Schuller Alajos
Schuller Alajos (Pest, 1845. szeptember 17. – Budapest, 1920. április 20.) magyar fizikus, kémikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Fő kutatási területe a kísérleti fizika és a kémiai fizika volt, különösen jelentősek hőtani mennyiségmeghatározásai. Több mint négy évtizeden át (1872–1916) volt a  a kísérleti fizika tanszékvezető tanára.

Életútja 
Reáliskolai tanulmányai után 1863-tól 1868-ig a  mérnöki tanfolyamán tanult. Ezt követően 1871-ig a műegyetem kísérleti természettani (tkp. kísérleti fizikai) tanszékén volt Müller József tanársegédje, egyidejűleg a Pesti Egyetemen matematika–fizika szakos tanári oklevelet szerzett. 1871–1872-ben a Heidelbergi Egyetemen képezte tovább magát, Robert Wilhelm Bunsen és Gustav Robert Kirchhoff előadásait hallgatta, egyúttal Kirchhoff tanársegédje volt. Hazatérését követően 1872-ben kinevezték a műegyetemre a kísérleti fizika nyilvános rendes tanárává. 1916-os nyugdíjazásáig irányította a tanszékén folyó munkát, egyidejűleg 1885 és 1887 között a gépészmérnöki osztály (kar) dékáni feladatait is ellátta.

Munkássága 
Fő kutatási területe a kísérleti fizika volt, de számottevőek voltak a kémia módszertanával és kérdésfeltevéseivel végzett kémiai fizikai vizsgálatai is. Több kísérletet is tökéletesített, Magyarországon elsőként állított elő sárga arzénmódosulatot. Életművének egyik legjelentősebb hagyatékát képezik a Wartha Vincével végzett kalorimetriai vizsgálataik, amelyekkel összefüggésben tökéletesítette a Bunsen-féle jégkalorimétert (1875). Behatóan foglalkozott a víz és a levegő összetételével, fizikai állapotjelzőivel és termodinamikai sajátosságaival, a légnyomással és a vákuummal. Ez utóbbi területen végzett kísérletes vizsgálataihoz kifejlesztett egy nagy hatásfokú, önműködő higanygőzös légszivattyút (1881). Az 1890-es évektől elektromosságtani vizsgálatokat is végzett, tanulmányozta az elektrolízis és az elektrosztatika elméletét, valamint a fémek elektrokémiai potenciálkülönbségeit.

A fővárosi műegyetem tanáraként jelentősen hozzájárult a kísérleti fizikai oktatás színvonalának, az egyetemi laboratórium felszereltségének fejlesztéséhez. Kiterjedt publikációs tevékenységet végzett, csak a Természettudományi Közlönyben száznál több szakcikke jelent meg.

Szervezeti tagságai és elismerései 
1880-ban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1891-ben rendes tagjává választották. 1877-től 1916-ig a Királyi Magyar Természettudományi Társulat választmányi tagja volt. A Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem 1910-ben díszdoktorává avatta.

Művei 
  REAL-EOD
  REAL-EOD
  (Wartha Vincével) REAL-EOD
 
  REAL-EOD
  REAL-EOD
  REAL-EOD
 
  (Strauss Árminnal)

Források 
 
 
 
 
 
 
Tudósnaptár

További információk 
 

Magyar fizikusok
Magyar kémikusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
MTA-tagok
1845-ben született személyek
1920-ban elhunyt személyek
Schuller Alajos ( Pest , szeptember – Budapest , április ) magyar fizikus , kémikus , egyetemi tanár , a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja . Fő kutatási területe a kísérleti fizika és a kémiai fizika volt , különösen jelentősek hőtani mennyiségmeghatározásai . Több mint négy évtizeden át1916 ) volt a a kísérleti fizika tanszékvezető tanára . Életútja Reáliskolai tanulmányai utántólig a mérnöki tanfolyamán tanult . Ezt követőenig a műegyetem kísérleti természettani ( tkp. kísérleti fizikai ) tanszékén volt Müller József tanársegédje , egyidejűleg a Pesti Egyetemen matematika–fizika szakos tanári oklevelet szerzett.1872-ben a Heidelbergi Egyetemen képezte tovább magát , Robert Wilhelm Bunsen és Gustav Robert Kirchhoff előadásait hallgatta , egyúttal Kirchhoff tanársegédje volt . Hazatérését követőenben kinevezték a műegyetemre a kísérleti fizika nyilvános rendes tanárává.os nyugdíjazásáig irányította a tanszékén folyó munkát , egyidejűlegésközött a gépészmérnöki osztály ( kar ) dékáni feladatait is ellátta . Munkássága Fő kutatási területe a kísérleti fizika volt , de számottevőek voltak a kémia módszertanával és kérdésfeltevéseivel végzett kémiai fizikai vizsgálatai is . Több kísérletet is tökéletesített , Magyarországon elsőként állított elő sárga arzénmódosulatot . Életművének egyik legjelentősebb hagyatékát képezik a Wartha Vincével végzett kalorimetriai vizsgálataik , amelyekkel összefüggésben tökéletesítette a Bunsen-féle jégkalorimétert Behatóan foglalkozott a víz és a levegő összetételével , fizikai állapotjelzőivel és termodinamikai sajátosságaival , a légnyomással és a vákuummal . Ez utóbbi területen végzett kísérletes vizsgálataihoz kifejlesztett egy nagy hatásfokú , önműködő higanygőzös légszivattyút Azes évektől elektromosságtani vizsgálatokat is végzett , tanulmányozta az elektrolízis és az elektrosztatika elméletét , valamint a fémek elektrokémiai potenciálkülönbségeit . A fővárosi műegyetem tanáraként jelentősen hozzájárult a kísérleti fizikai oktatás színvonalának , az egyetemi laboratórium felszereltségének fejlesztéséhez . Kiterjedt publikációs tevékenységet végzett , csak a Természettudományi Közlönyben száznál több szakcikke jelent meg . Szervezeti tagságai és elismerései 1880-ban a Magyar Tudományos Akadémia levelező, ben rendes tagjává választották.tőlig a Királyi Magyar Természettudományi Társulat választmányi tagja volt . A Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetemben díszdoktorává avatta . Művei REAL-EOD REAL-EOD ( Wartha Vincével ) REAL-EOD REAL-EOD REAL-EOD REAL-EOD ( Strauss Árminnal ) Források Tudósnaptár További információk Magyar fizikusok Magyar kémikusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók MTA-tagok 1845-ben született személyek 1920-ban elhunyt személyek