Edvi Illés Gizella
Edvi Illés Gizella (Tolmács, 1871. április 5. – Budapest, 1944. szeptember 20.) csipkeverő, a Hunnia csipke megalkotója.

Életrajza

Edvi Illés Gizella 1871. április 5.-én született a Nógrád vármegyei Tolmács településen.
Férje Dr. Fáy Aladár (Mohora, 1864. február 29. – Budapest, 1944. január 27) volt, akivel
1896. március 18.-án kötött házasságot. Két gyermekük született: Fáy Aladár Álmos Levente (Budapest, 1898. április 11. – Budapest, 1963. február 18.) és Fáy Blanka (1897. január 22. - Budapest, 1911. november 28.).

Edvi Illés Gizella és a Hunnia csipke
Edvi Illés Gizella már ifjú gyermekkorától tanulta a kézimunkák, köztük a csipke készítését is, azonban bántotta, hogy akkoriban csupa külföldi minták után készítették a kézimunkákat, nem ismertek magyar motívumú mintákat.
 
A kézimunka, vert csipke készítésében az 1906-os év úgynevezett "tulipános korszak" mozgalom hozott változást. Edvi Illés Gizella ekkor határozta el, egy tulipánmintákból összeállított vert csipke zeke elkészítését, melyhez a tulipánokból összeállított vert csipke mintát - több évi kísérletezés után - sikerült kidolgoznia, összeállítania.

A vertcsipke-készítés hagyományainak megőrzésére Terényben csipkemúzeum is nyílt, itt dédunokája Fáy Dánielné született Tornóczky Judit máig folytatja a csipkeverést, de nagy hagyománya van a csipkeverésnek Verőcén is, ahol Tömör Jánosné, Hanna tanítja az ifjúságnak a csipkeverés tudományát.

A vert csipke 
A csipkekészítésnek Magyarországon is nagy hagyománya volt, bár születésének körülményei ma sem tisztázottak eléggé. A vert csipke a magyar falvakba főleg a felföldi vándorárusok révén jutott el, előállításában eleinte a bányavárosok német lakosságának volt fontos szerepe. Kezdetben vagyoni különbségekre való tekintet nélkül szinte mindenki megtanulta a csipkeverést, még a módosabb lányok is készítettek csipkét kelengyéjük gyarapítása céljából. A csipke varrott technikával készített változatát azonban nagyrészt csak a vászonszélek összeállításánál alkalmazták, amikor lepedőket, abroszokat, ingeket, gatyákat és pendelyeket készítettek. E technika az orsófákra tekert fonal különböző formáiból, párosításából alakult ki. Fontos kelléke a henger alakú, tömör párna, amelyhez párnatartó kapcsolódik.

A vert csipke készítésének nagybani elterjesztése Magyarországon Kájel Endre (1881-1955) balatonendrédi református lelkész tevékenységéhez kötődik. A 20. század elején, 1908-ban Stöckel Vilma tanítónő szakmai irányításával ő indította el az első vert csipke készítő tanfolyamot és kezdte el tanítani készítését, azzal a céllal, hogy segítsen az akkori nehéz viszonyok között: "kenyeret akart adni a nép kezébe". Az általa beindított mozgalom hatására egy újságcikk szerint (Budapesti Hírlap, 1924. június 15) akkoriban már 31 telepen 700 képzett magyar falusi lány készítette a habos csipkét.

Források
 Hunnia csipkemúzeum, Terény 
 Magyar Iparművészet 1936 5. szám
 Csipkeverés

Hivatkozások
 Hunnia csipkemúzeum a YouToubeon: 

1871-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
Iparművészet
Néprajz
Edvi Illés család
Magyar nők
Edvi Illés Gizella ( Tolmács , április – Budapest , szeptember ) csipkeverő , a Hunnia csipke megalkotója . Életrajza Edvi Illés Gizella április-én született a Nógrád vármegyei Tolmács településen . Férje Dr . Fáy Aladár ( Mohora , február – Budapest , januárvolt , akivel 1896. március-án kötött házasságot . Két gyermekük született : Fáy Aladár Álmos Levente ( Budapest , április – Budapest , február ) és Fáy Blanka január - Budapest , november ) . Edvi Illés Gizella és a Hunnia csipke Edvi Illés Gizella már ifjú gyermekkorától tanulta a kézimunkák , köztük a csipke készítését is , azonban bántotta , hogy akkoriban csupa külföldi minták után készítették a kézimunkákat , nem ismertek magyar motívumú mintákat . A kézimunka , vert csipke készítésében azos év úgynevezett " tulipános korszak " mozgalom hozott változást . Edvi Illés Gizella ekkor határozta el , egy tulipánmintákból összeállított vert csipke zeke elkészítését , melyhez a tulipánokból összeállított vert csipke mintát - több évi kísérletezés után - sikerült kidolgoznia , összeállítania . A vertcsipke-készítés hagyományainak megőrzésére Terényben csipkemúzeum is nyílt , itt dédunokája Fáy Dánielné született Tornóczky Judit máig folytatja a csipkeverést , de nagy hagyománya van a csipkeverésnek Verőcén is , ahol Tömör Jánosné , Hanna tanítja az ifjúságnak a csipkeverés tudományát . A vert csipke A csipkekészítésnek Magyarországon is nagy hagyománya volt , bár születésének körülményei ma sem tisztázottak eléggé . A vert csipke a magyar falvakba főleg a felföldi vándorárusok révén jutott el , előállításában eleinte a bányavárosok német lakosságának volt fontos szerepe . Kezdetben vagyoni különbségekre való tekintet nélkül szinte mindenki megtanulta a csipkeverést , még a módosabb lányok is készítettek csipkét kelengyéjük gyarapítása céljából . A csipke varrott technikával készített változatát azonban nagyrészt csak a vászonszélek összeállításánál alkalmazták , amikor lepedőket , abroszokat , ingeket , gatyákat és pendelyeket készítettek . E technika az orsófákra tekert fonal különböző formáiból , párosításából alakult ki . Fontos kelléke a henger alakú , tömör párna , amelyhez párnatartó kapcsolódik . A vert csipke készítésének nagybani elterjesztése Magyarországon Kájel Endrebalatonendrédi református lelkész tevékenységéhez kötődik . A század elején, ban Stöckel Vilma tanítónő szakmai irányításával ő indította el az első vert csipke készítő tanfolyamot és kezdte el tanítani készítését , azzal a céllal , hogy segítsen az akkori nehéz viszonyok között : " kenyeret akart adni a nép kezébe " . Az általa beindított mozgalom hatására egy újságcikk szerint ( Budapesti Hírlap , júniusakkoriban mártelepenképzett magyar falusi lány készítette a habos csipkét . Források Hunnia csipkemúzeum , Terény Magyar Iparművészet5. szám Csipkeverés Hivatkozások Hunnia csipkemúzeum a YouToubeon : 1871-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek Iparművészet Néprajz Edvi Illés család Magyar nők