szilvapárlataitól , melyeket Európában gyakran slivovitz gyűjtőnéven ismernek . Időnként a hagyományaik is nehezen választhatók el : a szatmári szilvapálinka és a komorzáni horincă például egyaránt a történelmi Szatmár vármegye szilvapárlata volt . Ezt az italt a gazdák a szilva érését követő két hónapos erjesztés után , hagyományosan októbertől december elejéig készítik , és ügyelnek arra , hogy karácsony utánra már ne maradjon teendő vele . Szabályozása A román törvények szerint a țuică olyan égetett szesz , amit kizárólag szilva erjesztésével és lepárlásával állítanak elő . Az erjesztés egyaránt történhet a szilva cefréjéből vagy mustjából , maggal vagy mag nélkül . A párlatot nem szabad-nál magasabb alkoholtartalmúra finomítani , és legalább alkohollal kell forgalomba hozni.év érlelés után țuică bătrână,év után pedig țuică extra néven is árusítható . A horincă és turț neveket a Máramaros és a Avasság környékén készült țuică viselheti . Az európai uniós eredetvédelem alá eső regionális változatokat – mint minden uniós eredetvédettségű gyümölcspárlatot – legalább5 % alkoholtartalommal kell palackozni . Eredetvédett változatai Țuică Zetea de Medieșu Aurit ( Aranyosmeggyes ) Țuică de Valea Milcovului ( Valea Milcovului ) Țuică de Buzău ( Bodzavásár ) Țuică de Argeș ( Curtea de Argeș ) Țuică de Zalău ( Zilah ) Țuică Ardelenească de Bistrița ( Beszterce ) Horincă de Maramureș ( Máramaros ) Horincă de Cămârzana ( Komorzán ) Horincă de Seini ( Szinérváralja ) Horincă de Chioar ( Kővárvidék ) Horincă de Lăpuș ( Oláhlápos ) Turț de Oaș ( Avasság ) Turț de Maramureș ( Máramaros ) Jegyzetek Források További információk Kapcsolódó szócikkek Szilvapárlat Gyümölcspárlat Pálinka Égetett szeszes italok Román konyhaművészet