Antonovits-kúria (Bácsalmás)
Az Antonovits-kúria vagy Antunovich-kúria a Bács-Kiskun vármegyei Bácsalmáson található. Jelenleg a Szent Kereszt Felmagasztalása római katolikus plébánia és kápláni lak található a falai közt.

Története 

Az Antonovits család 1751-ben Mária Teréziától címeres nemeslevelet kapott Antonovits Janics titeli várkapitány és gyermekeinek a határőrvidéken végzett szolgálatainak elismeréseképpen. A család adományait és címeit 1803-ban I. Ferenc király megerősítette, a többi almási nemesi családdal egyetemben. Ettől kezdve használhatták az almási előnevet. Az 1841-es nemesi összeíráskor Almás legnagyobb nemesi családja voltak. A kúriát az 1820-as, 30-as években építették. Az építtető nagy valószínűséggel almási nemes Antonovits Albert császári és királyi kamarás, Bács-Bodrog vármegye alispánja volt. Leszármazottai, feltételezhetően Antunovich János (horvátul: Ivan Antunović) plébános, későbbi püspök 1858-ban plébánia céljára eladta az épületet az egyháznak. A XX. század az épület udvari részét kibővítették és három káplánlakást építettek hozzá. Az 1970-es rekonstrukció során az udvarban álló gazdasági épületeket elbontották és új épületekhez használták fel köveiket.

Felépítése 

Az épület főhomlokzata 2+3+2 osztású, közepén enyhén előreugró rizalittal, melynek teteján timpanon látható mezejében feszülettel. A rizalit két szélén 2-2, az ablakok között 1-1 klasszikus jón oszlopfővel ellátott féloszlop látható. Az épület eredetileg T alaprajzú volt, az utcai oldalon a szobák, az udvari nyúlványban az étkező kapott helyet. Az épületet udvari része az átépítések következtében jelentősen megváltozott az eredeti állapothoz képest.

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Bács-Kiskun vármegye kastélyainak és kúriáinak listája

A
Bácsalmás
Az Antonovits-kúria vagy Antunovich-kúria a Bács-Kiskun vármegyei Bácsalmáson található . Jelenleg a Szent Kereszt Felmagasztalása római katolikus plébánia és kápláni lak található a falai közt . Története Az Antonovits családben Mária Teréziától címeres nemeslevelet kapott Antonovits Janics titeli várkapitány és gyermekeinek a határőrvidéken végzett szolgálatainak elismeréseképpen . A család adományait és címeitban I. Ferenc király megerősítette , a többi almási nemesi családdal egyetemben . Ettől kezdve használhatták az almási előnevet . Azes nemesi összeíráskor Almás legnagyobb nemesi családja voltak . A kúriát azas , as években építették . Az építtető nagy valószínűséggel almási nemes Antonovits Albert császári és királyi kamarás, Bács-Bodrog vármegye alispánja volt . Leszármazottai , feltételezhetően Antunovich János ( horvátul : Ivan Antunović ) plébános , későbbi püspökban plébánia céljára eladta az épületet az egyháznak . A XX. század az épület udvari részét kibővítették és három káplánlakást építettek hozzá . Azes rekonstrukció során az udvarban álló gazdasági épületeket elbontották és új épületekhez használták fel köveiket . Felépítése Az épület főhomlokzata3+2 osztású , közepén enyhén előreugró rizalittal , melynek teteján timpanon látható mezejében feszülettel . A rizalit két szélén az ablakok közöttklasszikus jón oszlopfővel ellátott féloszlop látható . Az épület eredetileg T alaprajzú volt , az utcai oldalon a szobák , az udvari nyúlványban az étkező kapott helyet . Az épületet udvari része az átépítések következtében jelentősen megváltozott az eredeti állapothoz képest . Források Kapcsolódó szócikkek Bács-Kiskun vármegye kastélyainak és kúriáinak listája A Bácsalmás