Vancouver-sziget
A Vancouver-sziget (angolul Vancouver Island) Kanada Brit Columbia tartományához tartozó sziget, amely a csendes-óceáni partvonal mentén fekszik. Itt található a tartomány adminisztratív központja, Victoria. Területe 31 285 km², ezzel Észak- és Dél-Amerika nyugati partvidékének legnagyobb és a világ 43. legnagyobb szigete. Nevét George Vancouver angol felfedezőről kapta. Vancouver városa nem a szigeten, hanem a Georgia-szoros túloldalán, a kontinensen fekszik.

Története

A sziget sok ezer év óta lakott. Az őslakos indiánok nyelvük alapján három csoportba oszthatók: északon és északnyugaton a kvakiutl, a nyugati partvidéken a nutka, délkeleten pedig a szalis törzsek élnek. Vancouveren és a kontinensen ma 17 törzsben mintegy 5500 kvakiutl (vagy ahogyan magukat nevezik, kwakwaka'wakw) él, de nyelvüket már csak 5%-uk, kevesebb mint 250 fő beszéli. A nutkák csak Vancouver nyugati partjain élnek, ma 14 törzsüket ismerik el, 8100 fővel. Létszámuk a történelmi időkben jóval magasabb volt, de az európaiak által behurcolt betegségek - főleg a fekete himlő - és az asszimiláció miatt, a többi indián néphez hasonlóan, erősen lecsökkent. A három közül a legnépesebb a szalis törzsszövetség, amely a sziget déli, délkeleti (a Georgia-szoros északi határáig) és belső területein telepedett le.

Az európaiak 1774-ben kezdték felderíteni a szigetet, amikor a spanyolok hírét vették, hogy az orosz prémvadászok egyre délebbre merészkednek Alaszkából. Az első expedíciót Juan José Pérez Hernández vezette Santiago nevű hajóján. A következő évben a perui Juan Francisco de la Bodega y Quadra derítette fel a partokat. 1778-ban James Cook a harmadik útján egy hónapot Vancouveren, a Nootka-öbölben töltött és a területet az angol korona birtokának nyilvánította. 1789-ben Esteban José Martínez az öböl bejáratánál erődöt emelt (az egyetlen spanyol települést a mai Kanada területén) és mivel mind Spanyolország, mind Nagy-Britannia bejelentette igényét a területre, kitört a háborúval fenyegető Nootka-válság. A válságot 1790-ben diplomáciai úton rendezték, és London George Vancouver kapitányt küldte, hogy ellenőrizze a spanyolok által lefoglalt prémkereskedő állomás és a briteknek ítélt területek átadását. A tárgyalásokat spanyol részről Juan Francisco de la Bodega y Quadra vezette, aki nem tudott semmilyen épületről és csak apró öbölnyi területet akart átadni. Quadra és Vancouver a tárgyalások megfeneklése ellenére összebarátkozott és elhatározták, hogy a szigetet (amelyről Vancouver térképező expedíciója bizonyította be, hogy különáll a szárazföldtől) Quadra és Vancouver-szigetnek nevezik el. Később a spanyol befolyás teljesen visszaszorult és a sziget neve is Vancouverre rövidült; 1824-ben a Hudson-öböl Társaság térképén már így szerepelt.

A szigetet először a spanyol Dionisio Alcalá Galiano hajózta teljesen körbe 1792-ben.

1846-ban az oregoni szerződésben a 49° szélességi foknál húzták meg az Egyesült Államok és az észak-amerikai brit gyarmatok közötti határt. A Vancouver-sziget teljes egészében Nagy-Britanniához került, bár egy része túlnyúlik a meghatározott határvonalon. 1849-ben hivatalosan is megalapították a Vancouver-szigeti gyarmatot. Az első brit település a Hudson-öböl Társaság 1843-ban alapított prémkereskedő állomása, Fort Camosack volt, amelyet később Fort Victoriára neveztek át. Fort Victoria fontos ellátó bázis volt az 1858-as Fraser-kanyoni aranyláz idején és 1862-re Victoria néven már virágzó városkává vált. Itt volt a Vancouver-szigeti gyarmat adminisztratív központja és ezt a funkcióját azután is megtartotta, miután azt 1866-ban Brit Columbia néven összevonták a partvidéki brit territóriumokkal.

Földrajza
A Vancouver-sziget Kanada csendes-óceáni partjánál fekszik, Brit Columbia tartomány délnyugati sarkában. A kontinens Kanadához tartozó részétől északon és északkeleten a Johnstone-szoros és a Queen Charlotte-szoros, délkeleten a Georgia-szoros, délen pedig (már az Egyesült Államoktól) a Juan de Fuca-szoros választja el. A sziget nyugati oldalán a Csendes-óceán, az északin a Queen Charlotte-öböl található. A Vancouver-sziget 460 km hosszú, 80 km széles, területe 32,134 km². Ez Kanada 11. legnagyobb és (a Montreal-sziget után) a második legnépesebb szigete.

Hosszának jelentős részén végighúzódik a Vancouver-szigeti hegység (Vancouver Island Ranges), melynek egy erősen tagolt, nedves éghajlatú nyugati és egy szárazabb, síkabb keleti félre osztja a szigetet. A hegység legmagasabb pontja a 2195 méteres Golden Hinde. A csúcs a 2500 km²-es Strathcona Tartományi Park (Strathcona Provincial Park) területén fekszik, itt találhatóak a sziget gleccserei is. Vancouveren számos tó (legnagyobb a Kennedy-tó) és folyó (leghosszabb a 118 km-es Nimpkish-folyó) is megtalálható.

A Vancouver-sziget többnyire olyan vulkanikus és üledékes kőzetekből épül fel, amelyek a mára már eltűnt Kula óceáni lemez peremén keletkeztek. Mintegy 55 millió éve a Kula-lemez egy része szubdukcióval az észak-amerikai lemez alá nyomult és egy vulkáni ív jött létre, melynek kőzetei aztán a tektonikus nyomás miatt nagy mértékben vetődve alkották a mai Vancouver-szigeti hegységet és a Queen Charlotte-hegységet. A Kula-lemez maradványai még mindig a sziget alatt találhatók, ami miatt Vancouver a csendes-óceáni Tűzgyűrű része és Kanada szeizmikusan egyik legaktívabb térsége. 1700-ban egy itteni kb. 9,0-es magnitúdójú földrengés pusztító szökőárat okozott Japánban. 1946-ban a szigeten észlelték Kanada történetének legerősebb, 7,3-as földrengését, 1946-ban.

Éghajlat
Egész Kanadában Vancouveren a legenyhébb a klíma, januárban is többnyire 0 °C fölött marad a hőmérséklet és a nyár legmelegebb napjain gyakran eléri a 28-33 °C-ot. A hegyek árnyékoló hatása miatt jelentős különbségek vannak a csapadék mennyiségében: az óceán felőli nyugati oldalon az éves csapadék elérheti akár a 6650 mm-t, míg Victoria környékén az évi minimum alig 640 mm. A csapadék többsége ősszel és télen hullik; az alacsonyabban fekvő területeken még télen is inkább eső formájában, míg a hegyvidéken inkább a hó jellemző.

Élővilág

A szigetre a mérsékelt övi esőerdő jellemző. A szárazabb déli és keleti oldal erdeiben amerikai duglászfenyő, óriás tuja, oregoni tölgy (Quercus garryi), mahónia nő. Innen írta le először Archibald Menzies a duglászfenyőt, amelyek itt nőnek a legmagasabbra. Az északi, nyugati és középső régiókban magasra növő tűlevelű fák — hemlokfenyő, óriás tuja, szitka-jegenyefenyő, nyugati tuja, óriás jegenyefenyő (Abies grandis), szitka luc, nyugati selyemfenyő (Pinus monticola) - találhatóak.

Az állatvilág hasonló a kontinens partvidékén találhatóhoz, de van néhány jellegzetes különbség is. Vancouverről hiányoznak a grizzlyk, havasi kecskék, jávorszarvasok, szkunkok, prérifarkasok és több kisemlős. A nagyragadozók közül előfordul viszont a puma és a feketemedve. Vancouveren található Kanada egyik legnagyobb Roosevelt-vapiti populációja és két endemikus faj, a vancouveri mormota és a vancouver-szigeti farkas is él itt. A folyók, patakok és tavak gazdagok pisztrángban és lazacban.

A prémvadászok által majdnem kiirtott tengeri vidrákat 1911-ben védelem alá helyezték, ennek ellenére a vancouveri vidrapopuláció 1929-re kihalt. 1969-ben 89 vidrát telepítettek át Alaszkából és 2004-re létszámuk már meghaladta a háromezret.

Közigazgatás

A Vancouver-sziget egyetlen városi körzete (census metropolitan area, 100 ezer lakos fölött) a Capital Regional District, itt található a tartomány fővárosa, Victoria is. A sziget többi része hat agglomerációs körzetre (census agglomeration area, 50-100 ezer lakos között) oszlik:

Gazdaság
Victoriában összpontosul a sziget iparának csúcstechnológiai és IT-szektora. A mintegy 800 cég éves bevétele megközelíti a kétmilliárd USA-dollárt. A fővároson kívül az ipart főleg a fakitermelés jelenti. Régebben a fatörzsek nagy részét helyben dolgozták fel, ma a faanyag többségét exportálják. Jellemző a halászat és a lazactenyésztés. A kormányzat támogatja a turizmus fejlesztését; ide tartozik a sporthorgászat, túrázás, bálnafigyelés, búvárkodás, szörfözés és vízisízés.

A legjelentősebb repülőtér a Victoria International Airport (YYJ), ezenkívül a CFB Comox és Nanaimo Airport fogad nagyobb polgári repülőgépeket és néhány kisebb repülőtér magán-, illetve kis méretű kereskedelmi gépeket.

Jegyzetek

Fordítás

Források 
Sea Islands Tha Atlas of Canada
The Voyage of George Vancouver 1791-1795, Volume 1, ed: W. Kaye Lamb, Hakluyt Society, 1984
Tovell, Freeman M. (2008). At the Far Reaches of Empire: The Life of Juan Francisco De La Bodega Y Quadra. University of British Columbia Press. p. 249. .
Sea Otter Recovery on Vancouver Island's West Coast
Cheadle, Chris (2008). Portrait of Vancouver Island. Heritage House Pub. 
Victoria Hudson Bay Company
Vancouver Island/Coast Region Invest British Columbia

Kanada szigetei
Brit Columbia
A Csendes-óceán szigetei
A Vancouver-sziget ( angolul Vancouver Island ) Kanada Brit Columbia tartományához tartozó sziget , amely a csendes-óceáni partvonal mentén fekszik . Itt található a tartomány adminisztratív központja , Victoria . Területe285 km² , ezzel Észak- és Dél-Amerika nyugati partvidékének legnagyobb és a világ legnagyobb szigete . Nevét George Vancouver angol felfedezőről kapta . Vancouver városa nem a szigeten , hanem a Georgia-szoros túloldalán , a kontinensen fekszik . Története A sziget sok ezer év óta lakott . Az őslakos indiánok nyelvük alapján három csoportba oszthatók : északon és északnyugaton a kvakiutl , a nyugati partvidéken a nutka , délkeleten pedig a szalis törzsek élnek . Vancouveren és a kontinensen matörzsben mintegykvakiutl ( vagy ahogyan magukat nevezik , kwakwaka'wakw ) él , de nyelvüket már csak-uk , kevesebb mintfő beszéli . A nutkák csak Vancouver nyugati partjain élnek , matörzsüket ismerik el,fővel . Létszámuk a történelmi időkben jóval magasabb volt , de az európaiak által behurcolt betegségek - főleg a fekete himlő - és az asszimiláció miatt , a többi indián néphez hasonlóan , erősen lecsökkent . A három közül a legnépesebb a szalis törzsszövetség , amely a sziget déli , délkeleti ( a Georgia-szoros északi határáig ) és belső területein telepedett le . Az európaiakben kezdték felderíteni a szigetet , amikor a spanyolok hírét vették , hogy az orosz prémvadászok egyre délebbre merészkednek Alaszkából . Az első expedíciót Juan José Pérez Hernández vezette Santiago nevű hajóján . A következő évben a perui Juan Francisco de la Bodega y Quadra derítette fel a partokat.ban James Cook a harmadik útján egy hónapot Vancouveren , a Nootka-öbölben töltött és a területet az angol korona birtokának nyilvánította.ben Esteban José Martínez az öböl bejáratánál erődöt emelt ( az egyetlen spanyol települést a mai Kanada területén ) és mivel mind Spanyolország , mind Nagy-Britannia bejelentette igényét a területre , kitört a háborúval fenyegető Nootka-válság . A válságotben diplomáciai úton rendezték , és London George Vancouver kapitányt küldte , hogy ellenőrizze a spanyolok által lefoglalt prémkereskedő állomás és a briteknek ítélt területek átadását . A tárgyalásokat spanyol részről Juan Francisco de la Bodega y Quadra vezette , aki nem tudott semmilyen épületről és csak apró öbölnyi területet akart átadni. Quadra és Vancouver a tárgyalások megfeneklése ellenére összebarátkozott és elhatározták , hogy a szigetet ( amelyről Vancouver térképező expedíciója bizonyította be , hogy különáll a szárazföldtől ) Quadra és Vancouver-szigetnek nevezik el . Később a spanyol befolyás teljesen visszaszorult és a sziget neve is Vancouverre rövidült;ben a Hudson-öböl Társaság térképén már így szerepelt . A szigetet először a spanyol Dionisio Alcalá Galiano hajózta teljesen körbeben . 1846-ban az oregoni szerződésben a szélességi foknál húzták meg az Egyesült Államok és az észak-amerikai brit gyarmatok közötti határt . A Vancouver-sziget teljes egészében Nagy-Britanniához került , bár egy része túlnyúlik a meghatározott határvonalon.ben hivatalosan is megalapították a Vancouver-szigeti gyarmatot . Az első brit település a Hudson-öböl Társaságban alapított prémkereskedő állomása , Fort Camosack volt , amelyet később Fort Victoriára neveztek át . Fort Victoria fontos ellátó bázis volt azas Fraser-kanyoni aranyláz idején ésre Victoria néven már virágzó városkává vált . Itt volt a Vancouver-szigeti gyarmat adminisztratív központja és ezt a funkcióját azután is megtartotta , miután aztban Brit Columbia néven összevonták a partvidéki brit territóriumokkal . Földrajza A Vancouver-sziget Kanada csendes-óceáni partjánál fekszik, Brit Columbia tartomány délnyugati sarkában . A kontinens Kanadához tartozó részétől északon és északkeleten a Johnstone-szoros és a Queen Charlotte-szoros , délkeleten a Georgia-szoros , délen pedig ( már az Egyesült Államoktól ) a Juan de Fuca-szoros választja el . A sziget nyugati oldalán a Csendes-óceán , az északin a Queen Charlotte-öböl található . A Vancouver-szigetkm hosszú,km széles , területe134 km² . Ez Kanada legnagyobb és ( a Montreal-sziget után ) a második legnépesebb szigete . Hosszának jelentős részén végighúzódik a Vancouver-szigeti hegység ( Vancouver Island Ranges ) , melynek egy erősen tagolt , nedves éghajlatú nyugati és egy szárazabb , síkabb keleti félre osztja a szigetet . A hegység legmagasabb pontja améteres Golden Hinde . A csúcs akm²-es Strathcona Tartományi Park ( Strathcona Provincial Park ) területén fekszik , itt találhatóak a sziget gleccserei is . Vancouveren számos tó ( legnagyobb a Kennedy-tó ) és folyó ( leghosszabb akm-es Nimpkish-folyó ) is megtalálható . A Vancouver-sziget többnyire olyan vulkanikus és üledékes kőzetekből épül fel , amelyek a mára már eltűnt Kula óceáni lemez peremén keletkeztek . Mintegymillió éve a Kula-lemez egy része szubdukcióval az észak-amerikai lemez alá nyomult és egy vulkáni ív jött létre , melynek kőzetei aztán a tektonikus nyomás miatt nagy mértékben vetődve alkották a mai Vancouver-szigeti hegységet és a Queen Charlotte-hegységet . A Kula-lemez maradványai még mindig a sziget alatt találhatók , ami miatt Vancouver a csendes-óceáni Tűzgyűrű része és Kanada szeizmikusan egyik legaktívabb térsége. ban egy itteni kb.0-es magnitúdójú földrengés pusztító szökőárat okozott Japánban.ban a szigeten észlelték Kanada történetének legerősebb,3-as földrengését, ban . Éghajlat Egész Kanadában Vancouveren a legenyhébb a klíma , januárban is többnyire°C fölött marad a hőmérséklet és a nyár legmelegebb napjain gyakran eléri a°C-ot . A hegyek árnyékoló hatása miatt jelentős különbségek vannak a csapadék mennyiségében : az óceán felőli nyugati oldalon az éves csapadék elérheti akár amm-t , míg Victoria környékén az évi minimum aligmm . A csapadék többsége ősszel és télen hullik ; az alacsonyabban fekvő területeken még télen is inkább eső formájában , míg a hegyvidéken inkább a hó jellemző . Élővilág A szigetre a mérsékelt övi esőerdő jellemző . A szárazabb déli és keleti oldal erdeiben amerikai duglászfenyő , óriás tuja , oregoni tölgy ( Quercus garryi ) , mahónia nő . Innen írta le először Archibald Menzies a duglászfenyőt , amelyek itt nőnek a legmagasabbra . Az északi , nyugati és középső régiókban magasra növő tűlevelű fák — hemlokfenyő , óriás tuja , szitka-jegenyefenyő , nyugati tuja , óriás jegenyefenyő ( Abies grandis ) , szitka luc , nyugati selyemfenyő ( Pinus monticola ) - találhatóak . Az állatvilág hasonló a kontinens partvidékén találhatóhoz , de van néhány jellegzetes különbség is . Vancouverről hiányoznak a grizzlyk , havasi kecskék , jávorszarvasok , szkunkok , prérifarkasok és több kisemlős . A nagyragadozók közül előfordul viszont a puma és a feketemedve . Vancouveren található Kanada egyik legnagyobb Roosevelt-vapiti populációja és két endemikus faj , a vancouveri mormota és a vancouver-szigeti farkas is él itt . A folyók , patakok és tavak gazdagok pisztrángban és lazacban . A prémvadászok által majdnem kiirtott tengeri vidrákatben védelem alá helyezték , ennek ellenére a vancouveri vidrapopulációre kihalt.benvidr át telepítettek át Alaszkából ésre létszámuk már meghaladta a háromezret . Közigazgatás A Vancouver-sziget egyetlen városi körzete ( census metropolitan area, ezer lakos fölött ) a Capital Regional District , itt található a tartomány fővárosa , Victoria is . A sziget többi része hat agglomerációs körzetre ( census agglomeration area, ezer lakos között ) oszlik : Gazdaság Victoriában összpontosul a sziget iparának csúcstechnológiai és IT-szektora . A mintegycég éves bevétele megközelíti a kétmilliárd USA-dollárt . A fővároson kívül az ipart főleg a fakitermelés jelenti . Régebben a fatörzsek nagy részét helyben dolgozták fel , ma a faanyag többségét exportálják . Jellemző a halászat és a lazactenyésztés . A kormányzat támogatja a turizmus fejlesztését ; ide tartozik a sporthorgászat , túrázás , bálnafigyelés , búvárkodás , szörfözés és vízisízés . A legjelentősebb repülőtér a Victoria International Airport ( YYJ ) , ezenkívül a CFB Comox és Nanaimo Airport fogad nagyobb polgári repülőgépeket és néhány kisebb repülőtér magán- , illetve kis méretű kereskedelmi gépeket . Jegyzetek Fordítás Források Sea Islands Tha Atlas of Canada The Voyage of George Vancouver Volume ed : W. Kaye Lamb , Hakluyt Society , Tovell , Freeman M. At the Far Reaches of Empire : The Life of Juan Francisco De La Bodega Y Quadra . University of British Columbia Press . p. 249. \ . Sea Otter Recovery on Vancouver Island's West Coast Cheadle , Chris Portrait of Vancouver Island . Heritage House Pub . Victoria Hudson Bay Company Vancouver Island/Coast Region Invest British Columbia Kanada szigetei Brit Columbia A Csendes-óceán szigetei