Nagyenyedi evangélikus templom
A nagyenyedi evangélikus templom múltja és történelme szorosan összekapcsolódik a nagyenyedi vártemplom történelmével.

Nagyenyed honfoglalás kori település, tehát nagyjából 896 és 900 között létesült. Összeköti a keletet és a nyugatot a főútvonalon a Maros mentén.

A nagyenyedi vártemplomot 1239-ben építették toronnyal együtt, melyet őrtoronynak is használtak. 1241-ben a tatárjárás idején már a várfal is fel volt épülve. A nagyenyedi lakosok ide menekültek a támadók elől, de a tatárjárás így is megtizedelte Erdély lakosságát. Ezért IV. Béla szászokat telepített be az elnéptelenedett vidékekre, többek között Nagyenyedre is. A szászok hozták be a szőlőtermesztést és a borászatot is. A nagyenyedi szász közösség elhatározta, hogy saját templomot épít a vártemplom mellé; ez 1333-ban lett kész. Ekkor még a vártemplom és a mellé épített szász kicsi templom is katolikus volt.
1517. október 31-én Luther Márton kiszegezte a wittenbergi vártemplom kapujára a 95 tételt, és ezzel elkezdődött a reformáció, melynek hulláma elérte Nagyenyedet is. 1554-ben Nagyenyed lakossága papjaival együtt áttért a megújult vallásra. Az 1564-es nagyenyedi zsinaton szétvált a lutheránus evangélista egyház és a kálvinista református egyház. A magyarok reformátusok és a szászok evangélikusok lettek. Ekkor a katolikus vallás teljesen eltűnik a városból. Csak az 1700-as években jelenik meg újra, amikor megalapítják az enyedi minorita szerzetesrendet.

Az 1800-as években a kis evangélikus templomot rossz állapota miatt renoválták, újjáépítették.

Az 1899–1900-as években Nagyenyed lakossága a római katolikus egyház levéltárának adatai szerint 11 000 magyar, 800 szász és 600 román, amiből a magyarok nagy része református, a szászok nagy része evangélikus. A románok egy része görögkatolikus és másik része ortodox.

A II. világháború után, 1945 januárjában a szászok java részét Oroszországba deportálták. Ezzel megcsappant az evangélikusok száma. A nagyenyedi lutheránus evangélikus egyház kb. az 1947-es évekig önálló lelkésszel rendelkezett (a régi evangélikus parókia a vártemplom mögött volt), később a szászsebesi lelkész jött a megcsappant lélekszámú gyülekezetbe.

Svájcból érkezett Nagyenyedre úgynevezett „Paul bácsi”, aki a sok segélyen kívül egy házat is hozott magával – szó szerint. A svájci házat (Casa Helvetica) darabjaira bontva hozta el Svájcból, és itt összerakták. Ő gyűjtötte össze a nagyenyedi szászokat és német ajkú embereket hetente egyszer egy Német Fórumra, amely összejövetelt, beszélgetést, közös éneklést jelentet.

Az utolsó enyedi evangélikus lelkész neve Riffelt volt. Jelenleg (2015-ben) Gyulafehérvárról jön egy lelkész, akit Wagnernek hívnak, és összesen 28 gyülekezete van. Télen egyáltalán nem, a melegebb hónapokban kb. havonta tart istentiszteletet a kb. 6 személyt számláló nagyenyedi evangélikus gyülekezetben.

Külső hivatkozások 
 A nagyenyedi evangélikus templom facebook oldala

Evangélikus templom
Erdély építészete
Románia evangélikus templomai
A nagyenyedi evangélikus templom múltja és történelme szorosan összekapcsolódik a nagyenyedi vártemplom történelmével . Nagyenyed honfoglalás kori település , tehát nagyjábólésközött létesült . Összeköti a keletet és a nyugatot a főútvonalon a Maros mentén . A nagyenyedi vártemplomotben építették toronnyal együtt , melyet őrtoronynak is használtak.ben a tatárjárás idején már a várfal is fel volt épülve . A nagyenyedi lakosok ide menekültek a támadók elől , de a tatárjárás így is megtizedelte Erdély lakosságát . Ezért IV . Béla szászokat telepített be az elnéptelenedett vidékekre , többek között Nagyenyedre is . A szászok hozták be a szőlőtermesztést és a borászatot is . A nagyenyedi szász közösség elhatározta , hogy saját templomot épít a vártemplom mellé ; ezban lett kész . Ekkor még a vártemplom és a mellé épített szász kicsi templom is katolikus volt . 1517. októberén Luther Márton kiszegezte a wittenbergi vártemplom kapujára atételt , és ezzel elkezdődött a reformáció , melynek hulláma elérte Nagyenyedet is.ben Nagyenyed lakossága papjaival együtt áttért a megújult vallásra . Azes nagyenyedi zsinaton szétvált a lutheránus evangélista egyház és a kálvinista református egyház . A magyarok reformátusok és a szászok evangélikusok lettek . Ekkor a katolikus vallás teljesen eltűnik a városból . Csak azas években jelenik meg újra , amikor megalapítják az enyedi minorita szerzetesrendet . Azas években a kis evangélikus templomot rossz állapota miatt renoválták , újjáépítették . Az1900-as években Nagyenyed lakossága a római katolikus egyház levéltárának adatai szerint000 magyar, szász ésromán , amiből a magyarok nagy része református , a szászok nagy része evangélikus . A románok egy része görögkatolikus és másik része ortodox . A II. világháború után,januárjában a szászok java részét Oroszországba deportálták . Ezzel megcsappant az evangélikusok száma . A nagyenyedi lutheránus evangélikus egyház kb. azes évekig önálló lelkésszel rendelkezett ( a régi evangélikus parókia a vártemplom mögött volt ) , később a szászsebesi lelkész jött a megcsappant lélekszámú gyülekezetbe . Svájcból érkezett Nagyenyedre úgynevezett „ Paul bácsi” , aki a sok segélyen kívül egy házat is hozott magával – szó szerint . A svájci házat ( Casa Helvetica ) darabjaira bontva hozta el Svájcból , és itt összerakták . Ő gyűjtötte össze a nagyenyedi szászokat és német ajkú embereket hetente egyszer egy Német Fórumra , amely összejövetelt , beszélgetést , közös éneklést jelentet . Az utolsó enyedi evangélikus lelkész neve Riffelt volt . Jelenlegben ) Gyulafehérvárról jön egy lelkész , akit Wagnernek hívnak , és összesengyülekezete van . Télen egyáltalán nem , a melegebb hónapokban kb . havonta tart istentiszteletet a kb.szem élyt számláló nagyenyedi evangélikus gyülekezetben . Külső hivatkozások A nagyenyedi evangélikus templom facebook oldala Evangélikus templom Erdély építészete Románia evangélikus templomai