Colima (település)
Colima Mexikó azonos nevű államának fővárosa. Lakossága 2010-ben meghaladta a 137 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A város az állam középpontjától kissé északkeletre fekszik, a Déli-Sierra Madre és a Vulkáni-kereszthegység találkozásánál egy délről északra lassan emelkedő területen, a tenger szintje fölött 430–650 méterrel. Környezetében azonban ennél sokkal magasabb hegyek is emelkednek, többek között a várostól északra a Colima nevű vulkán is. A településen átfolyik a Pereyra és a Verde nevű időszakos patak.

Éghajlat
A város éghajlata igen forró és nyáron csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 38 °C-os hőséget, de a rekord nem érte el a 43 °C-ot. Az átlagos hőmérsékletek a januári 23,4 és a júniusi 27,5 fok között váltakoznak, fagy nem fordul elő. Az évi átlagosan 885 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint 80%-a.

Népesség
A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett:

Története
A településet 1523. július 25-én alapította Gonzalo de Sandoval, miután Hernán Cortés megbízta őt azzal, hogy „keressen egy jó helyet és alapítson egy Collimán nevű várost a spanyoloknak”. Azonban mivel az eredeti hely mégsem volt olyan „jó”, a lakók 1525-ben úgy döntöttek, új helyre települnek át. A költözésre 1527. január 20-án került sor, így jött létre az akkor Villa de San Sebastiánnak nevezett település, ami a spanyolok által alapított nyolcadik város volt Új-Spanyolországban. Mivel a környék falvaiban a hódítók sokszor kegyetlenül és igazságtalanul bántak a leigázott indiánokkal, ezért a spanyol király megbízásából 1551 és 1554 között Lorenzo Lebrón de Quiñones végigjárta a környéket, hogy megvizsgálja ezeket a kihágásokat. A helyiek úgy nevezték őt, hogy „a legszigorúbb bíró, aki valaha is ezeken a földeken járt”.

1792. március 10. és november 26. között Colima parókiáján tevékenykedett Miguel Hidalgo, a későbbi mexikói függetlenségi háború kirobbantója. Amikor 1810-ben kitört a háború, a felkelők első csapatai november 8-án José Antonio Torres és Rafael Arteaga vezetésével érkeztek meg Colimába. A függetlenségi harcosok 20 spanyol túszt ejtettek a városban, akiket Guadalajarába szállítottak, és 11-et kivégeztek közülük. A többi 9-et Ramírez de Oliva közbenjárására megkímélték. 1811 márciusában a Santa Juana-i síkon közel 300 colimai gyermek, nő és idős ember pusztulását okozta a kegyetlen Manuel del Río ezredes. A helyi felkelők közül kiemelendő a várost 1811. július 16-án újra a függetlenségiek kezére juttató Ignacio Sandoval és „Lego” Gallaga, valamint Pedro y Manuel Regalado, José Calixto Martínez y Moreno (becenevén „Cadenas”, azaz „Láncok”), Fermín Ortíz és José Antonio Díaz atya. 

A függetlenség elnyerése után Colima a guadalajarai intendenciához tartozott, mint partido, ám 1823. június 20-án Anastacio Brizuela, a Déli Hadsereg 21. osztagának parancsnoka megegyezett a helyi önkormányzattal és a nagyobb birtokosokkal, hogy Colima szakadjon el Guadalajarától. A folyamat 1824. október 4-én teljesedett be, amikor is Colima Jaliscóból kiválva önálló szövetségi területté vált. Ugyanezen év szeptemberének 10-én kapta meg a város a ciudad rangot, majd az 1857-es alkotmány értelmében létrejött a szuverén Colima állam. 1858. március 25-től április 11-ig utazása közben itt tartózkodott Benito Juárez és kormányának több tagja is; itt nevezte ki hadügyminiszterré José Santos Degolladót. 1889. szeptember 10-én megnyílt a Colimát Manzanillóval összekötő vasútvonal.

A mexikói forradalom előszelét jelentette, amikor 1909. december 27-én Francisco Ignacio Madero politikai gyűlést tartott a városban a Rastrillo nevű helyen. A harcok során először 1911. május 18-án foglalták el a várost a maderista csapatok Eugenio Aviña vezetésével, aki ideiglenes kormányzónak Miguel García Topetét nevezte ki. 1914-ben lépett hivatalba a szintén forradalmár kormányzó, Juan José Ríos, aki 1916-ig tartó hivatalának idején jelentős reformokat vezetett be. Ebben az évben érkezett a kormányzó meghívására Colimába Venustiano Carranza, a konsitucionalista hadsereg vezére, későbbi elnök, aki többek között felavatta az új könyvtárat is.

Turizmus, látnivalók

A városban több régi műemlék található, például a kormányzati palota, a Los Portales nevű épület (ahol a községi elnökség és a községi kincstár is található), a Hidalgo Színház, a szövetségi palota, valamint azok a házak, ahol Benito Juárez megszállt, illetve ahol Miguel Hidalgo lakott. A vallásos épületek közül kiemelkedik a székesegyház és több kisebb templom. Colima utcáit, tereit és épületeit számos szobor és emlékmű díszíti, szobrot kapott például Hidalgo, José María Morelos y Pavón, José Pimentel Llerenas, Melchor Ocampo, Guillermo Prieto, José Santos Degollado, León Guzmán, Manuel Ruiz, a függetlenség, az anyák, Benito Juárez, Francisco I. Madero, Chávez Carrillo, Jesús García Corona („a nacozari hős”) és Emiliano Zapata.

A település két jelentős múzeuma a María Ahumada de Gómezről elnevezett Nyugati Kultúrák Regionális Múzeuma valamint a Regionális Történelmi Múzeum.

A közelben több fürdőhely is található: az Agua Caliente és az El Hervidero nevű.

Források

Colima települései
Mexikó tagállamainak fővárosai
Colima Mexikó azonos nevű államának fővárosa . Lakosságaben meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A város az állam középpontjától kissé északkeletre fekszik , a Déli-Sierra Madre és a Vulkáni-kereszthegység találkozásánál egy délről északra lassan emelkedő területen , a tenger szintje fölött650 méterrel . Környezetében azonban ennél sokkal magasabb hegyek is emelkednek , többek között a várostól északra a Colima nevű vulkán is . A településen átfolyik a Pereyra és a Verde nevű időszakos patak . Éghajlat A város éghajlata igen forró és nyáron csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord nem érte el a°C-ot . Az átlagos hőmérsékletek a januári4 és a júniusi5 fok között váltakoznak , fagy nem fordul elő . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint-a . Népesség A település népessége a közelmúltban folyamatosan növekedett : Története A településet júliusén alapította Gonzalo de Sandoval , miután Hernán Cortés megbízta őt azzal , hogy „ keressen egy jó helyet és alapítson egy Collimán nevű várost a spanyoloknak” . Azonban mivel az eredeti hely mégsem volt olyan „ jó” , a lakókben úgy döntöttek , új helyre települnek át . A költözésre januárán került sor , így jött létre az akkor Villa de San Sebastiánnak nevezett település , ami a spanyolok által alapított nyolcadik város volt Új-Spanyolországban . Mivel a környék falvaiban a hódítók sokszor kegyetlenül és igazságtalanul bántak a leigázott indiánokkal , ezért a spanyol király megbízásábólésközött Lorenzo Lebrón de Quiñones végigjárta a környéket , hogy megvizsgálja ezeket a kihágásokat . A helyiek úgy nevezték őt , hogy „ a legszigorúbb bíró , aki valaha is ezeken a földeken járt” . 1792. március és november között Colima parókiáján tevékenykedett Miguel Hidalgo , a későbbi mexikói függetlenségi háború kirobbantója . Amikorben kitört a háború , a felkelők első csapatai novemberán José Antonio Torres és Rafael Arteaga vezetésével érkeztek meg Colimába . A függetlenségi harcosokspanyol túszt ejtettek a városban , akiket Guadalajarába szállítottak , éset kivégeztek közülük . A többiet Ramírez de Oliva közbenjárására megkímélték.márciusában a Santa Juana-i síkon közelcolimai gyermek , nő és idős ember pusztulását okozta a kegyetlen Manuel del Río ezredes . A helyi felkelők közül kiemelendő a várost júliusán újra a függetlenségiek kezére juttató Ignacio Sandoval és „ Lego” Gallaga , valamint Pedro y Manuel Regalado , José Calixto Martínez y Moreno ( becenevén „ Cadenas” , azaz „ Láncok” ) , Fermín Ortíz és José Antonio Díaz atya . A függetlenség elnyerése után Colima a guadalajarai intendenciához tartozott , mint partido , ám júniusán Anastacio Brizuela , a Déli Hadsereg osztagának parancsnoka megegyezett a helyi önkormányzattal és a nagyobb birtokosokkal , hogy Colima szakadjon el Guadalajarától . A folyamat októberén teljesedett be , amikor is Colima Jaliscóból kiválva önálló szövetségi területté vált . Ugyanezen év szeptemberénekén kapta meg a város a ciudad rangot , majd azes alkotmány értelmében létrejött a szuverén Colima állam. márciustől áprilisig utazása közben itt tartózkodott Benito Juárez és kormányának több tagja is ; itt nevezte ki hadügyminiszterré José Santos Degolladót. szeptemberén megnyílt a Colimát Manzanillóval összekötő vasútvonal . A mexikói forradalom előszelét jelentette , amikor decemberén Francisco Ignacio Madero politikai gyűlést tartott a városban a Rastrillo nevű helyen . A harcok során először májusán foglalták el a várost a maderista csapatok Eugenio Aviña vezetésével , aki ideiglenes kormányzónak Miguel García Topetét nevezte ki.ben lépett hivatalba a szintén forradalmár kormányzó , Juan José Ríos , akiig tartó hivatalának idején jelentős reformokat vezetett be . Ebben az évben érkezett a kormányzó meghívására Colimába Venustiano Carranza , a konsitucionalista hadsereg vezére , későbbi elnök , aki többek között felavatta az új könyvtárat is . Turizmus , látnivalók A városban több régi műemlék található , például a kormányzati palota , a Los Portales nevű épület ( ahol a községi elnökség és a községi kincstár is található ) , a Hidalgo Színház , a szövetségi palota , valamint azok a házak , ahol Benito Juárez megszállt , illetve ahol Miguel Hidalgo lakott . A vallásos épületek közül kiemelkedik a székesegyház és több kisebb templom . Colima utcáit , tereit és épületeit számos szobor és emlékmű díszíti , szobrot kapott például Hidalgo , José María Morelos y Pavón , José Pimentel Llerenas , Melchor Ocampo , Guillermo Prieto , José Santos Degollado , León Guzmán , Manuel Ruiz , a függetlenség , az anyák , Benito Juárez , Francisco I. Madero , Chávez Carrillo , Jesús García Corona ( „ a nacozari hős” ) és Emiliano Zapata . A település két jelentős múzeuma a María Ahumada de Gómezről elnevezett Nyugati Kultúrák Regionális Múzeuma valamint a Regionális Történelmi Múzeum . A közelben több fürdőhely is található : az Agua Caliente és az El Hervidero nevű . Források Colima települései Mexikó tagállamainak fővárosai