Szent Kereszt felmagasztalása templom (Tata)
A tatai Szent Kereszt felmagasztalása templom, köznapi nevén tatai nagytemplom vagy kéttornyú templom római katolikus plébániatemplom a Komárom-Esztergom vármegyei Tata belvárosában, amely egyházi közigazgatás szempontjából a Győri egyházmegye kötelékébe, ezen belül, a Tatai espereskerületbe tartozik. Az Esztergomi bazilika után Komárom-Esztergom vármegye második legnagyobb temploma. A város nagy jelentőségű, copf és késő barokk stílusú műemléképülete.

Története 
A tatai városrész főterén már a középkorban is állt egy plébániatemplom, ám a 18. századra már meglehetősen romos állapotba került, ezért 1751-ben, annak felváltására új plébániatemplomot alapítottak. Ez utóbbit eredetileg Szent Márton tiszteletére kívánták felszentelni, de végül is az időközben tönkrement, gótikus stílusban épült várkápolna Szent Kereszt titulusát örökölte. A kegyúri templom helyéül a főtér felett emelkedő magaslatot, az egykori kőbánya dombját szemelték ki, így a tájból messzire kiemelkedő szakrális építmény jött létre.

A  templom terveit a tataiak Franz Anton Pilgram bécsi építésztől rendelték meg, az alapkőletételre 1751. október 24-én került sor. Az építkezés levezénylését azonban, a munkák meglehetős elhúzódása miatt idővel Fellner Jakab helyi lakos építészre bízták rá, aki több helyen át is dolgozta Pilgram terveit. A tornyok 1777-ben készültek el, a toronyóra 1778-ban került a helyére; a teljes befejezést azonban Fellner 1780-ban bekövetkezett halála miatt nem érte meg, így az építkezést korábbi segédje, Grossmann József fejezte be, 1784-ben. Mindezek ellenére a tatai lakosság alapvetően Fellnert tekinti a nagytemplom alkotójának.

A templom előtti teret 1940-ben rendezték, Wälder Gyula tervei alapján, ugyanekkor állították fel a bejárattól nem messze Fellner Jakab Ungvári Lajos által készített, egész alakos szobrát.

Az 1990-es évek végére a templom állaga leromlott. A több lépcsőben megszervezett renoválás  keretében először a tető felújítását végezték el. A 2000-es évek elején megtörtént a templom vakolása is, a meglazult toronysisakokat pedig 2009-2010 folyamán vörösréz lemezzel burkolták újra.

2011 óta a templom melletti térrész II. János Pál pápa nevét őrzi.

A templom épülete 

A kéttornyú, egyhajós épület külső és belső díszítésében egyaránt a késő barokk korszak népszerű ornamense, a levelekből font füzérdísz uralkodik, melyről e korstílus a copf elnevezést nyerte. A főhajó kétboltszakaszos, csehsüveggel fedett; a szentély a főhajónál szűkebb terű. A tornyok csaknem 60 méter magasak, mindkettőt barokk sisakkal zárták le. A templom tornyai magassága okán Komárom-Esztergom vármegye harmadik legmagasabb épülete.

A templom berendezése 
A templombelső központjában a copf stílusú főoltár áll, mely vörös márványból készült; oszlopos építményében a Kálvária faragott korpusza (Schweiger Antal alkotása) látható. A liturgikus tér legszebb dísze a márvány szentélyrács és a faragványokkal gazdagon ellátott szószék (Gött Antal alkotása), valamint Hubert Mauer 1799-ben alkotott festménye, mely Péter és Pál apostol búcsúját ábrázolja.

Kétoldalt összesen négy mellékoltárt helyeztek el, ezeket Szeplőtelen Szűz Mária (Maria Immaculata), Szent Anna, Szent Márton és a Szent Család nevére szentelték fel. Copf stílusúak a templom faragott padjai és gyóntatószékei is. A belső tér kialakítása a már említett mesterembereken felül, többek között Mohl Adolf és Mes János György nevéhez fűződik.

A sekrestyében a II. József által megszüntetett majki kamalduli remeteség templomának faragott sekrestyeszekrénye (1767) látható, amely a rokokó bútorművesség remeke.

Harangok 
A tornyok közül az északiban egy 560, a déliben pedig egy kb. 3200 kg súlyú harang lakik.

A templom mint temetkezési hely 
A templom kriptájában temették Károly Ambrus hercegprímás [akinek holtteste ma Esztergomban nyugszik] és Esterházy Ferenc grófot, valamint végrendelete szerint itt helyezték végső nyughelyére Fellner Jakabot is. Fellneren kívül itt nyugszik még több más, az uradalom szolgálatában működő korabeli mester, illetve művész is.

A templom jelene 
A templomban általában naponta egy szentmisét tartanak, 18 órakor. Ez alól kivétel szerda, amikor reggel 7.30-kor van mise, valamint a vasárnap és a jelentősebb egyházi ünnepek, amikor délelőtt 10 órakor tartanak szentmisét.

A templomhoz tartozó Szent Kereszt-plébánia (más néven Tata I. plébánia) fíliái a dunaszentmiklósi plébánia, a baji Assisi Szent Ferenc-plébánia, a szomódi Szent Jakab apostol plébánia és a naszályi Krisztus Király lelkészség.

A templom papjai 
Jelenleg
 Havassy Bálint
Korábban
 Smudla Tamás
Kóthay László

Források

A templom a Győri egyházmegye honlapján
A templom Tata város honlapján 
A templom a Magyartemplomok.hu oldalon
A templom a Miserend.hu oldalon

A Győri egyházmegye templomai, kolostorai
Tata templomai
Komárom-Esztergom megye műemlékei
A tatai Szent Kereszt felmagasztalása templom , köznapi nevén tatai nagytemplom vagy kéttornyú templom római katolikus plébániatemplom a Komárom-Esztergom vármegyei Tata belvárosában , amely egyházi közigazgatás szempontjából a Győri egyházmegye kötelékébe , ezen belül , a Tatai espereskerületbe tartozik . Az Esztergomi bazilika után Komárom-Esztergom vármegye második legnagyobb temploma . A város nagy jelentőségű , copf és késő barokk stílusú műemléképülete . Története A tatai városrész főterén már a középkorban is állt egy plébániatemplom , ám a századra már meglehetősen romos állapotba került , ezértben , annak felváltására új plébániatemplomot alapítottak . Ez utóbbit eredetileg Szent Márton tiszteletére kívánták felszentelni , de végül is az időközben tönkrement , gótikus stílusban épült várkápolna Szent Kereszt titulusát örökölte . A kegyúri templom helyéül a főtér felett emelkedő magaslatot , az egykori kőbánya dombját szemelték ki , így a tájból messzire kiemelkedő szakrális építmény jött létre . A templom terveit a tataiak Franz Anton Pilgram bécsi építésztől rendelték meg , az alapkőletételre októberén került sor . Az építkezés levezénylését azonban , a munkák meglehetős elhúzódása miatt idővel Fellner Jakab helyi lakos építészre bízták rá , aki több helyen át is dolgozta Pilgram terveit . A tornyokben készültek el , a toronyóraban került a helyére ; a teljes befejezést azonban Fellnerban bekövetkezett halála miatt nem érte meg , így az építkezést korábbi segédje , Grossmann József fejezte be, ben . Mindezek ellenére a tatai lakosság alapvetően Fellnert tekinti a nagytemplom alkotójának . A templom előtti teretben rendezték , Wälder Gyula tervei alapján , ugyanekkor állították fel a bejárattól nem messze Fellner Jakab Ungvári Lajos által készített , egész alakos szobrát . Azes évek végére a templom állaga leromlott . A több lépcsőben megszervezett renoválás keretében először a tető felújítását végezték el . Aes évek elején megtörtént a templom vakolása is , a meglazult toronysisakokat pedigfolyamán vörösréz lemezzel burkolták újra . 2011 óta a templom melletti térrész II. János Pál pápa nevét őrzi . A templom épülete A kéttornyú , egyhajós épület külső és belső díszítésében egyaránt a késő barokk korszak népszerű ornamense , a levelekből font füzérdísz uralkodik , melyről e korstílus a copf elnevezést nyerte . A főhajó kétboltszakaszos , csehsüveggel fedett ; a szentély a főhajónál szűkebb terű . A tornyok csaknemméter magasak , mindkettőt barokk sisakkal zárták le . A templom tornyai magassága okán Komárom-Esztergom vármegye harmadik legmagasabb épülete . A templom berendezése A templombelső központjában a copf stílusú főoltár áll , mely vörös márványból készült ; oszlopos építményében a Kálvária faragott korpusza ( Schweiger Antal alkotása ) látható . A liturgikus tér legszebb dísze a márvány szentélyrács és a faragványokkal gazdagon ellátott szószék ( Gött Antal alkotása ) , valamint Hubert Mauerben alkotott festménye , mely Péter és Pál apostol búcsúját ábrázolja . Kétoldalt összesen négy mellékoltárt helyeztek el , ezeket Szeplőtelen Szűz Mária ( Maria Immaculata ) , Szent Anna , Szent Márton és a Szent Család nevére szentelték fel . Copf stílusúak a templom faragott padjai és gyóntatószékei is . A belső tér kialakítása a már említett mesterembereken felül , többek között Mohl Adolf és Mes János György nevéhez fűződik . A sekrestyében a II. József által megszüntetett majki kamalduli remeteség templomának faragott sekrestyeszekrényelátható , amely a rokokó bútorművesség remeke . Harangok A tornyok közül az északiban egy a déliben pedig egy kb.kg súlyú harang lakik . A templom mint temetkezési hely A templom kriptájában temették Károly Ambrus hercegprímás [ akinek holtteste ma Esztergomban nyugszik ] és Esterházy Ferenc grófot , valamint végrendelete szerint itt helyezték végső nyughelyére Fellner Jakabot is . Fellneren kívül itt nyugszik még több más , az uradalom szolgálatában működő korabeli mester , illetve művész is . A templom jelene A templomban általában naponta egy szentmisét tartanak ,órakor . Ez alól kivétel szerda , amikor reggel30-kor van mise , valamint a vasárnap és a jelentősebb egyházi ünnepek , amikor délelőttórakor tartanak szentmisét . A templomhoz tartozó Szent Kereszt-plébánia ( más néven Tata I. plébánia ) fíliái a dunaszentmiklósi plébánia , a baji Assisi Szent Ferenc-plébánia , a szomódi Szent Jakab apostol plébánia és a naszályi Krisztus Király lelkészség . A templom papjai Jelenleg Havassy Bálint Korábban Smudla Tamás Kóthay László Források A templom a Győri egyházmegye honlapján A templom Tata város honlapján A templom a Magyartemplomok.hu oldalon A templom a Miserend.hu oldalon A Győri egyházmegye templomai , kolostorai Tata templomai Komárom-Esztergom megye műemlékei