Kolozsvári könnyező Szűz
A mikolai ikon vagy kolozsvári könnyező Szűz egy ikon, melyet katolikus és ortodox hívők  kezdtek tisztelni a 17. század végétől.

Története 

Az ikon 1681-ben készült, iklódi Lucas mester festette, aki orosz vagy rutén származású lehetett. Egy román hívő, Kupcsa János vette meg, és adományozta a füzesmikolai ortodox templomnak. 1699 januárjában elterjedt, hogy a hohenzollerni vasas ezrednek könnyezni kezdett – más forrás 1699. február 15-öt említ –, és három hétig könnyezett, március 12-ig. A helyi földesúr is a helyszínre sietett, és Kornis Zsigmond (1677–1731)  a helyiek felháborodására a szentbenedeki kastélyába, saját kápolnájába vitette. A felháborodás hatására azonban visszavitte, ahol már folyt a 28 tanú kihallgatása, szigorú védelem alá helyezték.

A vizsgálat lefolytatására a kolozsvári plébános, Vizkeleti Zsigmond SJ., eredeti nevén Csete István hitszónok – a maga idejében a magyar Cicerónak hívták – és a gyulafehérvári Bányai Miklós volt kijelölve. A tanúvallomás és esketés után a kihallgatás jegyzőkönyvét Bécsbe vitették, és Kollonich Lipót engedélyezte az ikon tiszteletét, majd a kolozsvári jezsuitákat bízta meg őrzésére. 

Antioh Cantemir moldvai fejedelem 1000 oroszlános tallért ígért érte a jezsuitáknak.

A jezsuiták díszes küldöttséggel a kolozsmonostori kápolnába, a kolozsmonostori apátságba vitték. Itt Vizkeletitől egy prédikáció hangzott el, amelyben módszeresen felsorolta az evangéliumban számba vehető könnyezéseket, megemlítette az általános emberi típust, aki folyton csodaváró, és tudatta, hogy a csoda egy jel Istentől, mely egyeseknek romlására, mások vigasztalására szolgálhat. Példákat hozott fel az Ószövetség csodáiból és az Újszövetségből. Ezután saját vizsgálóbizottsági munkájáról beszélt, és pontosította a könnyezés okát: szeretet és fájdalom. Ebből bontotta ki, hogy Krisztusnak ma is vannak keresztrefeszítői.

Egy másik prédikációt is tartott a könnyező Szűz példája alapján, ezt viszont a felvidéki Nagyszombatban, ahol Jézus feddését is említve beszélt a csodavárásról. Szerinte azonban - a képen keresztül -  Szűz Mária  nem a keresztre feszítés miatt könnyezik, hanem az emberek bűnei miatt.

Később – más forrás szerint néhány nap elteltével – az ikont bevitették Kolozsvárra, ott és őrizték 1724-ig. Majd abban az évben, szeptember 9-én a megépült új templom főoltárára helyeztették. Innentől már nem mikolai ikon, hanem kolozsvári könnyező Szűz lett a neve, és ma is ott látható.

Az ikonnal kapcsolatos eseményeket továbbra is feljegyezték, a jegyzőkönyvben olvasható makacs protestánsok visszatéréséről, és az 1710-es pestisjárvány megszűnéséről is. A II. világháború idején eltűnt, majd 1990-ben előkerült, és ezt őrzik a füzesmikolai ortodox templomban, ahol sokan úgy tartják, az övék az eredeti, amely könnyezett, és nem a Kolozsváron őrzött.

Másolatai 

A füzesmikolaiaknak egy másolat készült, amely így nagyjából azonos korú lett az eredetivel, és az maradt Mikolán. Lényeges különbség, hogy a kolozsváriról hiányoznak az angyalok. A kolozsvárit felöltöztették ezüstbe, és gyöngyökbe foglalták a kép egyes mezőit. A további ikonmásolatok többségén a festők már felfestették a Szűz arcára a könnycseppeket. Üvegfestők sokszorosították, és nyomdai termékekben, imádságos könyvekben (balázsfalvi kiadás, 1751) is megjelentek a képről készült metszetek. Így a jezsuiták által kiadott, a kép történetét bemutató kútforrásban is megtalálhatjuk illusztrált változatát (1770). A kőfaragók reliefeket készítettek, hogy a vásárlók beépíthessék a házuk falába mint védelmező képet (szentbenedeki kastély). A Haller-kastélyból került át a szőkefalvi templomba.

2011-ben 16 román és magyar szerző román nyelvű tanulmánykötetet írt ezekről a kegyképekről és másolataikról, mely tudományos elismerést aratott Romániában.

Képgaléria

Jegyzetek 

Szűz Mária-ábrázolások
Szűz Mária-jelenések
A mikolai ikon vagy kolozsvári könnyező Szűz egy ikon , melyet katolikus és ortodox hívők kezdtek tisztelni a század végétől . Története Az ikonben készült , iklódi Lucas mester festette , aki orosz vagy rutén származású lehetett . Egy román hívő , Kupcsa János vette meg , és adományozta a füzesmikolai ortodox templomnak.janu árjában elterjedt , hogy a hohenzollerni vasas ezrednek könnyezni kezdett – más forrás februáröt említ – , és három hétig könnyezett , márciusig . A helyi földesúr is a helyszínre sietett , és Kornis Zsigmond1731 ) a helyiek felháborodására a szentbenedeki kastélyába , saját kápolnájába vitette . A felháborodás hatására azonban visszavitte , ahol már folyt atanú kihallgatása , szigorú védelem alá helyezték . A vizsgálat lefolytatására a kolozsvári plébános , Vizkeleti Zsigmond SJ. , eredeti nevén Csete István hitszónok – a maga idejében a magyar Cicerónak hívták – és a gyulafehérvári Bányai Miklós volt kijelölve . A tanúvallomás és esketés után a kihallgatás jegyzőkönyvét Bécsbe vitették , és Kollonich Lipót engedélyezte az ikon tiszteletét , majd a kolozsvári jezsuitákat bízta meg őrzésére . Antioh Cantemir moldvai fejedelemoroszlános tallért ígért érte a jezsuitáknak . A jezsuiták díszes küldöttséggel a kolozsmonostori kápolnába , a kolozsmonostori apátságba vitték . Itt Vizkeletitől egy prédikáció hangzott el , amelyben módszeresen felsorolta az evangéliumban számba vehető könnyezéseket , megemlítette az általános emberi típust , aki folyton csodaváró , és tudatta , hogy a csoda egy jel Istentől , mely egyeseknek romlására , mások vigasztalására szolgálhat . Példákat hozott fel az Ószövetség csodáiból és az Újszövetségből . Ezután saját vizsgálóbizottsági munkájáról beszélt , és pontosította a könnyezés okát : szeretet és fájdalom . Ebből bontotta ki , hogy Krisztusnak ma is vannak keresztrefeszítői . Egy másik prédikációt is tartott a könnyező Szűz példája alapján , ezt viszont a felvidéki Nagyszombatban , ahol Jézus feddését is említve beszélt a csodavárásról . Szerinte azonban - a képen keresztül - Szűz Mária nem a keresztre feszítés miatt könnyezik , hanem az emberek bűnei miatt . Később – más forrás szerint néhány nap elteltével – az ikont bevitették Kolozsvárra , ott és őriztékig . Majd abban az évben , szeptemberén a megépült új templom főoltárára helyeztették . Innentől már nem mikolai ikon , hanem kolozsvári könnyező Szűz lett a neve , és ma is ott látható . Az ikonnal kapcsolatos eseményeket továbbra is feljegyezték , a jegyzőkönyvben olvasható makacs protestánsok visszatéréséről , és azes pestisjárvány megszűnéséről is . A II. világháború idején eltűnt , majdben előkerült , és ezt őrzik a füzesmikolai ortodox templomban , ahol sokan úgy tartják , az övék az eredeti , amely könnyezett , és nem a Kolozsváron őrzött . Másolatai A füzesmikolaiaknak egy másolat készült , amely így nagyjából azonos korú lett az eredetivel , és az maradt Mikolán . Lényeges különbség , hogy a kolozsváriról hiányoznak az angyalok . A kolozsvárit felöltöztették ezüstbe , és gyöngyökbe foglalták a kép egyes mezőit . A további ikonmásolatok többségén a festők már felfestették a Szűz arcára a könnycseppeket . Üvegfestők sokszorosították , és nyomdai termékekben , imádságos könyvekben ( balázsfalvi kiadás,is megjelentek a képről készült metszetek . Így a jezsuiták által kiadott , a kép történetét bemutató kútforrásban is megtalálhatjuk illusztrált változatát A kőfaragók reliefeket készítettek , hogy a vásárlók beépíthessék a házuk falába mint védelmező képet ( szentbenedeki kastély ) . A Haller-kastélyból került át a szőkefalvi templomba . 2011-benromán és magyar szerző román nyelvű tanulmánykötetet írt ezekről a kegyképekről és másolataikról , mely tudományos elismerést aratott Romániában . Képgaléria Jegyzetek Szűz Mária-ábrázolások Szűz Mária-jelenések