Cún–Szaporca-holtágrendszer
A Cún–Szaporca-holtágrendszer a Dráva folyó legnagyobb egybefüggő, emellett szinte érintetlen, ezért természetvédelmi szempontból is a legjelentősebb, magyarországi  holtágrendszere.

Fekvése
A Cún–Szaporcai-holtágrendszer Magyarország és Horvátország közös államhatárának közvetlen közelében terül el Baranya vármegye déli részén, közigazgatásilag legnagyobbrészt az ormánsági Cún és Szaporca községek külterületén.

Története
A Dráva folyó az Alpok hegyei közül kiérve, és a mai magyar-horvát határvidéket elérve lelassul, lomhán folydogáló vize a csekély lejtésű területen számos kanyarulatot alakított ki. Bár az elmúlt évszázadokban a folyót szabályozták is, az egykori kanyarulatok egy része az idők során természetes módon fűződött le a folyóról, más részüket – így a Cún–Szaporca-holtágrendszert is – a szabályozások idején választották le a folyóról, a 19. században. Akad az egykori Dráva-holtágak között olyan is, amely ma már csak mocsaras élőhely, más holtágak vízfelülete még ma is jelentős.

A Cún–Szaporca-holtágrendszer több mint 10 kilométeres együttes hosszúságú, a hajdani élővízről leválasztott folyószakasz, ahol mára – a természetes elöregedésből adódóan – minden szukcessziós stádium megtalálható. Van olyan mederszakasz, mint például a Kisinci-tó, amelynek vízfelülete még ma is mintegy 2 kilométer hosszú és átlagosan 100 méter széles, más szakaszai elöregedő állapotot mutatnak. A vadvizes terület az emberi zavarásoktól mindig viszonylag érintetlen volt: ehhez köze volt annak is, hogy a 20. század második felének nagy részében határvédelem alatt álló, idegenek számára nemigen látogatható zóna volt a környék.

A holtágrendszer vízpótlásának javítását a 2010-es években kormányzati szinten is célul tűzték ki, az Ős-Dráva Program keretében.

Részei
A holtágrendszer négy nagyobb tóegységből áll, ezek a Kisinci-tó, a Kishobogyi-tó, a Szilháti-tó és a Lanka-tó.

A Kisinci-tó
A holtágrendszer legnagyobb egybefüggő egysége, 2 kilométeres hosszúsággal, 100 méteres átlagos szélességgel és 1 méteres átlagos mélységgel; területe 20 hektár. Vízmennyisége természetes úton szivárgással pótlódik, de a Dráva magas vízállása esetén egy zsilipen át a folyóból is be lehet vezetni a vizet a holtágba. Halgazdaságilag a kémesi horgászegyesület hasznosítja, bár a vízminőség halászati szempontból nem kedvező.

A Kishobogyi-tó
1,2 kilométer hosszúságú, 50 méteres átlagos szélességű, fél méteres átlagos mélységű szakasz; területe 6 hektár. Vize természetes körülmények között felszín alatti szivárgással pótlódik, horgászatilag szórványosan hasznosítják.

A Szilháti-tó
A holtágrendszer feliszapolódás és benövényesedés szempontjából leginkább elöregedett szakasza, a vízfelület hossza mindössze 800 méter, átlagos szélessége 80, mélysége fél méter.

A Lanka-tó
A holtágrendszer legnyugatibb tava Cún területén, 1 kilométeres hosszúsággal, 40 méteres átlagos szélességgel és fél méteres átlagos mélységgel; területe 4 hektár; feliszapolódása és benövényesedettsége ennek a szakasznak is jelentős.

Természetvédelmi jelentősége
A holtágrendszer területén számos értékes növénytársulás alakult ki, sok védett növényfajjal, de az ember számára sok helyütt járhatatlan terület kedvező élőhelyet kínál sok védett állatfaj számára is. A nádi énekesmadarak, récefélék és partimadarak nagy faj- és egyedszámban fordulnak itt elő, de él a területen rétisas és több más ragadozó madár; jelentős a terület vidraállománya, valamint sok gímszarvas, aranysakál és vaddisznó is él a holtágak környékén.

Fejlesztése
A Cún–Szaporca-holtágrendszer vízellátásának javítása, vízpótlás útján a kormányzati célok között is felbukkant a 2010-es években, mint az Ős-Dráva Program egyik részegysége. Az elképzelés szerint a vízpótlásra azért van szükség, mert a holtág feltöltődése napjainkban is zajlik, a természetes vízutánpótlás nem elegendő a kialakult állapot fenntartásához, így pedig a vizes élőhelyek visszaszorulnak. Mindezeket a kedvezőtlen folyamatokat mesterséges beavatkozások is erősítették, ezért a szakemberek szerint halaszthatatlanná vált a holtág vízutánpótlása a nemkívánatos folyamat visszafordítása végett. A vízpótlást a Fekete-víz duzzasztásával valósítják meg, tápcsatornán keresztül. Bár a közel 600 millió forintos összköltségű projektet az eredeti előirányzatok szerint a Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóságnak 2014 végéig be kellett volna fejeznie, az Európai Unió által is támogatott beruházás egyelőre csúszik.

Jegyzetek

Források
 A Dráva és a Mura holtágainak ismertetése az „Örökség- Kultúra” Oktatási Elektronikus Könyvtárában
 Információ a Cún–Szaporca-holtágrendszerről az utazzitthon.hu oldalán

Kapcsolódó szócikkek 
 Szaporcai-Ős-Dráva

Hidrogeográfia
Ormánság
Duna–Dráva Nemzeti Park
A Cún–Szaporca-holtágrendszer a Dráva folyó legnagyobb egybefüggő , emellett szinte érintetlen , ezért természetvédelmi szempontból is a legjelentősebb , magyarországi holtágrendszere . Fekvése A Cún–Szaporcai-holtágrendszer Magyarország és Horvátország közös államhatárának közvetlen közelében terül el Baranya vármegye déli részén , közigazgatásilag legnagyobbrészt az ormánsági Cún és Szaporca községek külterületén . Története A Dráva folyó az Alpok hegyei közül kiérve , és a mai magyar-horvát határvidéket elérve lelassul , lomhán folydogáló vize a csekély lejtésű területen számos kanyarulatot alakított ki . Bár az elmúlt évszázadokban a folyót szabályozták is , az egykori kanyarulatok egy része az idők során természetes módon fűződött le a folyóról , más részüket – így a Cún–Szaporca-holtágrendszert is – a szabályozások idején választották le a folyóról , a században . Akad az egykori Dráva-holtágak között olyan is , amely ma már csak mocsaras élőhely , más holtágak vízfelülete még ma is jelentős . A Cún–Szaporca-holtágrendszer több mintkilométeres együttes hosszúságú , a hajdani élővízről leválasztott folyószakasz , ahol mára – a természetes elöregedésből adódóan – minden szukcessziós stádium megtalálható . Van olyan mederszakasz , mint például a Kisinci-tó , amelynek vízfelülete még ma is mintegykilométer hosszú és átlagosanméter széles , más szakaszai elöregedő állapotot mutatnak . A vadvizes terület az emberi zavarásoktól mindig viszonylag érintetlen volt : ehhez köze volt annak is , hogy a század második felének nagy részében határvédelem alatt álló , idegenek számára nemigen látogatható zóna volt a környék . A holtágrendszer vízpótlásának javítását aes években kormányzati szinten is célul tűzték ki , az Ős-Dráva Program keretében . Részei A holtágrendszer négy nagyobb tóegységből áll , ezek a Kisinci-tó , a Kishobogyi-tó , a Szilháti-tó és a Lanka-tó . A Kisinci-tó A holtágrendszer legnagyobb egybefüggő egysége, kilométeres hosszúsággal, méteres átlagos szélességgel ésméteres átlagos mélységgel ; területehektár . Vízmennyisége természetes úton szivárgással pótlódik , de a Dráva magas vízállása esetén egy zsilipen át a folyóból is be lehet vezetni a vizet a holtágba . Halgazdaságilag a kémesi horgászegyesület hasznosítja , bár a vízminőség halászati szempontból nem kedvező . A Kishobogyi-tó 1,2 kilométer hosszúságú,méteres átlagos szélességű , fél méteres átlagos mélységű szakasz ; területehektár . Vize természetes körülmények között felszín alatti szivárgással pótlódik , horgászatilag szórványosan hasznosítják . A Szilháti-tó A holtágrendszer feliszapolódás és benövényesedés szempontjából leginkább elöregedett szakasza , a vízfelület hossza mindösszeméter , átlagos szélessége mélysége fél méter . A Lanka-tó A holtágrendszer legnyugatibb tava Cún területén,kilométeres hosszúsággal, méteres átlagos szélességgel és fél méteres átlagos mélységgel ; területehektár ; feliszapolódása és benövényesedettsége ennek a szakasznak is jelentős . Természetvédelmi jelentősége A holtágrendszer területén számos értékes növénytársulás alakult ki , sok védett növényfajjal , de az ember számára sok helyütt járhatatlan terület kedvező élőhelyet kínál sok védett állatfaj számára is . A nádi énekesmadarak , récefélék és partimadarak nagy faj- és egyedszámban fordulnak itt elő , de él a területen rétisas és több más ragadozó madár ; jelentős a terület vidraállománya , valamint sok gímszarvas , aranysakál és vaddisznó is él a holtágak környékén . Fejlesztése A Cún–Szaporca-holtágrendszer vízellátásának javítása , vízpótlás útján a kormányzati célok között is felbukkant aes években , mint az Ős-Dráva Program egyik részegysége . Az elképzelés szerint a vízpótlásra azért van szükség , mert a holtág feltöltődése napjainkban is zajlik , a természetes vízutánpótlás nem elegendő a kialakult állapot fenntartásához , így pedig a vizes élőhelyek visszaszorulnak . Mindezeket a kedvezőtlen folyamatokat mesterséges beavatkozások is erősítették , ezért a szakemberek szerint halaszthatatlanná vált a holtág vízutánpótlása a nemkívánatos folyamat visszafordítása végett . A vízpótlást a Fekete-víz duzzasztásával valósítják meg , tápcsatornán keresztül . Bár a közelmillió forintos összköltségű projektet az eredeti előirányzatok szerint a Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóságnakvégéig be kellett volna fejeznie , az Európai Unió által is támogatott beruházás egyelőre csúszik . Jegyzetek Források A Dráva és a Mura holtágainak ismertetése az „ Örökség- Kultúra” Oktatási Elektronikus Könyvtárában Információ a Cún–Szaporca-holtágrendszerről az utazzitthon.hu oldalán Kapcsolódó szócikkek Szaporcai-Ős-Dráva Hidrogeográfia Ormánság Duna–Dráva Nemzeti Park