Ji-ven-cse
A  a kínai Han-dinasztia hivatalos történeti művének, nak a 30. fejezete, amely az úgynevezett „mongráfiák” ( 志) szakasz utolsó fejezete. Ebben a tekintetben általában nem tekinthető önálló alkotásnak, a jelenleg ismert formája is a  összeállítóinak munkája, az összeállítás alapjául szolgáló korábbi források, valamint a tematikája miatt, általában külön, mintegy önálló alkotásként szokás rá hivatkozni. A  (szó szerint: „Értekezés az irodalomról”) valójában egy bibliográfiai katalógus, amely tartalmazza a  összeállításának lezárásáig született, a szerzők által fellelhető vagy ismert kínai nyelvű könyveket. Ez a fejezet önmagában a 100 tekercsből álló nak 30 tekercsét teszi ki tehát a teljes történeti műnek majdnem az egyharmada. A bibliográfiában szereplő műveknek – részben vagy egészben, illetve valamilyen változatban – ma mindössze közel 20%-a ismert, amelynek egyik oka a -dinasztia idején, i. e. 204-ben elrendelt és végrehajtott nagy könyvégetés. Épp ezért a  páratlan forrásnak számít a -kor előtti irodalom és írásbeliség tanulmányozásához.

Összeállítása
Jól lehet, a  összeállítását általában a  szerzőinek, nak (班彪; i. sz. 3–54) és fiának, nak (班固; 32–92) – aki apja halála után folytatta és befejezte annak művét – tulajdonítják, azonban a fejezethez írt bevezetőből, előszóból tudni lehet, hogy ők egy bizonyos  (劉歆; kb. i. e. 50. – i. sz. 23.)  (《七略》) című bibliográfiai összeállítására támaszkodtak. A  maga is  apjának,  (劉向; i. e. 77–6) a  (《別錄》) címet viselő katalógusának kibővített változata volt, amely a császári könyvtárban fellelhető művek szerzőinek, címeinek és terjedelmüknek adatait tartalmazta.

Tartalma, szerkezete
Az alapul szolgáló katalógust  még hét fő kategóriára  略) osztotta,  azonban ezt lecsökkentette hat kategóriára, és némelyiket meg is változtatta. A  (《七略》 ) csak az i. sz. 23. előtt íródott műveket tartalmazta, így  kiegészítette azon művekkel is, amelyek  halála után i. sz. 92-ig, vagyis a saját haláláig eltelt hetven év alatt íródtak.

A hat kategória további egységekre osztott. Valamennyi  változó számú ból (種) áll, amelynek jelentése: 'fajta', 'féle'. A szerkesztő itt valójában az egyes kategóriákon belüli irányzatokat kívánta elkülöníteni. Így például a hadtudományos irodalom tárgykörébe, kategóriájába sorolt műveket, a következő négy ra, vagyis irányzatra osztja:

 „Stratégiai és taktikai tervezők” ( 權謀者)
 „A hadászati terep- és erőviszonyokra (alapozók)” ( 兵形勢)
 „A katonai tekintélyből fakadó győzelmet (hangsúlyozók)” ( 兵威勝)
 „A katonai cselekre és fortélyokra (alapozók)” ( 兵技巧)

A okon belül a következő alkategória a  (家), amelynek jelentése: 'család', s amely kifejezéssel már magukat a műveket jelöli a bibliográfia. A bibliográfiai tételek, a műcímek végén fel van tüntetve az adott mű terjedelme is. Erre kétféle mértékegység is előfordul: a  (篇) a bambuszcsíkokra íródott művek tekercseit jelenti, míg a  (卷) a selyemre íródott könyvek göngyölegére, tekercsére vonatkozik. Ezt manapság általában kötetként, vagy fejezetként fordítják és értelmezik.

A  tehát 6 főkategóriába és 38 alkategóriába osztva összesen 596 művet ismertet, amely egykor összesen 13 269 tekercs terjedelmű volt. Ennek a majd hatszáz műnek ma csupán a kb. 20%-a ismert valamilyen formában, változatban.

A hez a történelem során két tudós, írástudó írt kommentárt:  (顏師古; 581–645) és  (王應麟; 1223–1296).

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
  Michael Loewe (szerk.). Early Chinese Texts: A Bibliographical Guide. The Society for the Study of Early China and the Institute of East Asian Studies, University of California.

Források 

Chinese Text Project《藝文志》

Ókori kínai irodalmi szövegek
Ókori kínai történeti irodalom
A a kínai Han-dinasztia hivatalos történeti művének , nak a fejezete , amely az úgynevezett „ mongráfiák” ( 志 ) szakasz utolsó fejezete . Ebben a tekintetben általában nem tekinthető önálló alkotásnak , a jelenleg ismert formája is a összeállítóinak munkája , az összeállítás alapjául szolgáló korábbi források , valamint a tematikája miatt , általában külön , mintegy önálló alkotásként szokás rá hivatkozni . A ( szó szerint : „ Értekezés az irodalomról” ) valójában egy bibliográfiai katalógus , amely tartalmazza a összeállításának lezárásáig született , a szerzők által fellelhető vagy ismert kínai nyelvű könyveket . Ez a fejezet önmagában atekercsből álló naktekercsét teszi ki tehát a teljes történeti műnek majdnem az egyharmada . A bibliográfiában szereplő műveknek – részben vagy egészben , illetve valamilyen változatban – ma mindössze közel-a ismert , amelynek egyik oka a -dinasztia idején , i. e.ben elrendelt és végrehajtott nagy könyvégetés . Épp ezért a páratlan forrásnak számít a -kor előtti irodalom és írásbeliség tanulmányozásához . Összeállítása Jól lehet , a összeállítását általában a szerzőinek , nak ( 班彪 ; i. sz.54 ) és fiának , nak ( 班固;92 ) – aki apja halála után folytatta és befejezte annak művét – tulajdonítják , azonban a fejezethez írt bevezetőből , előszóból tudni lehet , hogy ők egy bizonyos ( 劉歆 ; kb. i . e. – i. sz . ) ( 《 七略 》 ) című bibliográfiai összeállítására támaszkodtak . A maga is apjának , ( 劉向 ; i. e.6 ) a ( 《 別錄 》 ) címet viselő katalógusának kibővített változata volt , amely a császári könyvtárban fellelhető művek szerzőinek , címeinek és terjedelmüknek adatait tartalmazta . Tartalma , szerkezete Az alapul szolgáló katalógust még hét fő kategóriára 略 ) osztotta , azonban ezt lecsökkentette hat kategóriára , és némelyiket meg is változtatta . A ( 《 七略 》 ) csak az i. sz. előtt íródott műveket tartalmazta , így kiegészítette azon művekkel is , amelyek halála után i. sz.ig , vagyis a saját haláláig eltelt hetven év alatt íródtak . A hat kategória további egységekre osztott . Valamennyi változó számú ból ( 種 ) áll , amelynek jelentése : 'fajta' , 'féle' . A szerkesztő itt valójában az egyes kategóriákon belüli irányzatokat kívánta elkülöníteni . Így például a hadtudományos irodalom tárgykörébe , kategóriájába sorolt műveket , a következő négy ra , vagyis irányzatra osztja : „ Stratégiai és taktikai tervezők” ( 權謀者 ) „ A hadászati terep- és erőviszonyokra ( alapozók) ” ( 兵形勢 ) „ A katonai tekintélyből fakadó győzelmet ( hangsúlyozók ) ” ( 兵威勝 ) „ A katonai cselekre és fortélyokra ( alapozók ) ” ( 兵技巧 ) A okon belül a következő alkategória a ( 家 ) , amelynek jelentése : 'család' , s amely kifejezéssel már magukat a műveket jelöli a bibliográfia . A bibliográfiai tételek , a műcímek végén fel van tüntetve az adott mű terjedelme is . Erre kétféle mértékegység is előfordul : a ( 篇 ) a bambuszcsíkokra íródott művek tekercseit jelenti , míg a ( 卷 ) a selyemre íródott könyvek göngyölegére , tekercsére vonatkozik . Ezt manapság általában kötetként , vagy fejezetként fordítják és értelmezik . A tehátfőkategóriába ésalkategóriába osztva összesenművet ismertet , amely egykor összesen269 tekercs terjedelmű volt . Ennek a majd hatszáz műnek ma csupán a kb.-a ismert valamilyen formában , változatban . A hez a történelem során két tudós , írástudó írt kommentárt : ( 顏師古;645 ) és ( 王應麟;1296 ) . Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom Michael Loewe ( szerk. ) . Early Chinese Texts : A Bibliographical Guide . The Society for the Study of Early China and the Institute of East Asian Studies , University of California . Források Chinese Text Project 《 藝文志 》 Ókori kínai irodalmi szövegek Ókori kínai történeti irodalom