Gönyei Sándor
Gönyei Sándor, olykor Gönyey (Kolozsvár, 1886. április 8. – Budapest, 1963. március 17.) magyar néprajzkutató, a magyar néprajzi filmezés egyik fontos alakja. Nevét az 1930-as évek második felében Ébnerről magyarosította.

Élete és munkássága
Kolozsváron biológiai doktorátust szerzett, majd Csíksomlyón tanított. Az első világháború után Györffy István biztatására néprajzzal foglalkozott, és 1920-tól 1944-ig, nyugdíjazásáig a Néprajzi Múzeum munkatársa volt. Az 1920-as évek második felében Rákosszentmihályra, majd 1942-ben Pestszentlőrincre költözött.

Kiváló fotográfus volt. Ő jött rá legelőször, milyen nagy szükség van a mozgóképre, ugyanis fényképen – statikussága folytán – nem lehet olyan érzékletesen rögzíteni a táncokat, munkafolyamatokat, mint a filmen. Saját pénzén vásárolt kisfilmes Pathée géppel kezdte el a néprajzi filmezést. Ezzel készítette az első néprajzi kisfilmeket, főként táncokról. Ehhez nagyon értett, mivel Lajtha Lászlóval együtt ők írták a Magyarság néprajzában a magyar néptáncról szóló fejezetet. Ezen kívül halászatról, pásztoréletről is vettek fel rövidfilmeket. Mindezt azzal a tudatos szándékkal, hogy kiépüljön egy nagy filmadatbázis, amelyekből azután később felépíthetőek a különböző néprajzi, szakmai oktatófilmek, amelyek akár a társadalom nevelésétől az iskolai nevelésig minden célra használhatók. A Néprajzi Múzeum szuterénjében rendezett be Gönyei sötétkamrát. Ott saját maga hívta elő mind a fényképeket, mind pedig a rövidfilmeket, amelyeket ő és Keszi Kovács készítettek. Lumier eljárással még színesképeket is csinált. Itt, Gönyeinél tanulta meg Keszi Kovács László a fényképrögzítés, filmezés minden "csínját-bínját”. A Gyöngyösbokréta mozgalmat is nagyrészt ketten fotózták, filmezték. 1926 és 1931 között Gönczi Ferenc felkérésére Somogy vármegyét járva is jelentős számú fényképfelvételt készített a népi élet mindennapjairól, 1932-ben a márcadói kanásztáncot is megörökítette.

Számos tanulmánya jelent meg, főként a Néprajzi Értesítőben és az Ethnographia lapjain.

Főbb művei
 Bodrogközi szőttesek. Budapest, 1924
 Drávaszögi hímzések. Budapest, 1944
 Magyar népi táncok. (Lugossy Emmával), Budapest, 1947
 111 népi táncdal. (Rajeczky Benjaminnal), Budapest, 1958

Jegyzetek

Források 
K. Kovács Péter: Gönyey Sándor. A Néprajzi Múzeum Adattárának Értesítője, 1962–63
Magyar Néprajzi Lexikon
Keszi Kovács mozgóképek. Digitális mozgóképtár Keszi Kovács Lászlótól/ról 100. születésnapjára. a Magyar Néprajzi Társaság DVD-ROM kiadványa. Budapest, 2008
 Életrajzi Index Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés: 2015. július 1.)

Kapcsolódó szócikkek 
Néprajzi irodalom Erdélyben

További információk 
 Magyar múzeumi arcképcsarnok. Főszerk. Bodó Sándor, Viga Gyula. Bp., Pulszky Társaság-Tarsoly Kiadó, 2002.
 
 Lábadi Károly: Drávaszög ábécé. Néprajzi és folklór tájlexikon. Eszék-Bp., HunCro Sajtó- és Nyomdaipari Kft.-Drávaszög Alapítvány, 1996.
 Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László (1-5. k.), Berényi Gábor (6. k.), Bárány Lászlóné (8-). Bp., Akadémiai Kiadó, 1993-.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

Magyar néprajzkutatók
1886-ban született személyek
1963-ban elhunyt személyek
Kolozsváriak
Családi nevüket magyarosított személyek
Gönyei Sándor , olykor Gönyey ( Kolozsvár , április – Budapest , március ) magyar néprajzkutató , a magyar néprajzi filmezés egyik fontos alakja . Nevét azas évek második felében Ébnerről magyarosította . Élete és munkássága Kolozsváron biológiai doktorátust szerzett , majd Csíksomlyón tanított . Az első világháború után Györffy István biztatására néprajzzal foglalkozott , éstólig , nyugdíjazásáig a Néprajzi Múzeum munkatársa volt . Azas évek második felében Rákosszentmihályra , majdben Pestszentlőrincre költözött . Kiváló fotográfus volt . Ő jött rá legelőször , milyen nagy szükség van a mozgóképre , ugyanis fényképen – statikussága folytán – nem lehet olyan érzékletesen rögzíteni a táncokat , munkafolyamatokat , mint a filmen . Saját pénzén vásárolt kisfilmes Pathée géppel kezdte el a néprajzi filmezést . Ezzel készítette az első néprajzi kisfilmeket , főként táncokról . Ehhez nagyon értett , mivel Lajtha Lászlóval együtt ők írták a Magyarság néprajzában a magyar néptáncról szóló fejezetet . Ezen kívül halászatról , pásztoréletről is vettek fel rövidfilmeket . Mindezt azzal a tudatos szándékkal , hogy kiépüljön egy nagy filmadatbázis , amelyekből azután később felépíthetőek a különböző néprajzi , szakmai oktatófilmek , amelyek akár a társadalom nevelésétől az iskolai nevelésig minden célra használhatók . A Néprajzi Múzeum szuterénjében rendezett be Gönyei sötétkamrát . Ott saját maga hívta elő mind a fényképeket , mind pedig a rövidfilmeket , amelyeket ő és Keszi Kovács készítettek . Lumier eljárással még színesképeket is csinált . Itt , Gönyeinél tanulta meg Keszi Kovács László a fényképrögzítés , filmezés minden " csínját-bínját” . A Gyöngyösbokréta mozgalmat is nagyrészt ketten fotózták , filmezték.ésközött Gönczi Ferenc felkérésére Somogy vármegyét járva is jelentős számú fényképfelvételt készített a népi élet mindennapjairól, ben a márcadói kanásztáncot is megörökítette . Számos tanulmánya jelent meg , főként a Néprajzi Értesítőben és az Ethnographia lapjain . Főbb művei Bodrogközi szőttesek . Budapest , Drávaszögi hímzések . Budapest , Magyar népi táncok . ( Lugossy Emmával ) , Budapest , népi táncdal . ( Rajeczky Benjaminnal ) , Budapest , Jegyzetek Források K. Kovács Péter : Gönyey Sándor . A Néprajzi Múzeum Adattárának Értesítője,63 Magyar Néprajzi Lexikon Keszi Kovács mozgóképek . Digitális mozgóképtár Keszi Kovács Lászlótól / ról születésnapjára. a Magyar Néprajzi Társaság DVD-ROM kiadványa . Budapest , Életrajzi Index Petőfi Irodalmi Múzeum ( Hozzáférés : július ) Kapcsolódó szócikkek Néprajzi irodalom Erdélyben További információk Magyar múzeumi arcképcsarnok . Főszerk . Bodó Sándor , Viga Gyula . Bp. , Pulszky Társaság-Tarsoly Kiadó , Lábadi Károly : Drávaszög ábécé . Néprajzi és folklór tájlexikon . Eszék-Bp. , HunCro Sajtó- és Nyomdaipari Kft.-Drávaszög Alapítvány , Magyar Nagylexikon . Főszerk . Élesztős László k. ) , Berényi Gábor k. ) , Bárány Lászlóné) . Bp. , Akadémiai Kiadó , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub Magyar néprajzkutatók 1886-ban született személyek 1963-ban elhunyt személyek Kolozsváriak Családi nevüket magyarosított személyek