Gornji Karin
Gornji Karin falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Obrovachoz tartozik.

Fekvése 
Zárától légvonalban 32, közúton 40 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 8, közúton 14 km-re délnyugatra, Dalmácia északi részén és a Ravni kotari tájegység északi részén, a Karini-tenger partján, a Bijela-patak torkolatánál fekszik.

Története
Karin területén már a rómaiak előtt az ókorban erődített település állt. A vár maradványai Benkovac felől Karin felé haladva Popovići felé kanyarodva egy magaslaton találhatók. A romokhoz egy meredek ösvény vezet fel. A várat még az illírek építették, erről tanúskodnak az itt talált cserépköredékek és egy Latra istennek szentelt templom feltárt részei. A rómaiak idejében Karint „Corinium”nak nevezték és amfiteátrumot is építettek ide. A horvátok letelepedése után a horvát Karinjan nemzetség központja lett (erről egy oltárelőépítmény felirata tanúskodik). Ezután a hagyomány szerint Dmitar Zvonimir horvát király nászajándékként Klaudija nevű lányával aki Voniha Lapčanin felesége lett, a Lapčan nemzetségnek adta. A várat a 10. században a híres bizánci császár Bíborbanszületett Konstantin is megemlíti. Karin a középkorban a Gusić nemzetséghez tartozó Kurjaković és Karlović családok uralma alatt állt. Határában a 15. században egy korábbi bencés kolostor helyén a ferencesek építettek kolostort. A török 1527-ben foglalta el a várat és a települést. A velenceiek a 17. század közepén rövid időre visszafoglalták, de a török uralom egészen 1685-ig tartott. A török kiűzése után 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. 1709-ben 659 lelket számláltak a településen. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján a Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 1040, 1910-ben 1655 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció, majd német megszállás után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 97 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991-től szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A Vihar hadművelet idején 1995 augusztusában a horvát hadsereg visszafoglalta a települést. A településnek 2011-ben 1125 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Nedelja tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1985-ben épült, 1995-ben a bevonuló horvát erők földig rombolták. Azóta rom.

Az iskola és a posta északkeleti oldalán lévő ligetben az ásatási munkák során egy ókeresztény templom alapjait találták meg. Egyes adatok szerint itt egy Szent Vid tiszteletére szentelt templom állt. Az itt talált, a híveket a szentélytől elválasztó faragott kőtábla töredék és boltszék darabja a templom építését az 5. vagy a 6. századra datálja.

Jegyzetek

Források 
 Obrovac község hivatalos oldala 
 Obrovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
  Ravni kotari és Bukovica kulturális emlékei

További információk 
Galéria/Környék látnivalói (magyarul)

Zára megye települései
Gornji Karin falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Obrovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délnyugatra , Dalmácia északi részén és a Ravni kotari tájegység északi részén , a Karini-tenger partján , a Bijela-patak torkolatánál fekszik . Története Karin területén már a rómaiak előtt az ókorban erődített település állt . A vár maradványai Benkovac felől Karin felé haladva Popovići felé kanyarodva egy magaslaton találhatók . A romokhoz egy meredek ösvény vezet fel . A várat még az illírek építették , erről tanúskodnak az itt talált cserépköredékek és egy Latra istennek szentelt templom feltárt részei . A rómaiak idejében Karint „ Corinium”nak nevezték és amfiteátrumot is építettek ide . A horvátok letelepedése után a horvát Karinjan nemzetség központja lett ( erről egy oltárelőépítmény felirata tanúskodik ) . Ezután a hagyomány szerint Dmitar Zvonimir horvát király nászajándékként Klaudija nevű lányával aki Voniha Lapčanin felesége lett , a Lapčan nemzetségnek adta . A várat a században a híres bizánci császár Bíborbanszületett Konstantin is megemlíti . Karin a középkorban a Gusić nemzetséghez tartozó Kurjaković és Karlović családok uralma alatt állt . Határában a században egy korábbi bencés kolostor helyén a ferencesek építettek kolostort . A törökben foglalta el a várat és a települést . A velenceiek a század közepén rövid időre visszafoglalták , de a török uralom egészenig tartott . A török kiűzése utánig a Velencei Köztársaság része volt.benlelket számláltak a településen . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján a Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció , majd német megszállás után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt.től szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A Vihar hadművelet idejénaugusztusában a horvát hadsereg visszafoglalta a települést . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Nedelja tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült, ben a bevonuló horvát erők földig rombolták . Azóta rom . Az iskola és a posta északkeleti oldalán lévő ligetben az ásatási munkák során egy ókeresztény templom alapjait találták meg . Egyes adatok szerint itt egy Szent Vid tiszteletére szentelt templom állt . Az itt talált , a híveket a szentélytől elválasztó faragott kőtábla töredék és boltszék darabja a templom építését az vagy a századra datálja . Jegyzetek Források Obrovac község hivatalos oldala Obrovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Ravni kotari és Bukovica kulturális emlékei További információk Galéria/Környék látnivalói ( magyarul ) Zára megye települései