Tömösi-szoros
A Tömösi-szoros (románul: Pasul Timiș vagy Pasul Predeal) a Brassótól délre fekvő, a Keleti-Kárpátokat a Déli-Kárpátoktól elválasztó hegyszoros Romániában. A térség történelme során a Tömösi-szoros fontos szerepet töltött be a helyi kereskedelemben, stratégiai fontosságú elhelyezkedése miatt pedig több ízben is vált heves harcok színterévé.

Földrajzi elhelyezkedése 
A Tömösi-szoros a Keleti-Kárpátok vonulatához tartozó Nagykőhavas és Keresztényhavas és a Déli-Kárpátokhoz tartozó Bucsecs-hegység között helyezkedik el, a Tömös-patak völgyében, mely Predeál térségében ered és mintegy 50 km-t megtéve Barcaszentpéter térségében ömlik az Olt folyóba. 

A szoros bejárata Felsőtömös közelében, a Száraz-Tömös torkolatánál nyílik dél felé, és Predeál után, a Valea Râșnoavei torkolatánál éri el a Prahova völgyét, egyben a Kanyar-Előkárpátokat. A szoros területén található a Brassó megyéhez tartozó Predeál városa.

Történelmi szerepe 
A szorost már a római térképeken is feltüntették Saltus Themis néven, és megemlítik Bethlen Gábor erdélyi fejedelem 1625-ben kiadott oklevelében, azonban egészen a 18. századig jórészt járatlan volt; a kereskedők és a hadseregek a könnyebben átszelhető Törcsvári-szorost (Culoarul Rucăr–Bran), Teleajen-völgyet, és Tatár-szorost (Pasul Tabla Buții) használták.

Stratégiai fekvése miatt időnként heves harcok színhelyévé is vált. 1599-ben II. Mihály havasalföldi fejedelem a szoroson át nyomult be Erdélybe. Később az 1848–49-es forradalom és szabadságharc idején, 1849. június 19-20. között heves csata zajlott le a szoros birtoklásáért a Kiss Sándor honvéd ezredes vezette magyar csapatok és a benyomuló orosz csapatok között. A csata heves küzdelem után az oroszok javára dőlt el, Kiss Sándor ezredes súlyos sebesülten fogságba esett, de rövidesen öngyilkosságot követett el. 

Az első világháború idején, 1916. augusztus 27-én a román hadsereg megtámadta az Osztrák-Magyar Monarchiát és benyomult a Keleti- és Déli-Kárpátok gyéren őrzött hágóin. A szorosban védekező 82. székely gyaloghadosztály heves harcok árán egy hétig feltartotta a románokat, de végül súlyos veszteségeket szenvedve kénytelen volt visszavonulni és Brassót is kiüríteni. Később, 1916 októberében a román csapatokat a szoroson át szorították ki utoljára Erdélyből. A második világháború idején, mikor 1944. augusztus 23-án Románia átállt a szövetségesek oldalára, egy kisebb német kontingens megpróbálta a szoros területét biztosítani a szovjet csapatok megérkezte előtt. A németeket azonban a román fél heves harcok árán visszaverte, a szoroson pedig augusztus 28-án átkeltek a szovjet csapatok, bejutva ezzel Dél-Erdély területére.

Források 
Orbán Balázs: A Székelyföld leírása I. (MEK.Oszk.hu)
Orbán Balázs: A Székelyföld leírása II. (MEK.Oszk.hu)

Jegyzetek 

Déli-Kárpátok
Keleti-Kárpátok
Brassó megye földrajza
Románia hágói
A Tömösi-szoros ( románul : Pasul Timiș vagy Pasul Predeal ) a Brassótól délre fekvő , a Keleti-Kárpátokat a Déli-Kárpátoktól elválasztó hegyszoros Romániában . A térség történelme során a Tömösi-szoros fontos szerepet töltött be a helyi kereskedelemben , stratégiai fontosságú elhelyezkedése miatt pedig több ízben is vált heves harcok színterévé . Földrajzi elhelyezkedése A Tömösi-szoros a Keleti-Kárpátok vonulatához tartozó Nagykőhavas és Keresztényhavas és a Déli-Kárpátokhoz tartozó Bucsecs-hegység között helyezkedik el , a Tömös-patak völgyében , mely Predeál térségében ered és mintegykm-t megtéve Barcaszentpéter térségében ömlik az Olt folyóba . A szoros bejárata Felsőtömös közelében , a Száraz-Tömös torkolatánál nyílik dél felé , és Predeál után , a Valea Râșnoavei torkolatánál éri el a Prahova völgyét , egyben a Kanyar-Előkárpátokat . A szoros területén található a Brassó megyéhez tartozó Predeál városa . Történelmi szerepe A szorost már a római térképeken is feltüntették Saltus Themis néven , és megemlítik Bethlen Gábor erdélyi fejedelemben kiadott oklevelében , azonban egészen a századig jórészt járatlan volt ; a kereskedők és a hadseregek a könnyebben átszelhető Törcsvári-szorost ( Culoarul Rucăr–Bran ) , Teleajen-völgyet , és Tatár-szorost ( Pasul Tabla Buții ) használták . Stratégiai fekvése miatt időnként heves harcok színhelyévé is vált.ben II. Mihály havasalföldi fejedelem a szoroson át nyomult be Erdélybe . Később az49-es forradalom és szabadságharc idején , június között heves csata zajlott le a szoros birtoklásáért a Kiss Sándor honvéd ezredes vezette magyar csapatok és a benyomuló orosz csapatok között . A csata heves küzdelem után az oroszok javára dőlt el , Kiss Sándor ezredes súlyos sebesülten fogságba esett , de rövidesen öngyilkosságot követett el . Az első világháború idején , augusztusén a román hadsereg megtámadta az Osztrák-Magyar Monarchiát és benyomult a Keleti- és Déli-Kárpátok gyéren őrzött hágóin . A szorosban védekező székely gyaloghadosztály heves harcok árán egy hétig feltartotta a románokat , de végül súlyos veszteségeket szenvedve kénytelen volt visszavonulni és Brassót is kiüríteni . Később,októberében a román csapatokat a szoroson át szorították ki utoljára Erdélyből . A második világháború idején , mikor augusztusán Románia átállt a szövetségesek oldalára , egy kisebb német kontingens megpróbálta a szoros területét biztosítani a szovjet csapatok megérkezte előtt . A németeket azonban a román fél heves harcok árán visszaverte , a szoroson pedig augusztusán átkeltek a szovjet csapatok , bejutva ezzel Dél-Erdély területére . Források Orbán Balázs : A Székelyföld leírása I. ( MEK.Oszk.hu ) Orbán Balázs : A Székelyföld leírása II. ( MEK.Oszk.hu ) Jegyzetek Déli-Kárpátok Keleti-Kárpátok Brassó megye földrajza Románia hágói