Odvas-kői-barlang (Bakonyszücs)
Az Odvas-kői-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Bakony hegységben lévő Bakonyszücsön található. Régészeti leletek kerültek elő belőle. Turista útikalauzokban is szerepel a barlang.

Leírás 

A Bakony egyik népszerű turistalátványossága. A barlang az elhelyezkedése miatt nagyon ismert. A Gerence-völgyből induló és a Kőris-hegyen található Vajda Péter-kilátóhoz vezető piros sáv turistajelzést követve érhető el egy ösvény, ami a barlanghoz vezet. A másik lehetőség a Szarvad-árok alján haladó piros barlang jelzésű (Ω), közvetlenül a barlanghoz vezető út, de ennek utolsó, néhány 100 m-es része nagyon meredek. A Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet természeti értékeit bemutató Boroszlán tanösvénynek mindkét út része.

A barlang nagy, 3,5 m magas és 7 m széles bejárattal, az Odvas-kő sziklája alatt nyílik. Szabadon látogatható. Triász kori dolomitban keletkezett keveredési korrózióval az egykor zárt üreg. Denevérek téli szálláshelyként használják belső fülkéjét.

1976-ban volt először Odvas-kői-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában. Előfordul a barlang az irodalmában Bakonybéli-zsiványbarlang (Kordos 1984), Bakonybéli zsiványbarlang (Bertalan 1976), Bakonybél-zsiványbarlang (Futó 2003), Betyárbarlang (Gál 1935), Betyár-barlang (Pápa 1943), Betyár barlang (Darnay-Dornyay 1957), Gerence-barlang (Bertalan 1938), Gerence barlang (Darnay-Dornyay 1957), Gerencebarlang (Kordos 1984), Odvaskő (Gál 1935), Odvaskő-barlang (Dudich 1932), Odvaskő barlang (Bertalan 1938), Odvas-kő-barlang (Eszterhás 1984), Odvaskőbarlang (Dornyay 1955), Odvaskői-barlang (Kadić 1939), Odvaskői barlang (Kadić 1941) és Odvas-kői sziklaüreg (Eszterhás 1984) neveken is.

Kutatástörténet 

Régen ismert barlang. Egy 1037-ben I. István magyar király által kiadott adománylevélben fel van tüntetve az Oduaskw név, amely az első, barlangra utaló földrajzi név írott dokumentuma Magyarországon. 1914-ben Laczkó Dezső végzett ásatást a barlangban. Az ásatást félbehagyta. Ez az első ásatás néhány cserépdarabot, csontszilánkokat és tüzelésnyomokat tárt fel. Eredménytelen próbaásatást végzett itt 1916-ban Hillebrand Jenő. 1926-ban Kadić Ottokár és Hatzky E. vizsgálták át és a barlangban barlangi medve fogat találtak. Az 1932-ben kiadott, Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben, a Bakony hegység barlangjairól szóló részben szó van arról, hogy az Odvaskő-barlang a Gerence szurdokvölgyében helyezkedik el. Az ismertetés 1 irodalmi mű alapján lett írva.

A Turisták Lapja 1935. évi évfolyamában napvilágot látott, Gál László által írt publikációban az olvasható, hogy az Odvas-kő völgyének egyik hegyoldalában van egy olyan barlang, amelyben védelmet találhatott az időjárás viszontagságai ellen az ősember. A barlang újabban Betyárbarlang néven van emlegetve, de Odvaskő az igazi neve. Így nevezi a nép és I. István magyar király 1037-ből származó alapító oklevelében is ezen a néven van említve. Az Odvaskő az akkor alapított bakonybéli apátság birtokainak egyik határpontja volt. A barlangot nehéz volt megtalálni még a publikáció írása előtt néhány évvel is, mert nem a hegy lábánál és nem a hegy gerincének közelében helyezkedik el, hanem hegyoldalban, kb. kétharmad magasságnyira, valamint bejáratát eltakarja az előtte lévő kiemelkedés. Mostanában már jól látható ösvényen lehet eljutni a bejáratához. A barlang teteje kövirózsákkal és páfrányokkal borított hatalmas szikla, ahonnan a láthatárig gyönyörű a kilátás a mindent elborító, hatalmas erdőre. A turisták látogassák meg a barlangot, mert felejthetetlen élményben lesz részük.

Az 1937-ben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyv szerint az odvas-kői barlang leletei azt igazolják, hogy a barlangot az újkőkorszakban és a bronzkorban lakta a barlangi ős. Bakonybéltől 1 órányi útra, a Gerence-patak szép szurdokvölgye felett emelkedik az Odvas-kő, amelynek dolomitfalába mélyedve sötétlik a hasonló nevű barlang bejárata. Ha tudományosan feltárnák az odvas-kői, cseszneki, bakonyszentlászlói, koloska-völgyi és dudari barlangokat, akkor azokban valószínűleg megtalálnák a moustérien kultúrájú, a solutréi kultúrájú és a magdaléni kultúrájú ember nyomait is.

Az 1939. évi Barlangvilágban megjelent és Kadić Ottokár által írt dolgozat szerint a Bükk hegységben lévő Szeleta-barlanghoz, Balla-barlanghoz, Herman Ottó-barlanghoz, Kecske-lyukhoz, Három-kúti-barlanghoz, Istállós-kői-barlanghoz, Büdös-pesthez és Puskaporosi-kőfülkéhez hasonló jelentőségűek a dunántúli barlangok, pl. a Bakony hegységben található Odvaskői-barlang. 1940-ben Bertalan Károly egyik kutatási célpontja volt. Pár jégkorszaki emlőscsont előkerülését eredményezte a Mottl Mária által a barlangban 1941. júliusban végzett ásatás. Az Országjárás 1942. évi évfolyamában meg lett említve, hogy a Kőris-hegy közelében található az Odvas-kői-barlang. A Bakony hegységben lévő legnagyobb barlang, amely egy dolomitba vágódott, nagyon tág és magas üreg. Nem messze van az Odvas-kői-barlangtól a Kőris-hegyi-ördöglik.

1951-ben Gábori Miklós próbaásatást végzett az Odvas-kői-barlangban. 1951 óta régészeti védelem alatt áll. Az 1955-ben megjelent, Bakony útikalauz című könyvben az Odvas-kői-barlang részletesen le van írva és a könyvben lévő térképen látható a barlang földrajzi elhelyezkedése. 1976-ban vált országos jelentőségű barlanggá a 4400-as (Bakony) barlangkataszteri területen lévő, bakonyszücsi Odvas-kő nevű barlang. A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, 1976-ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bakonyban lévő barlang Odvas-kői-barlang néven. A barlangnévmutatóban fel van sorolva 17 irodalmi mű, amelyek foglalkoznak a barlanggal. Az 1976-ban összeállított, országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után, 1977. május 30-án összeállított, országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bakony hegységben, Bakonyszücsön található barlang Odvas-kői-barlang néven.

Az 1976-ban befejezett, Bertalan Károly által írt Magyarország barlangleltára kéziratban az olvasható, hogy a Bakony ÉNy-i részén lévő, bakonyszücsi Odvaskő-barlang további nevei Bakonybéli zsiványbarlang, Betyárbarlang és Gerence-barlang. Bakonybéltől ÉÉNy-ra 4,2 km-re, Gerence-pusztától 800 m-re KÉK-re helyezkedik el. A Szarvad-árok kanyarjának jobb oldalán, 80 m magasan, 352 m tszf. magasságban van a tág bejárata. A barlang 31 m hosszú, 5 m magas és 10 m széles. Csarnokszerű sziklaüreg, amely fődolomitban jött létre. A kézirat barlangra vonatkozó része 7 irodalmi mű alapján lett írva. Az 1980. évi Karszt és Barlang 1. félévi számában publikálva lett, hogy a kiemelt jelentőségű Odvas-kői-barlang a 4400-as barlangkataszteri területen (Bakony hegység és É-i előtere) helyezkedik el. A barlangnak 4413/1. a barlangkataszteri száma. Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni, a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan, a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát. A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja.

1982. július 1-től az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése (1. §. és 3. §., illetve 5. sz. melléklet) értelmében a Bakony hegységben lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. Fokozottan védett barlang tudománytörténeti értéke miatt lett. Az 1982. szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve, hogy a Bakony hegységben található Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint, javított formában lettek közölve. Kárpát József, a Barlangtani Osztály munkatársa 1983-ban megszerkesztette a barlang részletes, 1:100 méretarányú térképét. Az 1984-ben publikált, Lista a Bakony barlangjairól című felsorolásban az Öreg-Bakonyban, a 4413-as barlangkataszteri területen, Bakonyszücsön elhelyezkedő Odvas-kői-barlang további nevei Odvas-kő-barlang, Betyár-barlang és Gerence-barlang. 4413/1 a barlangkataszteri száma. A karsztos barlang 31 m hosszú és 3 m magas. Az Odvas-kői-barlanggal egy rendszert alkot a régen külön barlangként leírt Odvas-kői sziklaüreg. 9 kiemelt jelentőségű, fokozottan védett barlang van a Bakonyban, amelyek közül egyik az Odvas-kői-barlang.

Az 1984-ben megjelent, Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Odvas-kő-barlang néven Betyárbarlang, Gerencebarlang és Bakonybéli-zsiványbarlang névváltozatokkal. A listához kapcsolódóan látható az Északi-Bakony barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató 1:500 000-es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése. 1999-ben történt a barlang átfogó természeti állapotfelvétele, amelyet Futó János készített. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. A 2003-ban kiadott, Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint az Odvas-kői-barlang hossza 28,5 m és függőleges kiterjedése 7,2 m.

A 2005-ben napvilágot látott, Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint az Odvas-kői-barlang a Bakony hegységben található és fokozottan védett, 1951-ben pedig régészeti védelem alá helyezett természeti érték. Minden bizonnyal az első barlangi vonatkozású, 1037-ből származó helynév névadója. Bakonyszücs határában, 346 m tszf. magasságban van a bejárata. A bejáratához vezető út a Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet természeti értékeit bemutató Boroszlán tanösvény része. Bejárata 7 m széles és 3,5 m magas. A majdnem 30 m hosszú barlang triász dolomitban keletkezett. Egyetlen, nagy teremből és néhány kisebb oldalágból áll. Két kürtővel nyílik a felszínre az inaktív forrásbarlang. Kitöltésében jégkorszaki emlőscsontokat találtak. Szabadon látogatható.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. 2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint a Veszprém megyei, bakonyszücsi, 4413-1 barlangkataszteri számú és 7283 lelőhely-azonosítójú Odvas-kői-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint az Odvas-kői-barlang (Bakony hegység) fokozottan védett barlang.

Irodalom 

 Balázs Dénes: Szpeleográfiai terepszemle az Észak-Bakonyban. Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató, 1962. 5. füz. 76. old.
 Bella Lajos: A magyar barlangkutatás az 1916. évben. Barlangkutatás, 1917. (5. köt.) 1. füz. 2. old.
 Bertalan Károly – Szokolszky István: A Bakony barlangjai. Turisták Lapja, 1935. április. (47. évf. 4. sz.) 134. old.
 Bertalan Károly: A Bakony-hegység barlangjai. Turisták Lapja, 1938. március. (50. évf. 3. sz.) 155. old. (A különlenyomata javított és bővített.)
 Bertalan Károly – Schőnviszky László: Bibliographia spelaeologica hungarica. Register (Mutatók). 1931–1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1973–1974. (Megjelent 1976-ban.) 8. köt. 200. old.
 Bertalan Károly: Magyarország barlangleltára. Kézirat, 1976. (A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben.)
 Bertalan Károly – Kordos László – Országh György: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1976. július–szeptember. 13. old.
 Dornyay Béla: A Bakonyban. Turistaság és Alpinizmus, 1919. február. (9. évf. 8. sz.) 175. old.
 Dornyay Béla: Bakony útikalauz. Budapest, Sport, 1955. (1. kiad.) 20–21., 126., 127., 157. old. és a 9. fényképtábla
 Dornyay Béla (Darnay-Dornyay Béla): Bakony útikalauz. Budapest, Sport Kiadó, 1957. (Második, bővített kiadás.) 19–20. old.
 Dudich Endre: Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke. (Függelék: Kisebb barlangjaink áttekintése.) Budapest, 1932. 169. old.
 Eszterhás István: Lista a Bakony barlangjairól. A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei, 1984. (3. köt.) 17. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Futó János: Odvas-kői-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 357–359. old. 
 Gál László: A Gerence völgye. Turisták Lapja, 1935. (47. évf.) 124–125. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Gonda György: Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének 1/1982. (III. 15.) OKTH számú rendelkezése. Magyar Közlöny, 1982. március 15. (14. sz.) 199. old.
 Kadić Ottokár: A hazai barlangügy törvényes rendezése. Barlangvilág, 1939. (9. évf.) 4. füz. 88. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1940. évben. Barlangvilág, 1941. (11. köt.) 1–4. füz. 18. old.
 Kadić Ottokár: A magyar barlangkutatás állása az 1941. évben. Barlangvilág, 1942. (12. köt.) 1–2. füz. 25. old.
 Kordos László: Barlangkataszteri hírek. Karszt és Barlang, 1980. 1. félév. 45. old.
 Kordos László: Magyarország barlangjai. Gondolat Könyvkiadó, Budapest. 1984. 10., 278., 303. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, 2005. 341. old.
 Németh Péter: A bakonyi barlangkutatások régészeti eredményei. Karszt és Barlang, 1965. 1. félév. 7–10. old.
 Péchy-Horváth Rezső: Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai. Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán? Országjárás, 1942. március 6. (3. [8.] évf. 11. [12.] sz.) 4. old.
 Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65484. old.
 Szeghalmy Gyula: Dunántúli vármegyék. Budapest, 1937. 33., 37., 322. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 Vályi András: Magyar Országnak leírása. 1. köt. Buda, 1796. 16. old.
 –: Országos jelentőségű barlangok. MKBT Meghívó, 1977. november. 22. old.
 –: Felhívjuk a tagság figyelmét, hogy 1982. július 1-jével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe. MKBT Műsorfüzet, 1982. szeptember–október. 16. old.

További irodalom 

 Barta Zoltán – Futó János – Galambos István – Moór Gyula: Magas-Bakony TK, Boroszlán tanösvény. Közép-dunántúli Természetvédelmi Igazgatóság, Veszprém, 1994. 23 old.
 Dornyay Béla: Bakony. Budapest, 1927.

További információk 

 Országos Barlangnyilvántartás

Barlangok a Bakonyban
Magyarországi dolomitbarlangok
Magyarországi régészeti lelőhelyek
Az Odvas-kői-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Bakony hegységben lévő Bakonyszücsön található . Régészeti leletek kerültek elő belőle . Turista útikalauzokban is szerepel a barlang . Leírás A Bakony egyik népszerű turistalátványossága . A barlang az elhelyezkedése miatt nagyon ismert . A Gerence-völgyből induló és a Kőris-hegyen található Vajda Péter-kilátóhoz vezető piros sáv turistajelzést követve érhető el egy ösvény , ami a barlanghoz vezet . A másik lehetőség a Szarvad-árok alján haladó piros barlang jelzésű ( Ω ) , közvetlenül a barlanghoz vezető út , de ennek utolsó , néhánym-es része nagyon meredek . A Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet természeti értékeit bemutató Boroszlán tanösvénynek mindkét út része . A barlang nagy,5 m magas ésm széles bejárattal , az Odvas-kő sziklája alatt nyílik . Szabadon látogatható . Triász kori dolomitban keletkezett keveredési korrózióval az egykor zárt üreg . Denevérek téli szálláshelyként használják belső fülkéjét . 1976-ban volt először Odvas-kői-barlangnak nevezve a barlang az irodalmában . Előfordul a barlang az irodalmában Bakonybéli-zsiványbarlang ( Kordos Bakonybéli zsiványbarlang ( Bertalan Bakonybél-zsiványbarlang ( Futó Betyárbarlang ( Gál Betyár-barlang ( Pápa Betyár barlang ( Darnay-Dornyay Gerence-barlang ( Bertalan Gerence barlang ( Darnay-Dornyay Gerencebarlang ( Kordos Odvaskő ( Gál Odvaskő-barlang ( Dudich Odvaskő barlang ( Bertalan Odvas-kő-barlang ( Eszterhás Odvaskőbarlang ( Dornyay Odvaskői-barlang ( Kadić Odvaskői barlang ( Kadićés Odvas-kői sziklaüreg ( Eszterhásneveken is . Kutatástörténet Régen ismert barlang . Egyben I. István magyar király által kiadott adománylevélben fel van tüntetve az Oduaskw név , amely az első , barlangra utaló földrajzi név írott dokumentuma Magyarországon.ben Laczkó Dezső végzett ásatást a barlangban . Az ásatást félbehagyta . Ez az első ásatás néhány cserépdarabot , csontszilánkokat és tüzelésnyomokat tárt fel . Eredménytelen próbaásatást végzett ittban Hillebrand Jenő. ban Kadić Ottokár és Hatzky E. vizsgálták át és a barlangban barlangi medve fogat találtak . Azben kiadott , Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke című könyvben , a Bakony hegység barlangjairól szóló részben szó van arról , hogy az Odvaskő-barlang a Gerence szurdokvölgyében helyezkedik el . Az ismertetésirodalmi mű alapján lett írva . A Turisták Lapja évi évfolyamában napvilágot látott , Gál László által írt publikációban az olvasható , hogy az Odvas-kő völgyének egyik hegyoldalában van egy olyan barlang , amelyben védelmet találhatott az időjárás viszontagságai ellen az ősember . A barlang újabban Betyárbarlang néven van emlegetve , de Odvaskő az igazi neve . Így nevezi a nép és I. István magyar királyből származó alapító oklevelében is ezen a néven van említve . Az Odvaskő az akkor alapított bakonybéli apátság birtokainak egyik határpontja volt . A barlangot nehéz volt megtalálni még a publikáció írása előtt néhány évvel is , mert nem a hegy lábánál és nem a hegy gerincének közelében helyezkedik el , hanem hegyoldalban , kb. kétharmad magasságnyira , valamint bejáratát eltakarja az előtte lévő kiemelkedés . Mostanában már jól látható ösvényen lehet eljutni a bejáratához . A barlang teteje kövirózsákkal és páfrányokkal borított hatalmas szikla , ahonnan a láthatárig gyönyörű a kilátás a mindent elborító , hatalmas erdőre . A turisták látogassák meg a barlangot , mert felejthetetlen élményben lesz részük . Azben megjelent és Szeghalmy Gyula által írt könyv szerint az odvas-kői barlang leletei azt igazolják , hogy a barlangot az újkőkorszakban és a bronzkorban lakta a barlangi ős . Bakonybéltőlórányi útra , a Gerence-patak szép szurdokvölgye felett emelkedik az Odvas-kő , amelynek dolomitfalába mélyedve sötétlik a hasonló nevű barlang bejárata . Ha tudományosan feltárnák az odvas-kői , cseszneki , bakonyszentlászlói , koloska-völgyi és dudari barlangokat , akkor azokban valószínűleg megtalálnák a moustérien kultúrájú , a solutréi kultúrájú és a magdaléni kultúrájú ember nyomait is . Az évi Barlangvilágban megjelent és Kadić Ottokár által írt dolgozat szerint a Bükk hegységben lévő Szeleta-barlanghoz , Balla-barlanghoz , Herman Ottó-barlanghoz , Kecske-lyukhoz , Három-kúti-barlanghoz , Istállós-kői-barlanghoz , Büdös-pesthez és Puskaporosi-kőfülkéhez hasonló jelentőségűek a dunántúli barlangok , pl. a Bakony hegységben található Odvaskői-barlang.ben Bertalan Károly egyik kutatási célpontja volt . Pár jégkorszaki emlőscsont előkerülését eredményezte a Mottl Mária által a barlangban júliusban végzett ásatás . Az Országjárás évi évfolyamában meg lett említve , hogy a Kőris-hegy közelében található az Odvas-kői-barlang . A Bakony hegységben lévő legnagyobb barlang , amely egy dolomitba vágódott , nagyon tág és magas üreg . Nem messze van az Odvas-kői-barlangtól a Kőris-hegyi-ördöglik . 1951-ben Gábori Miklós próbaásatást végzett az Odvas-kői-barlangban.óta régészeti védelem alatt áll . Azben megjelent , Bakony útikalauz című könyvben az Odvas-kői-barlang részletesen le van írva és a könyvben lévő térképen látható a barlang földrajzi elhelyezkedése.ban vált országos jelentőségű barlanggá aas ( Bakony ) barlangkataszteri területen lévő , bakonyszücsi Odvas-kő nevű barlang . A Bertalan Károly és Schőnviszky László által összeállított, ban megjelent Magyar barlangtani bibliográfia barlangnévmutatójában meg van említve a Bakonyban lévő barlang Odvas-kői-barlang néven . A barlangnévmutatóban fel van sorolvairodalmi mű , amelyek foglalkoznak a barlanggal . Azban összeállított , országos jelentőségű barlangok listájában lévő barlangnevek pontosítása után , májusán összeállított , országos jelentőségű barlangok listáján rajta van a Bakony hegységben , Bakonyszücsön található barlang Odvas-kői-barlang néven . Azban befejezett , Bertalan Károly által írt Magyarország barlangleltára kéziratban az olvasható , hogy a Bakony ÉNy-i részén lévő , bakonyszücsi Odvaskő-barlang további nevei Bakonybéli zsiványbarlang , Betyárbarlang és Gerence-barlang . Bakonybéltől ÉÉNy-ra2 km-re , Gerence-pusztátólm-re KÉK-re helyezkedik el . A Szarvad-árok kanyarjának jobb oldalán,m magasan,m tszf. magasságban van a tág bejárata . A barlangm hosszú,m magas ésm széles . Csarnokszerű sziklaüreg , amely fődolomitban jött létre . A kézirat barlangra vonatkozó részeirodalmi mű alapján lett írva . Az évi Karszt és Barlang félévi számában publikálva lett , hogy a kiemelt jelentőségű Odvas-kői-barlang aas barlangkataszteri területen ( Bakony hegység és É-i előtere ) helyezkedik el . A barlangnak1. a barlangkataszteri száma . Az MKBT Dokumentációs Bizottsága a helyszínen el fogja helyezni , a többi kiemelt jelentőségű barlanghoz hasonlóan , a barlang fémlapba ütött barlangkataszteri számát . A barlangkataszteri szám beütéséhez alapul szolgáló fémlap ugyanolyan lesz mint a többi kiemelt jelentőségű barlang fémlapja . 1982. júliustől az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése §. és § . , illetve sz. melléklet ) értelmében a Bakony hegységben lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang . Fokozottan védett barlang tudománytörténeti értéke miatt lett . Az szeptember–októberi MKBT Műsorfüzetben meg van említve , hogy a Bakony hegységben található Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang . A felsorolásban a barlangnevek az MKBT által jóváhagyott és használt helyesírás szerint , javított formában lettek közölve . Kárpát József , a Barlangtani Osztály munkatársaban megszerkesztette a barlang részletes,100 méretarányú térképét . Azben publikált , Lista a Bakony barlangjairól című felsorolásban az Öreg-Bakonyban , aas barlangkataszteri területen , Bakonyszücsön elhelyezkedő Odvas-kői-barlang további nevei Odvas-kő-barlang , Betyár-barlang és Gerence-barlang.1 a barlangkataszteri száma . A karsztos barlangm hosszú ésm magas . Az Odvas-kői-barlanggal egy rendszert alkot a régen külön barlangként leírt Odvas-kői sziklaüreg.kiemelt jelentőségű , fokozottan védett barlang van a Bakonyban , amelyek közül egyik az Odvas-kői-barlang . Azben megjelent , Magyarország barlangjai című könyv országos barlanglistájában szerepel a barlang Odvas-kő-barlang néven Betyárbarlang , Gerencebarlang és Bakonybéli-zsiványbarlang névváltozatokkal . A listához kapcsolódóan látható az Északi-Bakony barlangjainak földrajzi elhelyezkedését bemutató500es méretarányú térképen a barlang földrajzi elhelyezkedése.ben történt a barlang átfogó természeti állapotfelvétele , amelyet Futó János készített. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti . Aban kiadott , Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyv szerint az Odvas-kői-barlang hossza5 m és függőleges kiterjedése2 m . Aben napvilágot látott , Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint az Odvas-kői-barlang a Bakony hegységben található és fokozottan védett, ben pedig régészeti védelem alá helyezett természeti érték . Minden bizonnyal az első barlangi vonatkozású, ből származó helynév névadója . Bakonyszücs határában,m tszf. magasságban van a bejárata . A bejáratához vezető út a Magas-Bakony Tájvédelmi Körzet természeti értékeit bemutató Boroszlán tanösvény része . Bejáratam széles és5 m magas . A majdnemm hosszú barlang triász dolomitban keletkezett . Egyetlen , nagy teremből és néhány kisebb oldalágból áll . Két kürtővel nyílik a felszínre az inaktív forrásbarlang . Kitöltésében jégkorszaki emlőscsontokat találtak . Szabadon látogatható . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Odvas-kői-barlang fokozottan védett barlang. augusztustől a belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete szerint a Veszprém megyei , bakonyszücsi , barlangkataszteri számú éslelőhely-azonosítójú Odvas-kői-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint az Odvas-kői-barlang ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang . Irodalom Balázs Dénes : Szpeleográfiai terepszemle az Észak-Bakonyban . Karszt- és Barlangkutatási Tájékoztató , füz. old . Bella Lajos : A magyar barlangkutatás az évben . Barlangkutatás , köt . ) füz. old . Bertalan Károly – Szokolszky István : A Bakony barlangjai . Turisták Lapja , április. évf. sz . ) old . Bertalan Károly : A Bakony-hegység barlangjai . Turisták Lapja , március. évf. sz . ) old . ( A különlenyomata javított és bővített . ) Bertalan Károly – Schőnviszky László : Bibliographia spelaeologica hungarica . Register ( Mutatók ) . 1945. Karszt- és Barlangkutatás, 1974 . ( Megjelentban . ) köt. old . Bertalan Károly : Magyarország barlangleltára . Kézirat , ( A kézirat megtalálható a Magyar Állami Földtani Intézetben . ) Bertalan Károly – Kordos László – Országh György : Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , július–szeptember. old . Dornyay Béla : A Bakonyban . Turistaság és Alpinizmus , február. évf. sz . ) old . Dornyay Béla: Bakony útikalauz . Budapest , Sport , kiad.) 21. , , , old. és a fényképtábla Dornyay Béla ( Darnay-Dornyay Béla ) : Bakony útikalauz . Budapest , Sport Kiadó , ( Második , bővített kiadás.) 20. old . Dudich Endre : Az Aggteleki cseppkőbarlang és környéke . ( Függelék : Kisebb barlangjaink áttekintése . ) Budapest , old . Eszterhás István : Lista a Bakony barlangjairól . A Bakonyi Természettudományi Múzeum Közleményei , köt. ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Futó János : Odvas-kői-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,359. old . Gál László : A Gerence völgye . Turisták Lapja , évf.) 125. old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gonda György : Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal elnökének1982 . ( III. ) OKTH számú rendelkezése . Magyar Közlöny , március sz . ) old . Kadić Ottokár : A hazai barlangügy törvényes rendezése . Barlangvilág , évf . ) füz. old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)4. füz. old . Kadić Ottokár : A magyar barlangkutatás állása az évben . Barlangvilág , köt.)2. füz. old . Kordos László: Barlangkataszteri hírek . Karszt és Barlang , félév. old . Kordos László : Magyarország barlangjai . Gondolat Könyvkiadó , Budapest . , , old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , old . Németh Péter : A bakonyi barlangkutatások régészeti eredményei . Karszt és Barlang , félév.10. old . Péchy-Horváth Rezső : Sok feltáratlan szépséget rejtegetnek Magyarország barlangjai . Barlangfürdőt terveznek Görömbölytapolcán ? Országjárás , március [ 8. ] évf . [ 12. ] sz . ) old . Pintér Sándor : A belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről . Magyar Közlöny , sz. augusztus ) old . Szeghalmy Gyula : Dunántúli vármegyék . Budapest , , , old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old . Vályi András : Magyar Országnak leírása. köt . Buda , old. –: Országos jelentőségű barlangok . MKBT Meghívó , november. old. – : Felhívjuk a tagság figyelmét , hogy júliusjével új természetvédelmi jogszabályok léptek életbe . MKBT Műsorfüzet , szeptember–október. old . További irodalom Barta Zoltán – Futó János – Galambos István – Moór Gyula : Magas-Bakony TK, Boroszlán tanösvény . Közép-dunántúli Természetvédelmi Igazgatóság , Veszprém, old . Dornyay Béla: Bakony . Budapest , További információk Országos Barlangnyilvántartás Barlangok a Bakonyban Magyarországi dolomitbarlangok Magyarországi régészeti lelőhelyek