Jasenice (Zára megye)
Jasenice falu és község Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Zaton Obrovački tartozik hozzá.

Fekvése
Zárától légvonalban 30, közúton 34 km-re északkeletre, Dalmácia északi részén, a Velebitalja déli részén fekszik. Területe nyugaton Modričtól keleten az Obrovac feletti egykori timföldgyárig, északon a Velebit-hegységtől délen a Novigradi-tengerig terjed. Jasenice tizenkét szétszórt kis településrészekből áll, melyek lakói a múltban főként állattartásból éltek. Jelentősebb településrészei Modrič, Rovanjska, Maslenica és Jasenice. Itt halad át az egyik legjelentősebb autópálya az A1-es a Sveti Rok alagúttól Maslenicáig. A Novsko ždrilo tengerszoroson két híd ível át, a régi és az új Maslenicai-híd. Jasenice bővelkedik természeti szépségekben már a Velebit-hegység előterében emelkedő magaslatok terkintetében is, a település felett pedig az 1753 méter magas Sveto brdo magasodik. A község keleti határát a Zrmanja látványos szurdokvölgye képezi, mely Obrovactól a Novigradi-tengerig húzódik. Rovanjska kijáratánál a tengerpart közelében található az ország egyik leghíresebb barlangja, a 829 méter hosszú Modrič-barlang.

Története
A település nevét a kőrisfáról (jasen) kapta, mely egykor nagy számban nőtt a település környékén. Területe már nem sokkal a szláv betelepülés után a 9. században lakott volt. Ezt bizonyítja Rovanjska nevű településrészének Szent György temploma, amely a szakemberek szerint a 9. és a 11. század között épült. A Velebit-hegység alatti települést és plébániáját a 11. században IV. Krešimir horvát király egyik oklevelében említik először, mint a rabi és a nini püspökség  határán fekvő területet. Ezt a vidéket mindig is katolikus horvátok lakták. Előbb a Horvát Királyság, majd a 12. századtól a Magyar Királyság része volt. A korabeli egyházi okiratok szerint plébániaája 12. században a legszentebb Szentháromság titulusát viselte. 

1409-ben Dalmácia többi részével együtt Nápolyi László magyar ellenkirálytól megvásárolta a Velencei Köztársaság. A velenceiek a község déli részén emelkedő hegyen felépítették Dračevac várát, mely a 18. századig állt és a térség legfontosabb erődje volt. 1463-ban a török elfoglalta Boszniát, majd 1482-ben Hercegovinát is. Ettől kezdve ez a terület a török állandó támadásainak volt kitéve. 1527-ben elesett Obrovac is, ettől kezdve a mai Jasenice területén húzódott a velencei-török határ. Egy, a ciprusi háború után 1576-ban kelt dokumentumból kiderül, hogy ekkorra már a Novigradi-tenger északi partvidéke és a Zrmanja szurdoka is török uralom alatt állt. Ebben a mai Jasenice területén Modris (Modrič), Ravanska (Rovanjska), Dracevacz (Dračevac) és Gassenizt (Jasenice) települések találhatók. A török közigazgatásban a község területe a Klisszai szandzsákhoz tartozott. A Zenggtól a Zrmanja torkolatáig terjedő terület benne Jasenice vidékével 1647-ben a kandiai háború idején szabadult fel a török uralom alól és Habsburg uralom alá került. Velence azonban már kezdetektől fogva mindent megtett e terület megszerzése érdekében. Erre jó alkalom kínálkozott a moreai háború (1684-1699) idején, melynek során 1693-ban velencei kézre került Dračevac vára és vele együtt a mai község területe. Egy évvel később 1694-ben azonban a császári erők kiűzték a velenceieket Dračevacról.

A sok éves viszályt végül a karlócai béke zárta le, mely a mai község területének nagyobb részét Jasenicével együtt Velencének adta. A terület 1797-ig volt a Velencei Köztársaság része. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján 1809-től a Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 725, 1910-ben 1376 lakosa volt. 

Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd a Jugoszláv Királyság része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció, majd német megszállás után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 98 százaléka horvát nemzetiségű volt.

A délszláv háború során 1991 szeptemberében a szerb felkelők megtámadták és felgyújtották a települést. Templomát lerombolták, lakossága elmenelült. A horvát hadsereg 1993 januárjában a Maslenica hadművelet során szabadította fel a község területét. A háború után lakói visszatértek és mindent újjáépítettek. A településnek 2011-ben 1272 lakosa volt. Ma Jasenice lakosságának legnagyobb része idősekből áll, többségük Maslenicán él. Maslenica és Rovanjska lakóinak a háború óta a turizmus adja a fő bevételi forrását.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Jeromos tiszteletére szentelt plébániatemploma 1874-ben épült azon a helyen, ahol a középkori Szentháromság plébániatemplom is állt. Felszentelését 1879. július 1-jén Petar D. Maupas zárai érsek végezte. Az eseményről a bal sarokban egy márványtábla emlékezik meg. A templom szürke, faragott kőtömbökből épült. A homlokzat felett emelkedett a harangtorony, benne két haranggal. Két oltára volt. A főoltár képe Maupas érsek ajándéka volt, Szent Jeromost ábrázolta, míg a Szent Antal oltárt a hívek adományaiból emelték 1892-ben. A délszláv háború idején 1991. október 30-án a falut megtámadó szerbek a templomot aláaknázták és felrobbantották. Az templomból csak a körítőfal és kőhalmok maradtak. A háború után a visszatérő horvátok alapjaitól újjáépítették. Az új templomot 2000. szeptember 30-án szentelte fel Ivan Prenđa zárai érsek. A mai templom egyhajós épület sekrestyével. Három márvány oltára van, a főoltáron Szent Jeromos oltárképe, a kéz mellékoltáron Szűz Mária szobra és Páduai Szent Antal képe látható. A kő keresztelőmedence a régi templomból maradt meg.
A rovanjskai Szent György templom legrégibb része az ellipszoid alaprajzú kupola még a 9. században épült. Egész Horvátországban csak három maradt fenn ebből a típusból. Az egyik Ninben, másik kettő a zárai szigetvilágban Savaron és Mali Ižen található. A templomot a 11. és 13. század között bővítették, ekkor épült a nyugati homlokzat fölé a harangtorony is. Harangját 1896-ban öntötték. Kőoltárát a plébániatemplomból hozták ide át. A szokatlan formájú templom védett kulturális emlék. A templom körül régi, középkori temető található ősi sírkövekkel, de közülük néhány az új temető létesítésekor megrongálódott. A templomtól jobbra római villagazdaság, vagy egy kisebb római település maradványai találhatók.
A podpragi Szent Ferenc-templom  a Velebit-hegység déli lejtőjén, a Tulove grede bizarr sziklaszirtjei alatt található. Építtetője 1832-ben I. Ferenc osztrák császár volt és annak emlékére épült, hogy elkészült a Velebiten átvezető, az ország két részét összekötő új út. Régi oltárképe ma Splitben található. Közelében vendégház épült az utazók és zarándokok számára, egyúttal pasztorális munkát is végez a Velebit alatti plébániákon.
Draževac középkori várának romjai a Maslenicától északra emelkedő hegyen találhatók. A várat a 15. században építették. A 16. – 17. században török uralom alatt állt. A 18. században elhagyták, azóta rom. 
A Zrmanja jobb partján a torkolat közelében állt Šibenik vára. A vár a túlparti Pržunaccal és Bojnikkal együtt a Zrmanja képezte természetes határt őrizte, egyúttal a folyón zajló hajóforgalmat ellenőrizte. Mára csak alapfalai látszanak a folyó feletti sziklaszirten. 
 Rovanjska kijáratánál az autópálya és a tengerpart közelében található az ország egyik leghíresebb barlangja, a 829 méter hosszú Modrič-barlang. Tengerszint feletti magassága 29 méter. Belső hőmérséklete egész évben 17-18 °C.

Jegyzetek

További információk
 Jasenice község hivatalos oldala 
 Jasenice turisztikai irodájának honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 Tomislav Šarlija: Jasenice pod vlašću Osmanlija i Mlečana od XVI. do konca XVIII. stoljeća. 

Zára megye települései
Jasenice falu és község Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Zaton Obrovački tartozik hozzá . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Dalmácia északi részén , a Velebitalja déli részén fekszik . Területe nyugaton Modričtól keleten az Obrovac feletti egykori timföldgyárig , északon a Velebit-hegységtől délen a Novigradi-tengerig terjed . Jasenice tizenkét szétszórt kis településrészekből áll , melyek lakói a múltban főként állattartásból éltek . Jelentősebb településrészei Modrič , Rovanjska , Maslenica és Jasenice . Itt halad át az egyik legjelentősebb autópálya az A1-es a Sveti Rok alagúttól Maslenicáig . A Novsko ždrilo tengerszoroson két híd ível át , a régi és az új Maslenicai-híd . Jasenice bővelkedik természeti szépségekben már a Velebit-hegység előterében emelkedő magaslatok terkintetében is , a település felett pedig azméter magas Sveto brdo magasodik . A község keleti határát a Zrmanja látványos szurdokvölgye képezi , mely Obrovactól a Novigradi-tengerig húzódik . Rovanjska kijáratánál a tengerpart közelében található az ország egyik leghíresebb barlangja , améter hosszú Modrič-barlang . Története A település nevét a kőrisfáról ( jasen ) kapta , mely egykor nagy számban nőtt a település környékén . Területe már nem sokkal a szláv betelepülés után a században lakott volt . Ezt bizonyítja Rovanjska nevű településrészének Szent György temploma , amely a szakemberek szerint a és a század között épült . A Velebit-hegység alatti települést és plébániáját a században IV . Krešimir horvát király egyik oklevelében említik először , mint a rabi és a nini püspökség határán fekvő területet . Ezt a vidéket mindig is katolikus horvátok lakták . Előbb a Horvát Királyság , majd a századtól a Magyar Királyság része volt . A korabeli egyházi okiratok szerint plébániaája században a legszentebb Szentháromság titulusát viselte . 1409-ben Dalmácia többi részével együtt Nápolyi László magyar ellenkirálytól megvásárolta a Velencei Köztársaság . A velenceiek a község déli részén emelkedő hegyen felépítették Dračevac várát , mely a századig állt és a térség legfontosabb erődje volt.ban a török elfoglalta Boszniát , majdben Hercegovinát is . Ettől kezdve ez a terület a török állandó támadásainak volt kitéve.ben elesett Obrovac is , ettől kezdve a mai Jasenice területén húzódott a velencei-török határ . Egy , a ciprusi háború utánban kelt dokumentumból kiderül , hogy ekkorra már a Novigradi-tenger északi partvidéke és a Zrmanja szurdoka is török uralom alatt állt . Ebben a mai Jasenice területén Modris ( Modrič ) , Ravanska ( Rovanjska ) , Dracevacz ( Dračevac ) és Gassenizt ( Jasenice ) települések találhatók . A török közigazgatásban a község területe a Klisszai szandzsákhoz tartozott . A Zenggtól a Zrmanja torkolatáig terjedő terület benne Jasenice vidékévelben a kandiai háború idején szabadult fel a török uralom alól és Habsburg uralom alá került . Velence azonban már kezdetektől fogva mindent megtett e terület megszerzése érdekében . Erre jó alkalom kínálkozott a moreai háborúidején , melynek soránban velencei kézre került Dračevac vára és vele együtt a mai község területe . Egy évvel későbbben azonban a császári erők kiűzték a velenceieket Dračevacról . A sok éves viszályt végül a karlócai béke zárta le , mely a mai község területének nagyobb részét Jasenicével együtt Velencének adta . A területig volt a Velencei Köztársaság része . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapjántől a Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd a Jugoszláv Királyság része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció , majd német megszállás után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború soránszeptemberében a szerb felkelők megtámadták és felgyújtották a települést . Templomát lerombolták , lakossága elmenelült . A horvát hadseregjanuárjában a Maslenica hadművelet során szabadította fel a község területét . A háború után lakói visszatértek és mindent újjáépítettek . A településnekbenlakosa volt . Ma Jasenice lakosságának legnagyobb része idősekből áll , többségük Maslenicán él . Maslenica és Rovanjska lakóinak a háború óta a turizmus adja a fő bevételi forrását . Lakosság Nevezetességei Szent Jeromos tiszteletére szentelt plébániatemplomaben épült azon a helyen , ahol a középkori Szentháromság plébániatemplom is állt . Felszentelését júliusjén Petar D. Maupas zárai érsek végezte . Az eseményről a bal sarokban egy márványtábla emlékezik meg . A templom szürke , faragott kőtömbökből épült . A homlokzat felett emelkedett a harangtorony , benne két haranggal . Két oltára volt . A főoltár képe Maupas érsek ajándéka volt , Szent Jeromost ábrázolta , míg a Szent Antal oltárt a hívek adományaiból emeltékben . A délszláv háború idején októberán a falut megtámadó szerbek a templomot aláaknázták és felrobbantották . Az templomból csak a körítőfal és kőhalmok maradtak . A háború után a visszatérő horvátok alapjaitól újjáépítették . Az új templomot szeptemberán szentelte fel Ivan Prenđa zárai érsek . A mai templom egyhajós épület sekrestyével . Három márvány oltára van , a főoltáron Szent Jeromos oltárképe , a kéz mellékoltáron Szűz Mária szobra és Páduai Szent Antal képe látható . A kő keresztelőmedence a régi templomból maradt meg . A rovanjskai Szent György templom legrégibb része az ellipszoid alaprajzú kupola még a században épült . Egész Horvátországban csak három maradt fenn ebből a típusból . Az egyik Ninben , másik kettő a zárai szigetvilágban Savaron és Mali Ižen található . A templomot a és század között bővítették , ekkor épült a nyugati homlokzat fölé a harangtorony is . Harangjátban öntötték . Kőoltárát a plébániatemplomból hozták ide át . A szokatlan formájú templom védett kulturális emlék . A templom körül régi , középkori temető található ősi sírkövekkel , de közülük néhány az új temető létesítésekor megrongálódott . A templomtól jobbra római villagazdaság , vagy egy kisebb római település maradványai találhatók . A podpragi Szent Ferenc-templom a Velebit-hegység déli lejtőjén , a Tulove grede bizarr sziklaszirtjei alatt található . Építtetőjeben I. Ferenc osztrák császár volt és annak emlékére épült , hogy elkészült a Velebiten átvezető , az ország két részét összekötő új út . Régi oltárképe ma Splitben található . Közelében vendégház épült az utazók és zarándokok számára , egyúttal pasztorális munkát is végez a Velebit alatti plébániákon . Draževac középkori várának romjai a Maslenicától északra emelkedő hegyen találhatók . A várat a században építették . A – században török uralom alatt állt . A században elhagyták , azóta rom . A Zrmanja jobb partján a torkolat közelében állt Šibenik vára . A vár a túlparti Pržunaccal és Bojnikkal együtt a Zrmanja képezte természetes határt őrizte , egyúttal a folyón zajló hajóforgalmat ellenőrizte . Mára csak alapfalai látszanak a folyó feletti sziklaszirten . Rovanjska kijáratánál az autópálya és a tengerpart közelében található az ország egyik leghíresebb barlangja , améter hosszú Modrič-barlang . Tengerszint feletti magasságaméter . Belső hőmérséklete egész évben°C . Jegyzetek További információk Jasenice község hivatalos oldala Jasenice turisztikai irodájának honlapja A zárai érsekség honlapja Tomislav Šarlija : Jasenice pod vlašću Osmanlija i Mlečana od XVI. do konca XVIII. stoljeća . Zára megye települései