Carcharhinus tilstoni
A Carcharhinus tilstoni a porcos halak (Chondrichthyes) osztályának kékcápaalakúak (Carcharhiniformes) rendjébe, ezen belül a kékcápafélék (Carcharhinidae) családjába tartozó faj.

Előfordulása 
A Carcharhinus tilstoni előfordulási területe az Indiai-óceánban és a Csendes-óceán nyugati felén van. Eddig, csak Ausztrália trópusi, kontinentális selfjén találták meg ezt a fajt. Mivel igen hasonlít a feketevégű cápára (Carcharhinus limbatus), a kettőt csak biokémiai vizsgálatok, valamint a csigolyaszámok alapján lehet megkülönböztetni.

Megjelenése 
Ez a cápafaj legfeljebb 200 centiméter hosszú és 52 kilogramm testtömegű. 115 centiméteresen már felnőttnek számít. Háti része sötétszürke, hamuszürke kék árnyalattal vagy halványszürke bronzos árnyalattal. Hasi része sárgás fehér. Az oldalai a hasúszók tövéig, egy-egy sötét sáv húzódik. A hasúszók végein jól látható fekete foltok vannak.

Életmódja 
Trópusi szirticápa, amely a tengerpartok közelében él; bár 150 méteres mélységekbe is leúszik. Néha a brakkvízben is fellelhető. Nappal inkább a tengerfenék közelében tartózkodik, míg éjszaka feljön a felszínre. Főleg csontos halakkal táplálkozik, bár kisebb mértékben fejlábúakat is fogyaszt. Nagy rajokat alkothat.

Legfeljebb 12 évig él.

Szaporodása 
Elevenszülő porcos hal; a peték kiürülő szikzacskója az emlősök méhlepényéhez hasonlóan a nőstény szöveteihez kapcsolódik. Belső megtermékenyítéssel szaporodik, párosodáskor a cápák egymáshoz simulnak. Egy alomban 1-6, általában 3 kis cápa van. A kis Carcharhinus tilstoni születésekor körülbelül 60 centiméter hosszú. 10 hónapos vemhesség után a nőstény januárban ad életet kicsinyeinek. Évente egyszer szaporodik.

Felhasználása 
A Carcharhinus tilstonit csak kisebb mértékben halásszák. A húsa és úszói emberi fogyasztásra alkalmasak, bár vigyázni kell, mivel szöveteibe nagy mennyiségű higany gyülemlik fel.

Források 
Carcharhinus tilstoni (Whitley, 1950) FishBase
Kailola, P.J., M.J. Williams, P.C. Stewart, R.E. Reichelt, A. McNee and C. Grieve, 1993. Australian fisheries resources. Bureau of Resource Sciences, Canberra, Australia. 422 p.
 1950. A new shark from north-western Australia. West. Aust. Nat. 100-105.

Szirticápák
Halfajok
Az Indiai-óceán halai
A Csendes-óceán halai
A Carcharhinus tilstoni a porcos halak ( Chondrichthyes ) osztályának kékcápaalakúak ( Carcharhiniformes ) rendjébe , ezen belül a kékcápafélék ( Carcharhinidae ) családjába tartozó faj. Előfordulása A Carcharhinus tilstoni előfordulási területe az Indiai-óceánban és a Csendes-óceán nyugati felén van . Eddig , csak Ausztrália trópusi , kontinentális selfjén találták meg ezt a fajt . Mivel igen hasonlít a feketevégű cápára ( Carcharhinus limbatus ) , a kettőt csak biokémiai vizsgálatok , valamint a csigolyaszámok alapján lehet megkülönböztetni . Megjelenése Ez a cápafaj legfeljebbcentiméter hosszú éskilogramm testtömegű.centiméteresen már felnőttnek számít . Háti része sötétszürke , hamuszürke kék árnyalattal vagy halványszürke bronzos árnyalattal . Hasi része sárgás fehér . Az oldalai a hasúszók tövéig , egy-egy sötét sáv húzódik . A hasúszók végein jól látható fekete foltok vannak . Életmódja Trópusi szirticápa , amely a tengerpartok közelében él ; bárméteres mélységekbe is leúszik . Néha a brakkvízben is fellelhető . Nappal inkább a tengerfenék közelében tartózkodik , míg éjszaka feljön a felszínre . Főleg csontos halakkal táplálkozik , bár kisebb mértékben fejlábúakat is fogyaszt . Nagy rajokat alkothat . Legfeljebbévig él . Szaporodása Elevenszülő porcos hal ; a peték kiürülő szikzacskója az emlősök méhlepényéhez hasonlóan a nőstény szöveteihez kapcsolódik . Belső megtermékenyítéssel szaporodik , párosodáskor a cápák egymáshoz simulnak . Egy alomban általábankis cápa van . A kis Carcharhinus tilstoni születésekor körülbelülcentiméter hosszú.hónapos vemhesség után a nőstény januárban ad életet kicsinyeinek . Évente egyszer szaporodik . Felhasználása A Carcharhinus tilstonit csak kisebb mértékben halásszák . A húsa és úszói emberi fogyasztásra alkalmasak , bár vigyázni kell , mivel szöveteibe nagy mennyiségű higany gyülemlik fel . Források Carcharhinus tilstoni ( Whitley,FishBase Kailola , P.J. , M.J . Williams , P.C. Stewart , R.E. Reichelt , A . McNee and C. Grieve , Australian fisheries resources . Bureau of Resource Sciences , Canberra , Australia.p . A new shark from north-western Australia . West . Aust . Nat . Szirticápák Halfajok Az Indiai-óceán halai A Csendes-óceán halai