Komplex Instrukciós Program
A Komplex Instrukciós Program (KIP) egy olyan speciális kooperatív tanulási eljárás, mely a különböző társadalmi helyzetű, különböző képességű és teljesítményű gyerekek hatékony együttnevelését tűzte ki célul. Eredetileg a San Franciscó-i (Palo Alto) Stanford Egyetemen fejlesztették ki, Magyarországon pedig a hejőkeresztúri IV. Béla Általános Iskola alakította a magyar viszonyokhoz.

Módszere 
A KIP a speciális kooperatív technika révén, sikerélményeken keresztül a tanuláshoz való viszonyt kívánja javítani. Mindezt olyan sokrétű csoportmunkára építő foglalkozások gondos előkészítésével valósítja meg, melyek a gyerekeket közös gondolkodásra és kreatív ötletelésre késztetik, a tanárnak pedig szellemi kihívást jelent a feladatok, témák kitalálása, előkészítése. A foglalkozás megkezdése előtt fontos a részfeladatok tisztázása, valamint annak megerősítése, tudatosítása a tanulókban, hogy „nincs közöttük olyan, aki mindenhez egyformán kitűnően ért, és azt, hogy mindenki talál olyan feladatot, amelynek a megoldására maradéktalanul képes.” A foglalkozások során 3-4 tagú csoportokat alkotnak és a tanulók különböző feladatköröket (kistanár, beszámoló, jegyzetelő, anyagfelelős, rendfelelős) betöltve, egymás segítségére, egymás képességeire utalva gyakorlatias feladatokat/példákat oldanak meg a tananyag/tudásanyag elsajátítására. A közös feladatmegoldás során a gyerekek problémamegközelítési módszereket, feladat megoldási stratégiákat tanulhatnak egymástól. A feladatok nemcsak az írás, olvasás, matematikai készségekre épülnek, megoldásukhoz a kézügyességre, vizuális, térbeli tájékozódási és egyéb gyakorlatias készségekre is szükség van.

Magyarországon 
Sokszor csak „hejőkeresztúri modellként” emlegetik a hátránykompenzáló pedagógiai módszert, amely a különböző képességű tanulók egy osztályban történő minőségi oktatását és nevelését segíti elő. A módszertan alapját a csoportmunka adta előnyök, a sikerélmények, valamint a tanulók egymásra gyakorolt fejlesztő hatásának kihasználása képezi, mely nagymértékben képes csökkenteni a képességbeli különbségeket. Kutatások rámutattak, hogy a KIP alkalmazása egyaránt javára válik a hátrányos és nem hátrányos helyzetű, az alul- vagy kiemelkedően teljesítő tanulók kognitív/értelmi fejlődésére és viselkedési formáira.
Hejőkeresztúron kívül már több mint hatvan általános iskola és tizenhat középiskola diákjai és pedagógusai vesznek részt a KIP-ben.

A programot jelenleg több mint 21 000 tanuló és 1800 pedagógus alkalmazza.  A modellt külföldön is bemutatták – többek között a szomszédos országokban, Romániában, Szerbiában, Szlovákiában és Ukrajnában. A programba való belépés feltétele, hogy az iskola tanárai részt vegyenek egy 30 vagy 60 órás képzésben, és az elsajátított módszert a tanórák 10-20%-ában alkalmazzák. A módszer alkalmazásának megerősítése és folyamatos fejlesztése érdekében a szakemberek öt éven keresztül utókövetik a részt vevő iskolákat, mely a tanítási órák terveinek ellenőrzésével és hospitálásával valósul meg. 2014-ben, majd 2016-ban az Európai Bizottság is figyelmet szentelt a program megismerésére. 2017-ben a TEDxYouth@Maastricht konferencián workshop keretében ismerték meg az érdeklődők a programot. 
2016-ban a Miskolci Egyetemen létrejött a Miskolc – Hejőkeresztúr KIP Regionális Központ, amelynek feladata a pedagógusképzés mellett a módszert alkalmazó iskolák munkájának a szakmai segítése.

Eredményei és hatásai 
A speciális instrukciós eljárás által korán azonosíthatók az osztályon belül kialakult hierarchiából fakadó státuszbeli problémák, melyek kezelésére lehetőség nyílik a csoportfoglalkozások során. A csoportos együttműködés során viszonylag korán, már négy hónap után magatartásbeli változások figyelhetőek meg, a gyerekek koncentrációja javul és fegyelmezettebbekké válnak. Mindez megmutatkozik a hiányzások, a fegyelmi eljárások és az iskolán belüli összetűzések csökkenésében. Kialakulnak együttműködési normák, melyek segítik a hátrányos helyzetűek beilleszkedését és a különböző társadalmi háttérből adódó konfliktusok szinte teljesen megszűnnek. A tanulók kognitív képességei javulnak, szókincsük bővül, kifejezőkészségük fejlődik. Tanulmányi előmenetelük javulása hosszabb távon, kb. négy év után figyelhető meg.

Hejőkeresztúron, ahol 2001-től alkalmazzák a módszert, és kb. 70 százalék a hátrányos helyzetű tanulók aránya, minden tanuló továbbtanul, sőt 70 százalékuk érettségit adó intézményben folytatja tanulmányait.
A program jótékony hatásai azonban nemcsak a gyerekek oldalán jelentkeznek, mivel az a tanárok szempontjából is számos pozitív tapasztalattal jár. Egyrészt, a módszer eredményessége a tanárok számára is sikerélményt jelent, másrészt a KIP alkalmazása a tanárok számára is fontos tapasztalati értékkel bír, melynek hatására kompetenciáik jelentős mértékben erősödnek.

Végül, de nem utolsósorban a módszer magában foglalja a közösségi, nyitott iskola elvét is, mely a szülők és a helyi közösség bevonása, helyi szereplőkkel való szoros együttműködés jellemzi. Így hatásai szélesebb körben kihatnak a családra és a közösség tagjaira is.

Konferenciák 
-         2017 – Budapest, BKSZC, prof. Rachel Lotan (Stanford Egyetem) video-üzenettel támogatta a konferenciát.

-         2016 – Magyar Tudományos Akadémia. Prof. Rachel Lotan részt vett a konferencián.

-         2015 – Budapest, VI. kerületi Vörösmarty Általános Iskola.

-         2014 – Magyar Tudományos Akadémia.

-         2013 – Nemzeti Tankönyvkiadó. Prof. Rachel Lotan videó-üzenettel támogatta a konferenciát.

A témával kapcsolatos magyar nyelvű publikációk 

K. Nagy Emese (2015): KIP Könyv I-II. Miskolci Egyetemi Kiadó 
K. Nagy Emese (2014): Több mint csoportmunka. Nemzeti Tankönyvkiadó. 2012.  151 oldal
K. Nagy Emese (2014): A tanulók kommunikációs készségének a fejlesztése csoportmunkával In: Veszelszki Ágnes – Lengyel Klára (szerk.): Tudomány, technolektus, terminológia, Budapest, Éghajlat Kiadó 389 oldal 381-388 
K. Nagy Emese (2013): Using Complex Instruction Program in heterogeneous classrooms In: J. Pénzes-Zs. Radics (ed.) Roma population on the peripheries of the Visegrad countries - Integration issues and possible solutions. Debrecen, 2012. 10.29.30. pp. 198–214.
K. Nagy Emese (2011): Komplex Instrukciós Program. In: Klein Sándor – Soponyi Dóra (szerk.): A tanulás szabadsága Magyarországon. EDGE 2000, 2011. 357-367. 
K. Nagy Emese (2010): A hejőkeresztúri IV. Béla Körzeti Általános Iskola tevékenységének bemutatása. In: Ettlinger Zsuzsanna (szerk) Tények-Esélyek-Utak az oktatásban. Nemzeti Erőforrás Minisztérium 2010. március 25-27. 
K. Nagy Emese (2015): A Komplex Instrukciós Program, mint státuszkezelő eljárás. Iskolakultúra, 2015.5. 33-46.
K. Nagy Emese (2006): A tanulói státus hatása a tanulók órai szereplésére. Új Pedagógiai Szemle 55, 5:35-46
K. Nagy Emese (2015): A társas interakció mint tudásgyarapító tényező a heterogén osztályokban. Iskolakultúra 15, 5:16-25.

Jegyzetek 

Oktatás
Pedagógia
A Komplex Instrukciós Program ( KIP ) egy olyan speciális kooperatív tanulási eljárás , mely a különböző társadalmi helyzetű , különböző képességű és teljesítményű gyerekek hatékony együttnevelését tűzte ki célul . Eredetileg a San Franciscó-i ( Palo Alto ) Stanford Egyetemen fejlesztették ki , Magyarországon pedig a hejőkeresztúri IV . Béla Általános Iskola alakította a magyar viszonyokhoz . Módszere A KIP a speciális kooperatív technika révén , sikerélményeken keresztül a tanuláshoz való viszonyt kívánja javítani . Mindezt olyan sokrétű csoportmunkára építő foglalkozások gondos előkészítésével valósítja meg , melyek a gyerekeket közös gondolkodásra és kreatív ötletelésre késztetik , a tanárnak pedig szellemi kihívást jelent a feladatok , témák kitalálása , előkészítése . A foglalkozás megkezdése előtt fontos a részfeladatok tisztázása , valamint annak megerősítése , tudatosítása a tanulókban , hogy „ nincs közöttük olyan , aki mindenhez egyformán kitűnően ért , és azt , hogy mindenki talál olyan feladatot , amelynek a megoldására maradéktalanul képes.” A foglalkozások sorántagú csoportokat alkotnak és a tanulók különböző feladatköröket ( kistanár , beszámoló , jegyzetelő , anyagfelelős , rendfelelős ) betöltve , egymás segítségére , egymás képességeire utalva gyakorlatias feladatokat/példákat oldanak meg a tananyag/ tudásanyag elsajátítására . A közös feladatmegoldás során a gyerekek problémamegközelítési módszereket , feladat megoldási stratégiákat tanulhatnak egymástól . A feladatok nemcsak az írás , olvasás , matematikai készségekre épülnek , megoldásukhoz a kézügyességre , vizuális , térbeli tájékozódási és egyéb gyakorlatias készségekre is szükség van . Magyarországon Sokszor csak „ hejőkeresztúri modellként” emlegetik a hátránykompenzáló pedagógiai módszert , amely a különböző képességű tanulók egy osztályban történő minőségi oktatását és nevelését segíti elő . A módszertan alapját a csoportmunka adta előnyök , a sikerélmények , valamint a tanulók egymásra gyakorolt fejlesztő hatásának kihasználása képezi , mely nagymértékben képes csökkenteni a képességbeli különbségeket . Kutatások rámutattak , hogy a KIP alkalmazása egyaránt javára válik a hátrányos és nem hátrányos helyzetű , az alul- vagy kiemelkedően teljesítő tanulók kognitív/értelmi fejlődésére és viselkedési formáira . Hejőkeresztúron kívül már több mint hatvan általános iskola és tizenhat középiskola diákjai és pedagógusai vesznek részt a KIP-ben . A programot jelenleg több mint000 tanuló éspedagógus alkalmazza . A modellt külföldön is bemutatták – többek között a szomszédos országokban , Romániában , Szerbiában , Szlovákiában és Ukrajnában . A programba való belépés feltétele , hogy az iskola tanárai részt vegyenek egyvagyórás képzésben , és az elsajátított módszert a tanórák-ában alkalmazzák . A módszer alkalmazásának megerősítése és folyamatos fejlesztése érdekében a szakemberek öt éven keresztül utókövetik a részt vevő iskolákat , mely a tanítási órák terveinek ellenőrzésével és hospitálásával valósul meg.ben , majdban az Európai Bizottság is figyelmet szentelt a program megismerésére.ben a TEDxYouth@ Maastricht konferencián workshop keretében ismerték meg az érdeklődők a programot . 2016-ban a Miskolci Egyetemen létrejött a Miskolc – Hejőkeresztúr KIP Regionális Központ , amelynek feladata a pedagógusképzés mellett a módszert alkalmazó iskolák munkájának a szakmai segítése . Eredményei és hatásai A speciális instrukciós eljárás által korán azonosíthatók az osztályon belül kialakult hierarchiából fakadó státuszbeli problémák , melyek kezelésére lehetőség nyílik a csoportfoglalkozások során . A csoportos együttműködés során viszonylag korán , már négy hónap után magatartásbeli változások figyelhetőek meg , a gyerekek koncentrációja javul és fegyelmezettebbekké válnak . Mindez megmutatkozik a hiányzások , a fegyelmi eljárások és az iskolán belüli összetűzések csökkenésében . Kialakulnak együttműködési normák , melyek segítik a hátrányos helyzetűek beilleszkedését és a különböző társadalmi háttérből adódó konfliktusok szinte teljesen megszűnnek . A tanulók kognitív képességei javulnak , szókincsük bővül , kifejezőkészségük fejlődik . Tanulmányi előmenetelük javulása hosszabb távon , kb. négy év után figyelhető meg . Hejőkeresztúron , aholtől alkalmazzák a módszert , és kb.sz ázalék a hátrányos helyzetű tanulók aránya , minden tanuló továbbtanul , sőtszázalékuk érettségit adó intézményben folytatja tanulmányait . A program jótékony hatásai azonban nemcsak a gyerekek oldalán jelentkeznek , mivel az a tanárok szempontjából is számos pozitív tapasztalattal jár . Egyrészt , a módszer eredményessége a tanárok számára is sikerélményt jelent , másrészt a KIP alkalmazása a tanárok számára is fontos tapasztalati értékkel bír , melynek hatására kompetenciáik jelentős mértékben erősödnek . Végül , de nem utolsósorban a módszer magában foglalja a közösségi , nyitott iskola elvét is , mely a szülők és a helyi közösség bevonása , helyi szereplőkkel való szoros együttműködés jellemzi . Így hatásai szélesebb körben kihatnak a családra és a közösség tagjaira is . Konferenciák - 2017 – Budapest , BKSZC , prof . Rachel Lotan ( Stanford Egyetem ) video-üzenettel támogatta a konferenciát. - 2016 – Magyar Tudományos Akadémia . Prof . Rachel Lotan részt vett a konferencián. - 2015 – Budapest , VI. kerületi Vörösmarty Általános Iskola. - 2014 – Magyar Tudományos Akadémia. - 2013 – Nemzeti Tankönyvkiadó . Prof . Rachel Lotan videó-üzenettel támogatta a konferenciát . A témával kapcsolatos magyar nyelvű publikációk K. Nagy Emese KIP Könyv I-II. Miskolci Egyetemi Kiadó K. Nagy Emese Több mint csoportmunka . Nemzeti Tankönyvkiadó. oldal K. Nagy Emese A tanulók kommunikációs készségének a fejlesztése csoportmunkával In : Veszelszki Ágnes – Lengyel Klára ( szerk . ) : Tudomány , technolektus , terminológia, Budapest , Éghajlat Kiadóoldal K. Nagy Emese Using Complex Instruction Program in heterogeneous classrooms In : J. Pénzes-Zs . Radics ( ed . ) Roma population on the peripheries of the Visegrad countries - Integration issues and possible solutions . Debrecen,29.30. pp. 198–214 . K. Nagy Emese Komplex Instrukciós Program . In : Klein Sándor – Soponyi Dóra ( szerk . ) : A tanulás szabadsága Magyarországon . EDGE K. Nagy Emese A hejőkeresztúri IV . Béla Körzeti Általános Iskola tevékenységének bemutatása . In : Ettlinger Zsuzsanna ( szerk ) Tények-Esélyek-Utak az oktatásban . Nemzeti Erőforrás Minisztérium március K. Nagy Emese A Komplex Instrukciós Program , mint státuszkezelő eljárás . Iskolakultúra,5 . K. Nagy Emese A tanulói státus hatása a tanulók órai szereplésére . Új Pedagógiai Szemle35-46 K. Nagy Emese A társas interakció mint tudásgyarapító tényező a heterogén osztályokban . Iskolakultúra16-25. Jegyzetek Oktatás Pedagógia