Szentirmay Elemér
Vadosfai és zsidi Németh János, művésznevén Szentirmay Elemér (Horpács, 1836. november 9. – Budapest, 1908. október 3.) magyar zeneszerző. Azon kevés zeneköltők közé tartozott, akiket Bartók Béla becsült, Kodály Zoltán pedig tanulmányozott és tanulmányozásra ajánlott. Kodály javaslatára Kerényi György egy nagy monográfiát írt róla, ami e szócikk alapja.

Bár más műfajokkal is próbálkozott, legtöbb műve zongorára és/vagy énekhangra írt dal, melyek száma meghaladja a másfél százat. Dalaihoz legtöbbször a szöveget is ő írta. A magyar zenei életben is tevékenyen részt vett; az országos magyar dalárdaegyesületnek több évig alelnöki tisztét viselte és később a ma is létező Liszt Ferenc Társaságnál is ezt az állást töltötte be, és mint ilyen, az ezzel legközelebb egyesült budapesti zeneművészi körnek is egyik alelnöke volt.

Legsikeresebb dalai:
 Csak egy szép lány
 Ne menj el (két dal Nyugszik a nap, alkonyodik és Budapesti kis barna kezdetű szöveggel. Az előbbi egy évvel később még egyszer megjelent Soldosné által ujabban énekelt hat kedvelt dal 5. dalaként, a híressé vált Huzzad cigány szöveggel.)
 Plevna-nóta (zongorára)
 Is-is-is
 Jaj de édes (szöveg nélküli csárdás)
 Ez a kis lány azt hiszi
 Lehel dalai (Jaj! de habos Szellő lovam zablája, Ó, ne távozz édes).

Németh János 
Horpácson (Sopron vármegye) született, ahol apja, Németh Mihály kormányzó főtiszt volt Széchenyi Lajos gróf uradalmaiban. Alsóbb tanulmányait Székesfehérváron, a felsőbbeket Pesten végezte. 1861-ben megválasztották Fejér vármegyében esküdtnek és ugyanott később szolgabíró lett. Gazdatiszt volt Nagylángon, Nagycenken, végül Adonyban. A provizórium beálltával hivataláról leköszönt és alsószentiváni birtokára vonult és ott gazdálkodás mellett az irodalommal és zenével foglalkozott.

1861-ben megnősült. Felesége egy gazdag székesfehérvári nagykereskedő 22 éves lánya, Theiller Cesarina (a latin nyelvű esküvői meghívó szerint Theresia Theiler).

Szoros barátság fűzte Vajda Jánoshoz. A költő egyszer-egyszer kisegítette a szövegírásban, és ő írta a Vadász dal szövegét. Szertirmaynak ajánlotta Emlékkönyvbe (1861) című versét.

1862-ben egy tűzvész teljesen elpusztította szentiványi birtokukat. Németh János feleségével Pestre költözött, és megpróbált a tollából megélni: folyóiratok számára ír dalokat, elbeszéléseket, még egy színművet is. Miután így sem sikerült megélnie, 1863-ban visszaköltöztek Fehérvárra, és Németh fogalmazó ügyvédi segéd lett. 1865 elején ismét Pesten kapott állást: az első magyar általános biztosító társaságnál először központi főfelügyelő, később károsztályi főnök lett. A kérvény mellé benyújtott önéletrajza megmaradt az utókornak. Munkája során alkalma nyílt az ország különböző vidékeit beutazni. A magyar népdalok megismerésére, szerzésére és terjesztésére fordította szabadidejét.

A biztos állás mellett nem volt szüksége folyóirat-honoráriumokra: újra csárdásokat írt. Ekkor már a kiadók versengtek érte.

1868–69-től egyre több eredeti (vagy általa annak vélt) dalt alkalmazott zongorára. Ez egyúttal alkotói válságot is okozott nála, hiszen nem volt népdalgyűjtő, kottát írni és hangszerelni nem tudott (még zongorára sem), kottát olvasni is csak minimálisan, a dallamokat nem ő szerezte, vagyis alig volt szerepe a saját műveiben. A kiutat végül a népszínművek dalai jelentették számára.

Elemér dalai 
Németh János új életet kezdett. 1871-ben vette fel a Szentirmay Elemér művésznevet, nyilvánvalóan Jókai Mór: Egy magyar nábob című regényének hatására. Az új név mellett 1878-ig feltüntette a régit is. Az új műfajhoz új kiadóval szerződött. Az első 20 dalból álló gyűjteménye az Elemér dalai, amelyekből a kilencedik, a Csak egy szép lány világhírű lett.

Ugyanennek a műnek a hetedik dala is híressé vált. Szövege népi szöveg.

Az Elemér dalainak első dalát, a Húzzad cigányt Munkácsy Mihálynak ajánlotta. A festő kedvenc nótája lett, és meg is örökítette egy rajzban. A dal akkor kezdett ismertté válni, amikor felvették Lukácsy Sándor Vereshajú (1877) című népszínművébe.

Szentirmay dalainak sikeréhez hozzájárult, hogy azok egy részét Blaha Lujza énekelte a Népszínházban.

Liszt és Rubinstejn 
Vay Sarolta grófnő megemlékezett egy estélyről, melyet Ravasz Ilonka rendezett Liszt Ferenc és az ő játékát hallani akaró Anton Grigorjevics Rubinstejn tiszteletére. Liszt játéka és az ünneplés után az ugyancsak meghívott Szentimrey Elemér (Ravasz Ilonka nagybátyja) ott a helyszínen írt két dalt, amit a grófnő által odahívott cigány egyszeri hallásra le is játszott. Rubinstejn el volt ragadtatva tőle, hogyan terem a magyar nóta és szöveg. A két dal: Esteledik, alkonyodik, rózsám haza készülődik, amelyet Túl a Tiszán Devecserbe kezdetű szöveggel később a magyar cigányzenészek Amerikába is elvittek.

A másik dal: Jaj de habos Szellő lovam zablája. A Lehel dalai első dalaként jelent meg 1877-ben. Népi változatát Kiss Lajos lejegyezte népdalgyűjtés során 1927-ben Hódmezővásárhelyen.

Időskora 
Az 1880-as évek vége felé a népszínmű műfaja veszített a népszerűségéből. Szentirmay a Fehér galamb című népszínműhöz írt dalaival még nagy sikert aratott (köztük a Jázminbokor kihajlik az utcára), de ezután népszerűsége lassan csökkenni kezdett a műfajéval együtt. Az Is-is-is című dalával még egyszer nagy sikert aratott 1889-ben. Ezután férfikari művekkel, egy teljes népszínművel, vígjátékdalokkal próbálkozott. Utolsó művei az elmúlásról, temetőről szóló bánatos dalok.

1903-ban Cinkotára költözött.

Kodály Zoltán és Bartók Béla 1905–6-ban kezdte meg a népdalgyűjtéseket. Az írt „népdalokat” (mai szóhasználattal: népies dalokat) felváltották a néptől (pontosabban: a parasztemberektől) gyűjtött dalok, melyek az iskolákon keresztül a városokban is népszerűvé váltak.

1908. június 30-án a Népszínház bezárt. Szentirmay Elemér október 3-án meghalt.

Dalok 
Az opusszám nélküli művek egy része számozás nélkül jelent meg, más részüket ki sem adták. A címek az eredeti helyesírással. Egy mű több dalból állhat, ezekre műszám/dalszám alakban hivatkozunk.
 Első szerelem (csárdás zongorára) 1853
 A költő álma. Zongorára, 1854
 Búcsú Hangok (Csillagmajori emlék, op. 9. zongorára) 1857
 Czenki Emlék (zongorára, op. 10.) 1857
 Jaj de édes! Jaj de jó! (op. 10. Csárdás) 1858
 Kikiriki!!! (Népies csárdás, op. 14.) 1859
 Napkelet-csárdás (zongorára, 1860)
 Éljen az Alkotmány! (Csárdás zongorára, 1861)
 Bokrétás kalapom, Csókolj meg kis galambom (csárdás zongorára) 1862
 Huzzad cigány, busan szóljon a nótád (csárdás zongorára, 1862)
 Vilma dalai 1863. Szöveg: Csukássi József.
 Köny és Mosoly 1863. Szöveg: Kormos Béla
 Szívhullámok (op. 55.) 1863
 Csók-csárdás (op. 56.) 1863
 Pöngetyüs csárdás, 1863
 Szorítsd hozzád nem anyád!… (magyar nóta, op. 58.) 1863
 Pásztor-dalok (op. 59. 1863. Szöveg: Vecsey Sándor
 Boldog órák (Kadarkúti emlék, op. 63.)
 Édes titkok (magyar nóta zongorára) 1865
 Bú-dal (op. 65.) 1865
 Piros rózsa (dal, op. 66.) 1865. Szöveg: Tolnay Lajos
 Csehbogár (népies csárdás feldolgozása zongorára) 1865
 Merkur Csárdás (zongorára, op. 84.) 1866
 Szerelem dalok 1866. Szöveg: Petőfi Sándor és Ormodi Bertalan.
 2. Tíz pár csókot egy végből
 Poharazás mellett (népies dallamok átdolgozása zongorára. op. 86.) 1866–67
 Ilonka csárdás (zongorára, op. 87.) 1867
 Ne bántsd a magyart (Eredeti magyar nóta régi stylben átírása zongorára, op. 88.) 1867
 Öt Forintos (Eredeti magyar nóták zongorára, op. 90.) 1867
 Lajos bácsi notája (Kossuth induló, op. 92.) 1867. Szöveg: Kunsági
 Amit a Nők Legjobban Szeretnek (ábrándos magyar nóták zongorára, op. 95.) 1867. Korábbi műveiben már megjelent dalok
 Jaj be pompás!! (Eredeti magyar nóták zongorára, op. 96.) 1868
 Alexandra csárdás (zongorára. op. 91.)
 Szép menyecske nótái! (csárdások átírása zongorára)
 Tulsó soron vana mi házunk… és Kikirics bokor a kertbe') Eredeti 2 magyar nóta, 5 kedvelt frissel, zongorára átírta és szerzé Németh János. Op. 97.) 1869
 Sárga liliom (népies magyar nóta zongorára. op. 98.) 1870
 Angyalok nótája (andalgó palotás és 3 friss zongorára. op. 99.) 1870
 A 100adik Nóta (op. 100.) 1871
 Sárga ugorka, zöld a levele (népies dallamok zongorára) 1872–72
 Elemér Dala! (zongorára) 1874
 Elemér dalai (20 dal, több szövegíró) 1875, 20 dal, köztük:
 1. Huzzad cigány
 7. Ez a kislány azt hiszi
 9. Csak egy szép lány
 Ne menj el… Budapesti kis barna (dalok zongorára) 1876
 Két kedvelt dal A „Két menyegző” című népszínműből (zongorára. op. 128.) 1877
 Lehel dalai (zongora 's énekre. op. 129.) 1877, 3 dal, az első: Jaj! de habos Szellő lovam zablája
 Hadd szóljék hat az a csöndes'… (zongorára. op. 131.) 1877
 Dalok a török–magyar barátságról // Plevna nóta (zongorára. op. 130.) 1877
 Soldosné által ujabban énekelt hat kedvelt dal (zongorára és énekhangra. op. 132.) 1877
 Mit tehet a kis lány róla? (zongorára és énekre. op. 133.) 1878
 Compositions hongroises originales pour piano (zongorára. Az 1878-as párizsi kiállításra kiadott kisalakú füzet)
 Riczacza (két eredeti dal énekhangra zongorakísérettel. op. 134.) 1878–79
 „Nótás Kata” (Győry Vilmos népszínművének összes eredeti dala énekhangra zongorakísérettel) 1879
 A legény bolondja (Kóródi Péter népszínművének 16 kedvelt dala énekhangra és zongorára, ebből 4 Szentirmayé.) 1880
 Zengő bokor (6 dal énekhangra zongorakísérettel. Op. 136.) 1880–81
 Az öregbéres (Győry Vilmos népszínművének eredeti dalai énekhangra zongorakísérettel) 1881
 Fehér rózsa, piros rózsa (két eredeti dal énekhangra, zongorakísérettel. Op. 138.) 1882
 Szívhullámok (10 eredeti dal) 1883–84
 3. Jázminbokor kihajlik az utcára
 „A vadgalamb” (Gerő Károly népszínművének összes eredeti dala énekhangra és zongorára.) 1885
 Pásztortűz mellett (10 eredeti dal. Op. 141.) 1885–87
 Czinczog a kis egér (két eredeti dal énekhangra zongorakísérettel. Op. 142.) 1885–87
 Eredeti magyar dalfüzér. 1885–87
 „Égő szerelem” (hat eredeti magyar dal énekhangra vagy zongorára. Op. 143.) 1885–87
 A Segítség – Album dalai. 1887
 Bukovay Absentius (kedvelt nótái énekhangra vagy zongorára. Op. 144.) 1887–89
 Köny és Mosoly (10 eredeti dal énekhangra vagy zongorára. Op. 145.) 1887–89, 8. dal: Is-is-is
 (téves)
 Gyere haza Kossuth Lajos (op. 146.) 1887–89
 „Éjjel az erdőn” (Rákosi Jenő és Beniczky Bajza Lenke összes eredeti dala. Op. 147.) 1889
 „Magyar Hazánk Dalgyöngyei” (Két eredeti dal.) 1889
 Postás Klári (Berczik Árpád népszínművének kedvelt dalai) 1891
 Mókázó nóták (négy dal. Op. 149.) 1891–92
  Szervusz babám, galambom (tréfás nóta és még két magyar dal. Op. 150.) 1891–92
 Ha nincs eső, nincsen sár
 Édesanyám, ha megöl a bubánat
 Csiricsári, csiricsári
 Mulat a betyár. 1892
 Budapesti nóták (10 dal énekhangra és zongorára. Op. 151.) 1893
 Kossuth sírja (férfikar) 1896
 Betyár-dal (4 dal férfinégyesre) 1897
 Barna legény, csí, csí, csí 1899
 Száll a kis pillangó (énekre és zongorára) 1899
 Csali legény, volna kedve (énekre és zongorára) 1900
 Volt-e szived, volt-e lelked (énekre és zongorára) 1899
 Fúj a szél, fuj a szél (az „Arany Kakas” vígjátékból. 1900
 Ne kérj, rózsám, ne, ne, ne (énekre és zongorára) 1900
 Szerelem-dal (énekre és zongorára) 1901
 Három dal (énekhangra zongorakísérettel. Op. 161.) 1901–2
 Kakuk dal (énekre és zongorára) 1902
 Gyere haza, vár a fészked (ének és zongora. Szöveg: Vidor Marci.) 1902
 Az árva legény panasza (énekre és zongorára) 1903
 A kis Panni (férfikarra) 1903
 Rám suhintott haragjában (énekre és zongorára) 1903
 Nem értett meg soha engem ez a világ (énekre és zongorára) 1904

Népszínművek 
A dalok egy részét Szentirmay népszínmű számára írta, máskor a zene összeállítója tette bele, sokszor Szentirmay tudtán kívül. A zenei betétek gyakran változtak az előadás idején népszerű dallamokra, és gyakran az eredeti dalszövegek is változtak a cselekményhez igazodva. Gyakran a kéziratos és nyomtatott szövegkönyv és vezérkönyv eltér egymástól.

Versek 
Szentirmay a verseit nem gyűjtötte kötetbe. Csak azok maradtak meg, amelyeket valamelyik folyóirat közölt.
 Arcod liljom (1859, Nővilág, 146. oldal)
 Mint rövid nyáréji álom (Nővilág, 1860, 232. oldal)

Írásai 
Beszélyei, humoros cikkei, lírai költeményei, népdalai, tárcái, a Szépirodalmi Közlönyben (1858. 68. sz. A vidék skizzei), a Nagyvilágban (1859–60. beszélyek és költemények), a Hölgyfutárban (1862-63. költ. Heine után sat. elbeszélések és tárcák), a Fővárosi Lapokban (1865. II. beszély), a Családi Körben (1866. beszély), a Képes Világban (1866. beszélyek); írt még a Divatcsarnokba, Nefelejtsbe és a Lisznyai-Albumba. Költeményei közül többet lefordítottak idegen nyelvre is, így a Namenlose Blätterbe (Berlin, 1880.), a New York-i The Reeportba (1892).

Egyéb műfajok

Elbeszélések 
 Csalódások 1859
 A kétszer megérdemelt nő
 A végzetes ember
 Magister Jacubus 1863

Színmű 
 Egy kis csel 1863. Vígjáték

Bohózat 
 Blumenthal es Kaldelburg: Az arany kakas. Fordította Fáy Béla. Szentirmay három kupléja nagy sikert aratott benne.

Írt még kuplékat, indulókat és férfikari műveket is. Szerkesztette a Lisznyai-Albumot (Pest, 1863)

A XIX. században sok dal szerzője nem ismert, így ha egy darabban Szentirmay neve előfordult szerzőként, sokszor neki tulajdonítottak nem általa írt műveket, néha még a Magyar Rádióban is. Ilyen dal pl. a Hullámzó Balaton tetején, Piros, piros, piros, Ritka búza, ritka árpa, ritka rozs.

Jegyzetek

Források 
 
 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 
 
 
 Pallas Nagy Lexikona két szócikkben: Német, Szentirmay

További információk 
 Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Bp., Zeneműkiadó, 1983–1985
 Magyarnótaszerzők, énekesek és népdalosok lexikona. Szerk. Dr. Kikli Tivadar. Szeged, Bába és társai Kft, 1999
 Leszler József: Nótakedvelőknek. Zeneműkiadó, Budapest, 1986
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-) Akadémiai Kiadó, Budapest, 1993–
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996–
 Magyar zenészeti lexicon. Encyklopediai kézikönyv... Szerk. és írta Ságh József. Bp., [Szerző?], 1880
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Magyar Könyvklub, Budapest
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1994

Felvételek

Kapcsolódó szócikkek 

 népszínmű

1836-ban született személyek
1908-ban elhunyt személyek
Magyar zeneszerzők
Nevet változtatott magyar személyek
Nagylángiak
Vadosfai és zsidi Németh János , művésznevén Szentirmay Elemér ( Horpács , november – Budapest , október ) magyar zeneszerző . Azon kevés zeneköltők közé tartozott , akiket Bartók Béla becsült , Kodály Zoltán pedig tanulmányozott és tanulmányozásra ajánlott . Kodály javaslatára Kerényi György egy nagy monográfiát írt róla , ami e szócikk alapja . Bár más műfajokkal is próbálkozott , legtöbb műve zongorára és/ vagy énekhangra írt dal , melyek száma meghaladja a másfél százat . Dalaihoz legtöbbször a szöveget is ő írta . A magyar zenei életben is tevékenyen részt vett ; az országos magyar dalárdaegyesületnek több évig alelnöki tisztét viselte és később a ma is létező Liszt Ferenc Társaságnál is ezt az állást töltötte be , és mint ilyen , az ezzel legközelebb egyesült budapesti zeneművészi körnek is egyik alelnöke volt . Legsikeresebb dalai : Csak egy szép lány Ne menj el ( két dal Nyugszik a nap , alkonyodik és Budapesti kis barna kezdetű szöveggel . Az előbbi egy évvel később még egyszer megjelent Soldosné által ujabban énekelt hat kedvelt dal dalaként , a híressé vált Huzzad cigány szöveggel . ) Plevna-nóta ( zongorára ) Is-is-is Jaj de édes ( szöveg nélküli csárdás ) Ez a kis lány azt hiszi Lehel dalai ( Jaj ! de habos Szellő lovam zablája , Ó , ne távozz édes ) . Németh János Horpácson ( Sopron vármegye ) született , ahol apja , Németh Mihály kormányzó főtiszt volt Széchenyi Lajos gróf uradalmaiban . Alsóbb tanulmányait Székesfehérváron , a felsőbbeket Pesten végezte.ben megválasztották Fejér vármegyében esküdtnek és ugyanott később szolgabíró lett . Gazdatiszt volt Nagylángon , Nagycenken , végül Adonyban . A provizórium beálltával hivataláról leköszönt és alsószentiváni birtokára vonult és ott gazdálkodás mellett az irodalommal és zenével foglalkozott . 1861-ben megnősült . Felesége egy gazdag székesfehérvári nagykereskedőéves lánya , Theiller Cesarina ( a latin nyelvű esküvői meghívó szerint Theresia Theiler ) . Szoros barátság fűzte Vajda Jánoshoz . A költő egyszer-egyszer kisegítette a szövegírásban , és ő írta a Vadász dal szövegét . Szertirmaynak ajánlotta Emlékkönyvbecímű versét . 1862-ben egy tűzvész teljesen elpusztította szentiványi birtokukat . Németh János feleségével Pestre költözött , és megpróbált a tollából megélni : folyóiratok számára ír dalokat , elbeszéléseket , még egy színművet is . Miután így sem sikerült megélnie, ban visszaköltöztek Fehérvárra , és Németh fogalmazó ügyvédi segéd lett.elej én ismét Pesten kapott állást : az első magyar általános biztosító társaságnál először központi főfelügyelő , később károsztályi főnök lett . A kérvény mellé benyújtott önéletrajza megmaradt az utókornak . Munkája során alkalma nyílt az ország különböző vidékeit beutazni . A magyar népdalok megismerésére , szerzésére és terjesztésére fordította szabadidejét . A biztos állás mellett nem volt szüksége folyóirat-honoráriumokra : újra csárdásokat írt . Ekkor már a kiadók versengtek érte . 1868–69-től egyre több eredeti ( vagy általa annak vélt ) dalt alkalmazott zongorára . Ez egyúttal alkotói válságot is okozott nála , hiszen nem volt népdalgyűjtő , kottát írni és hangszerelni nem tudott ( még zongorára sem ) , kottát olvasni is csak minimálisan , a dallamokat nem ő szerezte , vagyis alig volt szerepe a saját műveiben . A kiutat végül a népszínművek dalai jelentették számára . Elemér dalai Németh János új életet kezdett.ben vette fel a Szentirmay Elemér művésznevet , nyilvánvalóan Jókai Mór : Egy magyar nábob című regényének hatására . Az új név mellettig feltüntette a régit is . Az új műfajhoz új kiadóval szerződött . Az elsődalból álló gyűjteménye az Elemér dalai , amelyekből a kilencedik , a Csak egy szép lány világhírű lett . Ugyanennek a műnek a hetedik dala is híressé vált . Szövege népi szöveg . Az Elemér dalainak első dalát , a Húzzad cigányt Munkácsy Mihálynak ajánlotta . A festő kedvenc nótája lett , és meg is örökítette egy rajzban . A dal akkor kezdett ismertté válni , amikor felvették Lukácsy Sándor Vereshajúcímű népszínművébe . Szentirmay dalainak sikeréhez hozzájárult , hogy azok egy részét Blaha Lujza énekelte a Népszínházban . Liszt és Rubinstejn Vay Sarolta grófnő megemlékezett egy estélyről , melyet Ravasz Ilonka rendezett Liszt Ferenc és az ő játékát hallani akaró Anton Grigorjevics Rubinstejn tiszteletére . Liszt játéka és az ünneplés után az ugyancsak meghívott Szentimrey Elemér ( Ravasz Ilonka nagybátyja ) ott a helyszínen írt két dalt , amit a grófnő által odahívott cigány egyszeri hallásra le is játszott . Rubinstejn el volt ragadtatva tőle , hogyan terem a magyar nóta és szöveg . A két dal : Esteledik , alkonyodik , rózsám haza készülődik , amelyet Túl a Tiszán Devecserbe kezdetű szöveggel később a magyar cigányzenészek Amerikába is elvittek . A másik dal : Jaj de habos Szellő lovam zablája . A Lehel dalai első dalaként jelent megben . Népi változatát Kiss Lajos lejegyezte népdalgyűjtés soránben Hódmezővásárhelyen . Időskora Azas évek vége felé a népszínmű műfaja veszített a népszerűségéből . Szentirmay a Fehér galamb című népszínműhöz írt dalaival még nagy sikert aratott ( köztük a Jázminbokor kihajlik az utcára ) , de ezután népszerűsége lassan csökkenni kezdett a műfajéval együtt . Az Is-is-is című dalával még egyszer nagy sikert aratottben . Ezután férfikari művekkel , egy teljes népszínművel , vígjátékdalokkal próbálkozott . Utolsó művei az elmúlásról , temetőről szóló bánatos dalok . 1903-ban Cinkotára költözött . Kodály Zoltán és Bartók Béla6-ban kezdte meg a népdalgyűjtéseket . Az írt „ népdalokat” ( mai szóhasználattal : népies dalokat ) felváltották a néptől ( pontosabban : a parasztemberektől ) gyűjtött dalok , melyek az iskolákon keresztül a városokban is népszerűvé váltak . 1908. júniusán a Népszínház bezárt . Szentirmay Elemér októberán meghalt . Dalok Az opusszám nélküli művek egy része számozás nélkül jelent meg , más részüket ki sem adták . A címek az eredeti helyesírással . Egy mű több dalból állhat , ezekre műszám/ dalszám alakban hivatkozunk . Első szerelem ( csárdás zongorára ) A költő álma . Zongorára, Búcsú Hangok ( Csillagmajori emlék , op. zongorára ) Czenki Emlék ( zongorára , op. ) Jaj de édes ! Jaj de jó ! ( op . Csárdás ) Kikiriki ! ! ! ( Népies csárdás , op. ) Napkelet-csárdás ( zongorára , Éljen az Alkotmány ! ( Csárdás zongorára, Bokrétás kalapom , Csókolj meg kis galambom ( csárdás zongorára ) Huzzad cigány , busan szóljon a nótád ( csárdás zongorára , Vilma dalai Szöveg : Csukássi József . Köny és Mosoly Szöveg : Kormos Béla Szívhullámok ( op. ) Csók-csárdás ( op . ) Pöngetyüs csárdás , Szorítsd hozzád nem anyád ! … ( magyar nóta , op. ) Pásztor-dalok ( op . Szöveg : Vecsey Sándor Boldog órák ( Kadarkúti emlék , op. ) Édes titkok ( magyar nóta zongorára) Bú-dal ( op . ) Piros rózsa ( dal , op. ) Szöveg : Tolnay Lajos Csehbogár ( népies csárdás feldolgozása zongorára ) Merkur Csárdás ( zongorára , op. ) Szerelem dalok Szöveg : Petőfi Sándor és Ormodi Bertalan . Tíz pár csókot egy végből Poharazás mellett ( népies dallamok átdolgozása zongorára. op.)67 Ilonka csárdás ( zongorára , op . ) Ne bántsd a magyart ( Eredeti magyar nóta régi stylben átírása zongorára , op. ) Öt Forintos ( Eredeti magyar nóták zongorára , op. ) Lajos bácsi notája ( Kossuth induló , op. ) Szöveg : Kunsági Amit a Nők Legjobban Szeretnek ( ábrándos magyar nóták zongorára , op. ) Korábbi műveiben már megjelent dalok Jaj be pompás ! ! ( Eredeti magyar nóták zongorára , op. ) Alexandra csárdás ( zongorára. op. ) Szép menyecske nótái ! ( csárdások átírása zongorára ) Tulsó soron vana mi házunk… és Kikirics bokor a kertbe' ) Eredetimagyar nóta, kedvelt frissel , zongorára átírta és szerzé Németh János . Op. ) Sárga liliom ( népies magyar nóta zongorára. op. ) Angyalok nótája ( andalgó palotás ésfriss zongorára. op. ) Adik Nóta ( op . ) Sárga ugorka , zöld a levele ( népies dallamok zongorára) 72 Elemér Dala ! ( zongorára ) Elemér dalaidal , több szövegíró) dal , köztük : Huzzad cigány Ez a kislány azt hiszi Csak egy szép lány Ne menj el … Budapesti kis barna ( dalok zongorára ) Két kedvelt dal A „ Két menyegző” című népszínműből ( zongorára. op. ) Lehel dalai ( zongora 's énekre. op.) dal , az első : Jaj ! de habos Szellő lovam zablája Hadd szóljék hat az a csöndes'… ( zongorára. op. ) Dalok a török–magyar barátságról / / Plevna nóta ( zongorára. op. ) Soldosné által ujabban énekelt hat kedvelt dal ( zongorára és énekhangra. op. ) Mit tehet a kis lány róla ? ( zongorára és énekre. op. ) Compositions hongroises originales pour piano ( zongorára . Azas párizsi kiállításra kiadott kisalakú füzet ) Riczacza ( két eredeti dal énekhangra zongorakísérettel. op.) 79 „ Nótás Kata” ( Győry Vilmos népszínművének összes eredeti dala énekhangra zongorakísérettel ) A legény bolondja ( Kóródi Péter népszínművénekkedvelt dala énekhangra és zongorára , ebbőlSzentirmayé . ) Zengő bokordal énekhangra zongorakísérettel . Op.)81 Az öregbéres ( Győry Vilmos népszínművének eredeti dalai énekhangra zongorakísérettel ) Fehér rózsa , piros rózsa ( két eredeti dal énekhangra , zongorakísérettel . Op. ) Szívhullámokeredeti dal) 84 Jázminbokor kihajlik az utcára „ A vadgalamb” ( Gerő Károly népszínművének összes eredeti dala énekhangra és zongorára . ) Pásztortűz melletteredeti dal . Op.)87 Czinczog a kis egér ( két eredeti dal énekhangra zongorakísérettel . Op.) 87 Eredeti magyar dalfüzér.87 „ Égő szerelem” ( hat eredeti magyar dal énekhangra vagy zongorára . Op.) 87 A Segítség – Album dalai . Bukovay Absentius ( kedvelt nótái énekhangra vagy zongorára . Op.) 89 Köny és Mosolyeredeti dal énekhangra vagy zongorára . Op.)89 , dal : Is-is-is ( téves ) Gyere haza Kossuth Lajos ( op.) 89 „ Éjjel az erdőn” ( Rákosi Jenő és Beniczky Bajza Lenke összes eredeti dala . Op . ) „ Magyar Hazánk Dalgyöngyei” ( Két eredeti dal . ) Postás Klári ( Berczik Árpád népszínművének kedvelt dalai ) Mókázó nóták ( négy dal . Op.) 92 Szervusz babám , galambom ( tréfás nóta és még két magyar dal . Op.) 92 Ha nincs eső , nincsen sár Édesanyám , ha megöl a bubánat Csiricsári , csiricsári Mulat a betyár . Budapesti nótákdal énekhangra és zongorára . Op. ) Kossuth sírja ( férfikar ) Betyár-daldal férfinégyesre ) Barna legény , csí , csí , csí Száll a kis pillangó ( énekre és zongorára ) Csali legény , volna kedve ( énekre és zongorára ) Volt-e szived , volt-e lelked ( énekre és zongorára ) Fúj a szél , fuj a szél ( az „ Arany Kakas” vígjátékból . Ne kérj , rózsám , ne , ne , ne ( énekre és zongorára ) Szerelem-dal ( énekre és zongorára ) Három dal ( énekhangra zongorakísérettel . Op.)2 Kakuk dal ( énekre és zongorára ) Gyere haza , vár a fészked ( ének és zongora . Szöveg : Vidor Marci . ) Az árva legény panasza ( énekre és zongorára ) A kis Panni ( férfikarra ) Rám suhintott haragjában ( énekre és zongorára ) Nem értett meg soha engem ez a világ ( énekre és zongorára ) Népszínművek A dalok egy részét Szentirmay népszínmű számára írta , máskor a zene összeállítója tette bele , sokszor Szentirmay tudtán kívül . A zenei betétek gyakran változtak az előadás idején népszerű dallamokra , és gyakran az eredeti dalszövegek is változtak a cselekményhez igazodva . Gyakran a kéziratos és nyomtatott szövegkönyv és vezérkönyv eltér egymástól . Versek Szentirmay a verseit nem gyűjtötte kötetbe . Csak azok maradtak meg , amelyeket valamelyik folyóirat közölt . Arcod liljom Nővilág , oldal ) Mint rövid nyáréji álom ( Nővilág , oldal ) Írásai Beszélyei , humoros cikkei , lírai költeményei , népdalai , tárcái , a Szépirodalmi Közlönyben sz . A vidék skizzei ) , a Nagyvilágban60. beszélyek és költemények ) , a Hölgyfutárban költ . Heine után sat. elbeszélések és tárcák ) , a Fővárosi Lapokban II. beszély ) , a Családi Körben beszély ) , a Képes Világban beszélyek ) ; írt még a Divatcsarnokba , Nefelejtsbe és a Lisznyai-Albumba . Költeményei közül többet lefordítottak idegen nyelvre is , így a Namenlose Blätterbe ( Berlin , ) , a New York-i The Reeportba Egyéb műfajok Elbeszélések Csalódások A kétszer megérdemelt nő A végzetes ember Magister Jacubus Színmű Egy kis csel Vígjáték Bohózat Blumenthal es Kaldelburg : Az arany kakas . Fordította Fáy Béla . Szentirmay három kupléja nagy sikert aratott benne . Írt még kuplékat , indulókat és férfikari műveket is . Szerkesztette a Lisznyai-Albumot ( Pest , A XIX. században sok dal szerzője nem ismert , így ha egy darabban Szentirmay neve előfordult szerzőként , sokszor neki tulajdonítottak nem általa írt műveket , néha még a Magyar Rádióban is . Ilyen dal pl. a Hullámzó Balaton tetején , Piros , piros , piros , Ritka búza , ritka árpa , ritka rozs . Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Pallas Nagy Lexikona két szócikkben : Német , Szentirmay További információk Brockhaus-Riemann zenei lexikon . Szerk . Dahlhaus , Carl és Eggenbrecht , Hans Heinrich . A magyar kiadás szerk . Boronkay Antal . Bp. , Zeneműkiadó, 1985 Magyarnótaszerzők , énekesek és népdalosok lexikona . Szerk . Dr . Kikli Tivadar . Szeged , Bába és társai Kft , Leszler József : Nótakedvelőknek . Zeneműkiadó , Budapest , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné ) Akadémiai Kiadó, Budapest , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , Magyar zenészeti lexicon . Encyklopediai kézikönyv. . . Szerk. és írta Ságh József . Bp. , [ Szerző ? ] , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Magyar Könyvklub , Budapest Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Akadémiai Kiadó, Budapest , Felvételek Kapcsolódó szócikkek népszínmű 1836-ban született személyek 1908-ban elhunyt személyek Magyar zeneszerzők Nevet változtatott magyar személyek Nagylángiak