I. Mihály dukljai király
I. Mihály vagy Mihailo Vojislavljević (, meghalt 1081) a mai Montenegró területén fekvő középkori délszláv állam, Duklja első királya. Az 1070-es évekig a bizánci császár hűbérese volt protoszpathariosz-i rangban, de miután támogatta az 1071-72-es szláv felkelést, elvesztette konstantinápolyi támogatását. 1077-ben VII. Gergely pápa elismerte a "szlávok királyának".

Uralomra jutása
1043-ban meghalt Stefan Vojislav, Duklja ura, akit a bizánciak "a szerbek fejedelmének" (ὁ τῶν Σέρβων ἄρχων) ismertek el; birodalmát öt fia között osztotta szét. Az északi Travuniát Gojislav kapta, de őt hamarosan megölték a helybeliek és maguk közül egy Domanek nevű nemest választottak uruknak. Mihály elűzte őt és fivérének, Saganeknek adta a birtokot, őt azonban a visszatérő Domanek elkergette. Mihály ezután másik öccsének, Radoslavnak ajánlotta fel Travuniát, ő azonban ragaszkodott saját, Zéta-beli földjéhez. 

A Bizánci Birodalom felfigyelt a belső bajokkal küszködő szláv államra. A fenyegető külső veszély miatt a négy fivér összefogott és megkötötték a szerb történelem első ismert szerződését. Miután már nem kellett tartania fivéreitől, Radoslav megtámadta és megölte Domaneket, visszahódítva Travuniát. Mihályt a többiek 1046-ban elfogadták Duklja "kenézének", fejedelmének. Az államot a kortárs Kedrénosz Triballorum ac Serborum principatum-nak, triballik és szerbek fejedelemségének nevezte. 

Mihály el akarta hárítani nagy déli szomszédjától fenyegető veszélyt és 1050-ben kiegyezett a bizánci császárral. IX. Kónsztantinosz Monomakhosz protoszpatharioszi rangot adományozott neki és feleségül adta hozzá egyik unokahúgát, cserébe Mihály névlegesen elfogadta a császárt urának. Döntése húszévnyi békét és fejlődést biztosított országának.

A bolgár felkelés
1071-ben a manzikerti csata katasztrófája és Dél-Itália normann meghódítása után Bizánc helyzete megrendült. 1072-ben Szkopje bolgár kormányzója, Georgi Vojteh fellázadt Konstantinápoly ellen. A felkelők Mihály segítségét kérték, cserébe egyik fia számára felajánlották a bolgár trónt. 1072 őszén Mihály fia, Konstantin Bodin, 300 katona kíséretében Prizrenben találkozott Vojtehhel és a felkelés vezéreivel, majd III. Péter néven Bulgária cárjává koronázták. Kezdeti hadi sikerek után azonban a bizánciak elfogták Bodint. Mihály egy elfogott bizánci főtisztet - akihez egyik lányát is hozzáadta -, Langobardopuloszt küldte fia kiszabadítására, ő azonban átállt a császár oldalára. 

A felkelés segítése miatt Mihály elvesztette a császár bizalmát, aki 1078-ig fogságban tartotta a fiát.

Pápai támogatás
A bolgár felkelés leverése után Mihály nyugaton keresett szövetségest. Az 1054-es egyházszakadás után a pápa szívesen vette a volt bizánci szövetséges pálfordulását és hajlandó volt önálló királyként elismerni. 1077-ben koronát küldött neki és "a szlávok királyának" (Sclavorum regi) nevezte. Ennek révén Duklja is királysággá vált, egészen következő századbeli bukásáig. 

Miután örököse kiszabadult a bizánci rabságból, Mihály szövetséget kötött a dél-itáliai normanokkal és Jakvinta bari hercegnővel házasította össze fiát. 1081-ben halt meg, több mint 30 éves uralkodás után. Testét a Raguzától északra fekvő Ston templomában helyezték örök nyugalomra. A templomban látható az őt ábrázoló freskó is, az egyik legkorábbi délszláv uralkodói képmás.

Családja
Mihály Kónsztantinosz Monomakhosz császár unokahúgát vette feleségül, akitől hét fia született, közülük négy neve ismert: 

Vladimir
Konstantin Bodin, Dukjla királya
Dobroslav, Duklja királya
Petrislav, Raska fejedelme

Kapcsolódó cikkek
Duklja uralkodóinak listája

Források

Fordítás 

Szerb uralkodók
1081-ben elhunyt személyek
I. Mihály vagy Mihailo Vojislavljević ( , meghalta mai Montenegró területén fekvő középkori délszláv állam , Duklja első királya . Azes évekig a bizánci császár hűbérese volt protoszpathariosz-i rangban , de miután támogatta azes szláv felkelést , elvesztette konstantinápolyi támogatását.ben VII. Gergely pápa elismerte a " szlávok királyának " . Uralomra jutása 1043-ban meghalt Stefan Vojislav , Duklja ura , akit a bizánciak " a szerbek fejedelmének " ( ὁ τῶν Σέρβων ἄρχων ) ismertek el ; birodalmát öt fia között osztotta szét . Az északi Travuniát Gojislav kapta , de őt hamarosan megölték a helybeliek és maguk közül egy Domanek nevű nemest választottak uruknak . Mihály elűzte őt és fivérének , Saganeknek adta a birtokot , őt azonban a visszatérő Domanek elkergette . Mihály ezután másik öccsének , Radoslavnak ajánlotta fel Travuniát , ő azonban ragaszkodott saját , Zéta-beli földjéhez . A Bizánci Birodalom felfigyelt a belső bajokkal küszködő szláv államra . A fenyegető külső veszély miatt a négy fivér összefogott és megkötötték a szerb történelem első ismert szerződését . Miután már nem kellett tartania fivéreitől , Radoslav megtámadta és megölte Domaneket , visszahódítva Travuniát . Mihályt a többiekban elfogadták Duklja " kenézének " , fejedelmének . Az államot a kortárs Kedrénosz Triballorum ac Serborum principatum-nak , triballik és szerbek fejedelemségének nevezte . Mihály el akarta hárítani nagy déli szomszédjától fenyegető veszélyt ésben kiegyezett a bizánci császárral . IX . Kónsztantinosz Monomakhosz protoszpatharioszi rangot adományozott neki és feleségül adta hozzá egyik unokahúgát , cserébe Mihály névlegesen elfogadta a császárt urának . Döntése húszévnyi békét és fejlődést biztosított országának . A bolgár felkelés 1071-ben a manzikerti csata katasztrófája és Dél-Itália normann meghódítása után Bizánc helyzete megrendült.ben Szkopje bolgár kormányzója , Georgi Vojteh fellázadt Konstantinápoly ellen . A felkelők Mihály segítségét kérték , cserébe egyik fia számára felajánlották a bolgár trónt.őszén Mihály fia , Konstantin Bodin,katona kíséretében Prizrenben találkozott Vojtehhel és a felkelés vezéreivel , majd III. Péter néven Bulgária cárjává koronázták . Kezdeti hadi sikerek után azonban a bizánciak elfogták Bodint . Mihály egy elfogott bizánci főtisztet - akihez egyik lányát is hozzáadta - , Langobardopuloszt küldte fia kiszabadítására , ő azonban átállt a császár oldalára . A felkelés segítése miatt Mihály elvesztette a császár bizalmát , akiig fogságban tartotta a fiát . Pápai támogatás A bolgár felkelés leverése után Mihály nyugaton keresett szövetségest . Azes egyházszakadás után a pápa szívesen vette a volt bizánci szövetséges pálfordulását és hajlandó volt önálló királyként elismerni.ben koronát küldött neki és " a szlávok királyának " ( Sclavorum regi ) nevezte . Ennek révén Duklja is királysággá vált , egészen következő századbeli bukásáig . Miután örököse kiszabadult a bizánci rabságból , Mihály szövetséget kötött a dél-itáliai normanokkal és Jakvinta bari hercegnővel házasította össze fiát.ben halt meg , több mintéves uralkodás után . Testét a Raguzától északra fekvő Ston templomában helyezték örök nyugalomra . A templomban látható az őt ábrázoló freskó is , az egyik legkorábbi délszláv uralkodói képmás . Családja Mihály Kónsztantinosz Monomakhosz császár unokahúgát vette feleségül , akitől hét fia született , közülük négy neve ismert : Vladimir Konstantin Bodin , Dukjla királya Dobroslav , Duklja királya Petrislav , Raska fejedelme Kapcsolódó cikkek Duklja uralkodóinak listája Források Fordítás Szerb uralkodók 1081-ben elhunyt személyek