Mese Szaltán cárról meg a fiáról, a dicső és hatalmas Gvidon hercegről, meg Lebegyről, a gyönyörű cárlányról
A Mese Szaltán cárról meg a fiáról, a dicső és hatalmas Gvidon hercegről, meg Lebegyről, a gyönyörű cárlányról (oroszul: Сказка о царе Салтане, о сыне его славном и могучем богатыре князе Гвидоне Салтановиче и о прекрасной царевне Лебеди) Alekszandr Szergejevics Puskin 1831-ben írt verses meséje. Először egy orosz népmeséket tartalmazó könyvben jelent meg, amelyet Vlagyimir Dal szerkesztett. 

Magyarul először 1950-ben, Gál László fordításában Jugoszláviában (Mese a nagy Szaltan cárról, fiáról és a tündérszép hattyú-királylányról), Magyarországon pedig 1953-ban, az Ifjúsági Könyvkiadó Mese Szaltán cárról című kötetében jelent meg, Kormos István fordításában. Orosz népmese alapján íródott, melynek több változata létezik, többek között táncoló víz, éneklő alma és beszélő madár motívumaival. A mese létezik a magyar népmesekincsben is A két aranyhajú fiú címmel.

Történet 

Három nővér éppen fonogat, amikor elábrándoznak, mi lenne, ha cári kérő állítana be hozzájuk. Az egyik remek szakácsnő lenne, a másik kitűnő fonónő, a harmadik, pedig sudár, szép fiút szülne a cárnak. Ekkor beállít az éppen arra járó Szaltán cár. Megkéri a legkisebb lány kezét, két testvérét pedig magukkal viszi palotájába. Esküvőjük után megfogan a cárné. A cárnak háborúba kell mennie. A két nővér és egy napamasszony, akik irigyek testvérükre, levelet küldenek a cárnak, melyben leírják, hogy a cárné egy szörnyszülöttnek adott életet. A cár dühbe gurul, de azért megkíméli nejét. A három nő azonban kicseréli a levelet, miszerint a cárnét és fattyát egy hordóba kell tenni és a tengerbe vetni. Meg is teszik. A hordó hosszú hánykolódás után a cárné kérésére egy lakatlan szigetre veti őket. Ott aztán megéheznek és az ifjú herceg egy hattyúra támadó sasmadarat lenyilaz. Ekkor a hattyú megszólal. Elmondja, hogy ő egy elvarázsolt hercegnő és mert a herceg megmentette, ezért bármit kér, azt megkapja. Mikor eljő a reggel, egy gyönyörű palotát és várost látnak a szigeten. A palotában megkoronázzák a herceget és megkapja a Gvidon nevet. Egyszer csak Szaltán cár országába visszatérő kereskedőhajó köt ki náluk. A herceg üdvözli a cárt. Ekkor a hattyú segítségével szúnyoggá változva eljut apjához. Mikor beszámolnak Szaltánnak a csodáról, hogy a lakatlan szigeten hirtelen egy csodás palota lett, a három gonosz nő nagyobb csodát mond a cárnak, egy mókust, aki egy aranymogyorót rág, melynek belsejében smaragd van. Miután hazamegy, a hattyú segítségével megjelenik a mókus. Ez így megy még két alkalommal. Másodszor harminchárom vitéz és utoljára egy elvarázsolt cárkisasszony megjelenésében segít a hattyú, aki maga a cárkisasszony. Gvidon herceg elveszi a cárleányt. Végül, mikor Szaltán cár megtudja a kereskedőktől, hogy mindhárom csoda ott van Gvidon szigetén, felkerekedik és meglátogatja. Mikor meglátja, egyből felismeri nejét és fiát. A három gonosz nőnek megbocsát, feleségéhez és fiához pedig visszatér.

Feldolgozások 
Mese a nagy Szaltan cárról, fiáról és a tündérszép hattyú-királylányról; ford. Gál László; Testvériség-Egység, Noviszád, 1950
Mese Szaltán cárról és egyéb mesék; ford. Áprily Lajos et al.; Ifjúsági, Bp., 1953
Mese Szaltán cárról, óriás fiáról Gvidon Szaltánovics hercegről és a csodaszép királykisasszonyról, Lebedáról; ford. Kapuvári Béla; Ifjúsági, Bucureşti, 1963
Mese Szaltán cárról meg a fiáról, a dicső és hatalmas Gvidon hercegről, meg a Lebegyről, a gyönyörű cárlányról; ford. Kormos István; Raduga–Móra, Moszkva–Bp., 1982
A Hattyúhercegnő. Mese Szaltán cárról; szöveg Alexander Puskin balladája nyomán Vic Sjouwerman, zene Nyikolaj Rimszkij-Korszakov, ford. Nagyfejeő Rita; Egmont-Hungary, Bp., 2004 + CD
 Mese Szaltán cárról Nyikolaj Rimszkij-Korszakov 1900-ban keletkezett operája
 Mese Szaltán cárról 1943-ban készült szovjet animációs film
 Mese Szaltán cárról (szkazka o care szaltanye) 1967-es szovjet film, Alekszandr Ptusko rendezésében
 Mese Szaltán cárról (szkazka o care szaltanye) 1984-ben készült szovjet animációs film, Ivan Ivanov-Vano és Lev Milcsin rendezésében

Források 
 A mese szövege MEK

Mesék
Orosz irodalmi művek
A Mese Szaltán cárról meg a fiáról , a dicső és hatalmas Gvidon hercegről , meg Lebegyről , a gyönyörű cárlányról ( oroszul : Сказка о царе Салтане , о сыне его славном и могучем богатыре князе Гвидоне Салтановиче и о прекрасной царевне Лебеди ) Alekszandr Szergejevics Puskinben írt verses meséje . Először egy orosz népmeséket tartalmazó könyvben jelent meg , amelyet Vlagyimir Dal szerkesztett . Magyarul előszörben , Gál László fordításában Jugoszláviában ( Mese a nagy Szaltan cárról , fiáról és a tündérszép hattyú-királylányról ) , Magyarországon pedigban , az Ifjúsági Könyvkiadó Mese Szaltán cárról című kötetében jelent meg , Kormos István fordításában . Orosz népmese alapján íródott , melynek több változata létezik , többek között táncoló víz , éneklő alma és beszélő madár motívumaival . A mese létezik a magyar népmesekincsben is A két aranyhajú fiú címmel . Történet Három nővér éppen fonogat , amikor elábrándoznak , mi lenne , ha cári kérő állítana be hozzájuk . Az egyik remek szakácsnő lenne , a másik kitűnő fonónő , a harmadik , pedig sudár , szép fiút szülne a cárnak . Ekkor beállít az éppen arra járó Szaltán cár . Megkéri a legkisebb lány kezét , két testvérét pedig magukkal viszi palotájába . Esküvőjük után megfogan a cárné . A cárnak háborúba kell mennie . A két nővér és egy napamasszony , akik irigyek testvérükre , levelet küldenek a cárnak , melyben leírják , hogy a cárné egy szörnyszülöttnek adott életet . A cár dühbe gurul , de azért megkíméli nejét . A három nő azonban kicseréli a levelet , miszerint a cárnét és fattyát egy hordóba kell tenni és a tengerbe vetni . Meg is teszik . A hordó hosszú hánykolódás után a cárné kérésére egy lakatlan szigetre veti őket . Ott aztán megéheznek és az ifjú herceg egy hattyúra támadó sasmadarat lenyilaz . Ekkor a hattyú megszólal . Elmondja , hogy ő egy elvarázsolt hercegnő és mert a herceg megmentette , ezért bármit kér , azt megkapja . Mikor eljő a reggel , egy gyönyörű palotát és várost látnak a szigeten . A palotában megkoronázzák a herceget és megkapja a Gvidon nevet . Egyszer csak Szaltán cár országába visszatérő kereskedőhajó köt ki náluk . A herceg üdvözli a cárt . Ekkor a hattyú segítségével szúnyoggá változva eljut apjához . Mikor beszámolnak Szaltánnak a csodáról , hogy a lakatlan szigeten hirtelen egy csodás palota lett , a három gonosz nő nagyobb csodát mond a cárnak , egy mókust , aki egy aranymogyorót rág , melynek belsejében smaragd van . Miután hazamegy , a hattyú segítségével megjelenik a mókus . Ez így megy még két alkalommal . Másodszor harminchárom vitéz és utoljára egy elvarázsolt cárkisasszony megjelenésében segít a hattyú , aki maga a cárkisasszony . Gvidon herceg elveszi a cárleányt . Végül , mikor Szaltán cár megtudja a kereskedőktől , hogy mindhárom csoda ott van Gvidon szigetén , felkerekedik és meglátogatja . Mikor meglátja , egyből felismeri nejét és fiát . A három gonosz nőnek megbocsát , feleségéhez és fiához pedig visszatér . Feldolgozások Mese a nagy Szaltan cárról , fiáról és a tündérszép hattyú-királylányról ; ford . Gál László ; Testvériség-Egység , Noviszád , Mese Szaltán cárról és egyéb mesék ; ford . Áprily Lajos et al . ; Ifjúsági , Bp. , Mese Szaltán cárról , óriás fiáról Gvidon Szaltánovics hercegről és a csodaszép királykisasszonyról , Lebedáról ; ford . Kapuvári Béla ; Ifjúsági , Bucureşti , Mese Szaltán cárról meg a fiáról , a dicső és hatalmas Gvidon hercegről , meg a Lebegyről , a gyönyörű cárlányról ; ford . Kormos István ; Raduga–Móra , Moszkva–Bp. , A Hattyúhercegnő . Mese Szaltán cárról ; szöveg Alexander Puskin balladája nyomán Vic Sjouwerman , zene Nyikolaj Rimszkij-Korszakov , ford . Nagyfejeő Rita ; Egmont-Hungary, Bp.,+ CD Mese Szaltán cárról Nyikolaj Rimszkij-Korszakovban keletkezett operája Mese Szaltán cárrólban készült szovjet animációs film Mese Szaltán cárról ( szkazka o care szaltanye) es szovjet film , Alekszandr Ptusko rendezésében Mese Szaltán cárról ( szkazka o care szaltanye) ben készült szovjet animációs film , Ivan Ivanov-Vano és Lev Milcsin rendezésében Források A mese szövege MEK Mesék Orosz irodalmi művek