Kőrösi Sándor (nyelvész)
Kőrösi Sándor, született Reich Sándor (Nagykőrös, 1857. június 27. – Budapest, Józsefváros, 1929. március 9.) író, nyelvész, szótáríró, állami főgimnáziumi tanár.

Élete

Nagykőrösön született, ahol apja Körösi (Reich) Zsigmond szegény kántor, anyja Goldhammer Mária volt. Fivére Kőrösi Henrik (1859–1930) író és tanár volt. A gimnázium alsó osztályait Rimaszombatban, a felsőbbeket Jászberényben végezte. A pesti egyetemre iratkozott be; azonban 1875-ben apja meghalt és rossz anyagi helyzetbe került, emiatt többször abba kellett hagynia tanulmányait, hogy vidéki nevelősködéssel fenntarthassa magát. 1880-ban Budapesten jutott nevelői álláshoz, majd ismét az egyetemre került és nyelvészetet tanult. Előszeretettel hallgatta Budenz- és Simonyi előadásait. 1880-ban Reich családi nevét Kőrösire változtatta. 1881-től tagja volt a tanárképző-intézet gyakorló iskolájának, ahol különösen Kármán Mór volt rá befolyással. 1883-ban tanári vizsgát tett a magyar és német irodalomból és nyelvészetből. 1884-ben állami ösztöndíjjal Olaszországba ment, hogy elsajátítsa az olasz nyelvet. Ideje java részét Rómában töltötte és nyelvészeti ismereteit az olasz könyvtárakban is gyarapította. 1884 szeptemberétől a fiumei magyar királyi állami főgimnáziumban mint a magyar nyelv és irodalom tanára működött. 1900 és 1918 között Budapesten tanított. Elhunyt gyomorrákban 1929. március 9-én, életének 72. évében, tanári és írói munkásságnak IX. lusztrumában. Örök nyugalomra helyezték 1929. március 13-án délután a Kerepesi úti temetőben.

Művei

Folyóiratcikkek 
Elbeszélései, levelei s cikkei a Jászberényben (1872-1873. elbeszélések), Családi Körben (1879. elb.), Magyarország és a Nagyvilágban (1881. életkép), Magyar Salonban (1884. 64. sz. A római karneval), Budapesti Hirlapban (1884. Livornói levelek, 304. 336., 1885. 20., 61. sz. A magyar tengerparton, 74. sz. Olasz szomszédság, nyelvészeti tárcza 1887. 358. sz. A legjobb olasz encyclopédia Magyarországról), a Középiskolai Tanáregylet Közlönyében 1884-85. Az olasz gymnasialis lyceumok. Az olasz reál-iskolák 1893. Fiuméban egy magyar óra), a Magyar Nyelvőrben (1882-1885. A Nyelvőr népnyelvi adataiból, Élő meg elavult szóképzők, Fige, Torzsa, 1886. Egy eszelős német ötlete, Olasz kölcsönszók, Atila, Atilla, 1897. Olasz kölcsönszók, 1891. Kocsonya, Paczkáz, páczika, Marczona, Mordály-, mordány, 1892. Dug. rejt. Néhány ritkább szó, Kalóz, A helyesirás kérdéséhez, Atilla és könyvism., 1894. Rémerős), a M. Paedagogiában (1895. Olaszországi középiskolai reformmozgalmak), Magyar Tengerpartban (Zrinyi és Machiavelli, 1897. A harmadik faktor, A Berčič autonomiája, Kérdőjelek, Hazafias nevelés, Az uj rend), a Fiume és a magyar-horvát tengerpart), a Magyarország vármegyéi és városai, Bpest, 1897. cz. munkában: Ünnepi és temetkezési szokások Fiuméban, A közoktatás, Fiume irodalma, Fiume társadalma. 1883. január 1-jén megalapította Fest Aladárral a Magyar Tengerpart című hetilapot, amelyet 1897 végéig Fiuméban szerkesztett.

Könyvek 

 Olasz kölcsönszók. Budapest, 1884–87.
 Grammatica teoretico-practica della lingua ungherese, scritta ad uso delle scuole et dello studio private. Parte I. La proposizione semplice. Budapest, 1891. (2. kiadás. Uo. 1893.) Parte seconda: La proposizione composta. Edita dal r. ung. ministero del culto et della publica instruzione. Fiume, 1898. (Ism. Egyet. Philol. Közlöny 1891., Budap. Szemle LXXIII. 1893., La Bilancia 1898. 314., La Voce del Popole 3314. sz.).
 Adalékok Fiume néprajzához. Budapest, 1892. (Különnyomat az Ethnographiáéból.)
 A magyar nyelvbeli olasz elemek. Fiume, 1892. (Különnyomat a fiumei áll. főgymnasium Értesítőjéből. Magyar és német szöveg. Ism. Egyet. Philol. Közlöny, Erdélyi Muzeum.)
 Grammatica teoretico practica della lingua ungherese I–II. Budapest-Fiume, 1890–1898. 
 Zrínyi és Machiavelli. Budapest, 1902.
 Olasz-magyar szótár I–II., Budapest, 1912.

Jegyzetek

Források

  On-line elérés
 Magyar életrajzi lexikon

Magyar nyelvészek
Magyar pedagógusok
Nagykőrösiek
1857-ben született személyek
1929-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Kőrösi Sándor , született Reich Sándor ( Nagykőrös , június – Budapest , Józsefváros , március ) író , nyelvész , szótáríró , állami főgimnáziumi tanár . Élete Nagykőrösön született , ahol apja Körösi ( Reich ) Zsigmond szegény kántor , anyja Goldhammer Mária volt . Fivére Kőrösi Henrik1930 ) író és tanár volt . A gimnázium alsó osztályait Rimaszombatban , a felsőbbeket Jászberényben végezte . A pesti egyetemre iratkozott be ; azonbanben apja meghalt és rossz anyagi helyzetbe került , emiatt többször abba kellett hagynia tanulmányait , hogy vidéki nevelősködéssel fenntarthassa magát.ban Budapesten jutott nevelői álláshoz , majd ismét az egyetemre került és nyelvészetet tanult . Előszeretettel hallgatta Budenz- és Simonyi előadásait.ban Reich családi nevét Kőrösire változtatta.től tagja volt a tanárképző-intézet gyakorló iskolájának , ahol különösen Kármán Mór volt rá befolyással.ban tanári vizsgát tett a magyar és német irodalomból és nyelvészetből.ben állami ösztöndíjjal Olaszországba ment , hogy elsajátítsa az olasz nyelvet . Ideje java részét Rómában töltötte és nyelvészeti ismereteit az olasz könyvtárakban is gyarapította.szeptemberétől a fiumei magyar királyi állami főgimnáziumban mint a magyar nyelv és irodalom tanára működött.ésközött Budapesten tanított . Elhunyt gyomorrákban márciusén , életének évében , tanári és írói munkásságnak IX. lusztrumában . Örök nyugalomra helyezték márciusán délután a Kerepesi úti temetőben . Művei Folyóiratcikkek Elbeszélései , levelei s cikkei a Jászberényben elbeszélések ) , Családi Körben elb. ) , Magyarország és a Nagyvilágban életkép ) , Magyar Salonban sz . A római karneval ) , Budapesti Hirlapban Livornói levelek , , , sz . A magyar tengerparton , sz . Olasz szomszédság , nyelvészeti tárcza sz . A legjobb olasz encyclopédia Magyarországról ) , a Középiskolai Tanáregylet Közlönyében Az olasz gymnasialis lyceumok . Az olasz reál-iskolák Fiuméban egy magyar óra ) , a Magyar Nyelvőrben A Nyelvőr népnyelvi adataiból , Élő meg elavult szóképzők , Fige , Torzsa , Egy eszelős német ötlete , Olasz kölcsönszók , Atila , Atilla , Olasz kölcsönszók , Kocsonya , Paczkáz , páczika , Marczona , Mordály- , mordány , Dug . rejt . Néhány ritkább szó , Kalóz , A helyesirás kérdéséhez , Atilla és könyvism . , Rémerős ) , a M. Paedagogiában Olaszországi középiskolai reformmozgalmak ) , Magyar Tengerpartban ( Zrinyi és Machiavelli , A harmadik faktor , A Berčič autonomiája , Kérdőjelek , Hazafias nevelés , Az uj rend ) , a Fiume és a magyar-horvát tengerpart ) , a Magyarország vármegyéi és városai , Bpest , cz. munkában : Ünnepi és temetkezési szokások Fiuméban , A közoktatás , Fiume irodalma , Fiume társadalma. januárjén megalapította Fest Aladárral a Magyar Tengerpart című hetilapot , amelyetvégéig Fiuméban szerkesztett . Könyvek Olasz kölcsönszók . Budapest,87. Grammatica teoretico-practica della lingua ungherese , scritta ad uso delle scuole et dello studio private . Parte I. La proposizione semplice . Budapest , kiadás . Uo . ) Parte seconda : La proposizione composta . Edita dal r. ung. ministero del culto et della publica instruzione . Fiume , ( Ism . Egyet . Philol . Közlöny, Budap . Szemle LXXIII. , La Bilancia , La Voce del Popole sz. ) . Adalékok Fiume néprajzához . Budapest , ( Különnyomat az Ethnographiáéból . ) A magyar nyelvbeli olasz elemek . Fiume , ( Különnyomat a fiumei áll . főgymnasium Értesítőjéből . Magyar és német szöveg . Ism . Egyet . Philol . Közlöny , Erdélyi Muzeum . ) Grammatica teoretico practica della lingua ungherese I–II. Budapest-Fiume, 1898. Zrínyi és Machiavelli . Budapest , Olasz-magyar szótár I–II. , Budapest , Jegyzetek Források On-line elérés Magyar életrajzi lexikon Magyar nyelvészek Magyar pedagógusok Nagykőrösiek 1857-ben született személyek 1929-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek