Orlová
Orlová (németül Orlau, lengyelül Orłowa) város Csehországban, a Karviná területen, a Cieszyn Szilézia történelmi régióban, a Morva-Sziléziai kerületben, közel a lengyel határhoz.

Történelem 

Először IX. Gergely pápa említi egy oklevélben, 1227. december 7-én. 1526 után már a Habsburg Birodalom része. A középkorban híres mezőgazdász település volt. A 19. századtól a lakosok áttértek a szénbányászatra. Innentől a város gyorsan fejlődik, népessége gyarapodik. A 20. század elején a lengyel és cseh oktatás, sport és kulturális központjává vált. Ekkor még sok zsidó és német élt a városban. 1920-tól Csehszlovákia része. 1922-ben hivatalosan is városi rangra emelték. 1925-ben a munkások sztrájkja alatt 4 embert megöltek a rendőrök. A második világháború alatt sok épületet leromboltak, köztük az 1909-es lengyel gimnáziumot is.1938-tól Lengyelországhoz csatolták, de a világháború után "visszaadták" Csehszlovákiának. Ezután elkezdődött egy nagy fejlődés a városban. Az építészet jellege is teljesen megváltozott. A legfontosabb mérföldkő az új építészetben a neogótikus katolikus templom lett. 1993-tól, Csehszlovákia felbomlása után az önálló Csehország része lett.

Oktatás 
A városban működnek cseh és lengyel középiskolák és általános iskolák. 1996-ban, már modern stílusban épült egy gimnázium a cseh gyerekek számára.

Lakosság 
A város lakosainak száma 30 000 fő körül mozog. Népsűrűsége 1,300/km2.

Politika 
A város polgármestere Jiří Michalík (ČSSD).

Népesség 

A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott:

Érdekességek 
1881-ben itt született Emanuel Chobot, lengyel politikus, 1925-ben Stanislav Kolíbal cseh művész és szobrász, 1929-ben Józef Berger lengyel politikus és teológus.

Jegyzetek

Források 
 https://web.archive.org/web/20190323091732/https://www.mesto-orlova.cz/

A Karvinái járás települései
Orlová ( németül Orlau , lengyelül Orłowa ) város Csehországban , a Karviná területen , a Cieszyn Szilézia történelmi régióban , a Morva-Sziléziai kerületben , közel a lengyel határhoz . Történelem Először IX . Gergely pápa említi egy oklevélben , decemberén.után már a Habsburg Birodalom része . A középkorban híres mezőgazdász település volt . A századtól a lakosok áttértek a szénbányászatra . Innentől a város gyorsan fejlődik , népessége gyarapodik . A század elején a lengyel és cseh oktatás , sport és kulturális központjává vált . Ekkor még sok zsidó és német élt a városban.tól Csehszlovákia része.ben hivatalosan is városi rangra emelték.ben a munkások sztrájkja alattembert megöltek a rendőrök . A második világháború alatt sok épületet leromboltak , köztük azes lengyel gimnáziumot is. 1938-tól Lengyelországhoz csatolták , de a világháború után " visszaadták " Csehszlovákiának . Ezután elkezdődött egy nagy fejlődés a városban . Az építészet jellege is teljesen megváltozott . A legfontosabb mérföldkő az új építészetben a neogótikus katolikus templom lett.tól , Csehszlovákia felbomlása után az önálló Csehország része lett . Oktatás A városban működnek cseh és lengyel középiskolák és általános iskolák.ban , már modern stílusban épült egy gimnázium a cseh gyerekek számára . Lakosság A város lakosainak száma000 fő körül mozog . Népsűrűsége300/km2 . Politika A város polgármestere Jiří Michalík ( ČSSD ) . Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott : Érdekességek 1881-ben itt született Emanuel Chobot , lengyel politikus, ben Stanislav Kolíbal cseh művész és szobrász, ben Józef Berger lengyel politikus és teológus . Jegyzetek Források https://web.archive.org/web/20190323091732/https://www.mesto-orlova.cz/ A Karvinái járás települései