Antropocén
Az antropocén egy javasolt új földtörténeti kor, melynek kezdetét az emberi tevékenység a Föld ökoszisztémáira gyakorolt jelentős és globális hatása határozná meg. Az antropocén kifejezést szovjet tudósok már az 1960-as években a legkésőbbi földtörténeti időszakra, a  negyedidőszakra utalva használták. Az 1980-as években Eugene F. Stoermer ökológus vezette be az antropocén kifejezést a most elterjedt értelemben, majd a Nobel-díjas légkörkémikus, Paul Crutzen terjesztette el a köztudatban. Crutzen úgy vélte, hogy az emberi tényező hatása a Föld atmoszférájára olyan jelentős volt, hogy a litoszféra számára egy új földtörténeti kort szükséges létrehozni. 2019. januárjában a kifejezés használata hivatalosan még nem volt elfogadott a földtudományok területén.

2008-ban javaslatot terjesztettek a Londoni Földtani Társaság rétegtani bizottsága elé az antropocén hivatalos elismerése tárgyában. A bizottság nagy része megalapozottnak tartotta a beterjesztést, és további vizsgálatokat látott jónak. Különböző földtani társaságok független tudományos munkacsoportjai dolgoznak azon, hogy az antropocént hivatalosan is beillesszék a földtörténeti időskálába.

A hivatalos elismerés hiányában is számos tudós használja az antropocén kifejezést, az Amerikai Földtani Társaság 2011-es találkozójának egyenesen ezt a címet adta: „Az archaikumtól az antropocénig: a múlt kulcs a jövőhöz”. Az antropocénnek nincs közösen elfogadott kezdőpontja, de egyes tudósok szerint, a légköri bizonyítékok alapján megfelelő lenne az ipari forradalommal (késő 18. század) kezdeni. Más tudósok korábbra tennék az antropocén kezdetét, például a földművelés kezdetére és a neolitikus forradalom idejére (kb.  évvel a „before present” kormegjelölés előtt). Az embernek a növekvő földhasználatával, az ökoszisztémákra, a biológiai sokféleségre és a fajok kihalására vonatkozó hatásával kapcsolatos bizonyítékok nem egyértelműek; egyes tudósok szerint az emberi tényező jelentősen megváltoztatta vagy megállította a biodiverzitás növekedését. A korábbi időpont mellett érvelők akár 14-15 000 évvel korábbra teszik a litoszferikus bizonyítékok alapján a javasolt antropocén kezdetét; ami ahhoz a javaslathoz vezetett, hogy az antropocén beálltát még néhány ezer évvel ezelőttre kellene kitolni – így már nagyjából megegyezne a jelenleg használt holocén időszakkal.

2015 januárjában a nemzetközi antropocén-munkacsoport 38 tagjából 26 által kiadott tanulmány azt javasolta, hogy a javasolt új időszak kezdetét az atomkorszak kezdetére, a Trinity (nukleáris teszt) 1945. július 16-i időpontjára tegyék. Jelentős kisebbség támogat néhány alternatív időpontot is. Egy 2015. márciusi felvetés szerint 1610 vagy 1964 is lehetne az antropocén kezdete. Az antropocén-munkacsoport 2016-ban tartott megbeszélést az eddigi bizonyítékok alapján annak eldöntésére, hogy az antropocén valódi földtani időszak-e. A bizonyítékok kiértékelése nyomán a csoport 2016 augusztusában megszavazta az antropocént mint új geológiai időszakot.

Az antropocén kritikája 
Az antropocén-elmélet legfőbb kritikája, hogy egy monolit egységként kezeli az emberiséget, és nem fordít figyelmet arra, hogy ezen belül milyen társadalmi rétegek és folyamatok alakítják a föld ökoszisztémáját. Két svéd humánökológus, Andreas Malm és Alf Hornborg tanulmányukban úgy érvelnek, hogy az antropocén elmélet sokszor az emberi természetből eredezteti a ökológiai átalakulásokat, és nem veszi figyelembe, hogy az emberiség környezetalakító hatása nem egyenlően oszlik meg az emberek közt. Andreas Malm Fossil Capital könyvére hivatkozva azt állítják, hogy például a foszilis üzemanyagokra való 19. századi áttérés nem az emberiség általános döntése volt, hanem brit tőkések egy szűk csoportjának a lépése volt. Malm és Hornborg érvelését követve ezért Jason W. Moore és mások a kapitalizmusra utaló kapitalocén fogalom használatát javasolják.

Kapcsolódó szócikkek 
 Antropocentrizmus
 Antropogén biomok
 Globális felmelegedés
 Geomérnökség
 Pleisztocén–holocén becsapódási esemény

Jegyzetek

Fordítás

Irodalom
 
 
 
 
 
 
 
Moore, Jason W. (2019). "Az olcsó természet vége, avagy rájöttem, hogy nem kell félteni "a" természetet, meg is lehet szeretni a kapitalizmus válságát". Fordulat 26, 17–52. o.
Malm, Andreas  és Hornborg, Alf (2019). "Emberi tényező? Az antropocén-narratíva kritikája." Fordulat 26, 5–16. o.

További információk 
 Welcome to the Anthropocene
 Working Group on The 'Anthropocene', International Commission on Stratigraphy (ICS)
 "The Anthropocene", copy of original International Geosphere-Biosphere Programme article on Crutzen's website, May 2000.
 "The Anthropocene Debate: Marking Humanity’s Impact", by Elizabeth Kolbert, Yale Environment 360, May 17, 2010
 "Anthropocene", Encyclopedia of Earth
 Welcome to the Anthropocene Website 
 Aarhus University Research on The Anthropocene (AURA)
The Anthropocene Project at Haus der Kulturen der Welt, Berlin
The Advent of the Anthropocene: Was That the Big Story of the 20th Century?  (audio lecture)

Holocén
Földtörténeti korok
Az antropocén egy javasolt új földtörténeti kor , melynek kezdetét az emberi tevékenység a Föld ökoszisztémáira gyakorolt jelentős és globális hatása határozná meg . Az antropocén kifejezést szovjet tudósok már azas években a legkésőbbi földtörténeti időszakra , a negyedidőszakra utalva használták . Azas években Eugene F. Stoermer ökológus vezette be az antropocén kifejezést a most elterjedt értelemben , majd a Nobel-díjas légkörkémikus , Paul Crutzen terjesztette el a köztudatban . Crutzen úgy vélte , hogy az emberi tényező hatása a Föld atmoszférájára olyan jelentős volt , hogy a litoszféra számára egy új földtörténeti kort szükséges létrehozni. januárjában a kifejezés használata hivatalosan még nem volt elfogadott a földtudományok területén . 2008-ban javaslatot terjesztettek a Londoni Földtani Társaság rétegtani bizottsága elé az antropocén hivatalos elismerése tárgyában . A bizottság nagy része megalapozottnak tartotta a beterjesztést , és további vizsgálatokat látott jónak . Különböző földtani társaságok független tudományos munkacsoportjai dolgoznak azon , hogy az antropocént hivatalosan is beillesszék a földtörténeti időskálába . A hivatalos elismerés hiányában is számos tudós használja az antropocén kifejezést , az Amerikai Földtani Társaságes találkozójának egyenesen ezt a címet adta : „ Az archaikumtól az antropocénig : a múlt kulcs a jövőhöz” . Az antropocénnek nincs közösen elfogadott kezdőpontja , de egyes tudósok szerint , a légköri bizonyítékok alapján megfelelő lenne az ipari forradalommal ( késő század ) kezdeni . Más tudósok korábbra tennék az antropocén kezdetét , például a földművelés kezdetére és a neolitikus forradalom idejére ( kb. évvel a „ before present” kormegjelölés előtt ) . Az embernek a növekvő földhasználatával , az ökoszisztémákra , a biológiai sokféleségre és a fajok kihalására vonatkozó hatásával kapcsolatos bizonyítékok nem egyértelműek ; egyes tudósok szerint az emberi tényező jelentősen megváltoztatta vagy megállította a biodiverzitás növekedését . A korábbi időpont mellett érvelők akár000 évvel korábbra teszik a litoszferikus bizonyítékok alapján a javasolt antropocén kezdetét ; ami ahhoz a javaslathoz vezetett , hogy az antropocén beálltát még néhány ezer évvel ezelőttre kellene kitolni – így már nagyjából megegyezne a jelenleg használt holocén időszakkal . 2015 januárjában a nemzetközi antropocén-munkacsoporttagjábóláltal kiadott tanulmány azt javasolta , hogy a javasolt új időszak kezdetét az atomkorszak kezdetére , a Trinity ( nukleáris teszt ) júliusi időpontjára tegyék . Jelentős kisebbség támogat néhány alternatív időpontot is . Egy márciusi felvetés szerintvagyis lehetne az antropocén kezdete . Az antropocén-munkacsoportban tartott megbeszélést az eddigi bizonyítékok alapján annak eldöntésére , hogy az antropocén valódi földtani időszak-e . A bizonyítékok kiértékelése nyomán a csoportaugusztusában megszavazta az antropocént mint új geológiai időszakot . Az antropocén kritikája Az antropocén-elmélet legfőbb kritikája , hogy egy monolit egységként kezeli az emberiséget , és nem fordít figyelmet arra , hogy ezen belül milyen társadalmi rétegek és folyamatok alakítják a föld ökoszisztémáját . Két svéd humánökológus , Andreas Malm és Alf Hornborg tanulmányukban úgy érvelnek , hogy az antropocén elmélet sokszor az emberi természetből eredezteti a ökológiai átalakulásokat , és nem veszi figyelembe , hogy az emberiség környezetalakító hatása nem egyenlően oszlik meg az emberek közt . Andreas Malm Fossil Capital könyvére hivatkozva azt állítják , hogy például a foszilis üzemanyagokra való századi áttérés nem az emberiség általános döntése volt , hanem brit tőkések egy szűk csoportjának a lépése volt . Malm és Hornborg érvelését követve ezért Jason W. Moore és mások a kapitalizmusra utaló kapitalocén fogalom használatát javasolják . Kapcsolódó szócikkek Antropocentrizmus Antropogén biomok Globális felmelegedés Geomérnökség Pleisztocén–holocén becsapódási esemény Jegyzetek Fordítás Irodalom Moore , Jason W. " Az olcsó természet vége , avagy rájöttem , hogy nem kell félteni " a " természetet , meg is lehet szeretni a kapitalizmus válságát " . Fordulat52. o . Malm , Andreas és Hornborg , Alf " Emberi tényező ? Az antropocén-narratíva kritikája . " Fordulat16. o . További információk Welcome to the Anthropocene Working Group on The 'Anthropocene' , International Commission on Stratigraphy ( ICS ) " The Anthropocene " , copy of original International Geosphere-Biosphere Programme article on Crutzen's website , May " The Anthropocene Debate : Marking Humanity’s Impact " , by Elizabeth Kolbert , Yale Environment May " Anthropocene " , Encyclopedia of Earth Welcome to the Anthropocene Website Aarhus University Research on The Anthropocene ( AURA ) The Anthropocene Project at Haus der Kulturen der Welt , Berlin The Advent of the Anthropocene : Was That the Big Story of theh Century ? ( audio lecture ) Holocén Földtörténeti korok