Baudhanáth
A Baudhanáth (dévanágari, nepáli: बौद्धनाथ) (vagy Boudha, Bouddhanath vagy Baudhanath vagy Khásza Csaitja) egy buddhista sztúpa Nepálban, a Katmandu-völgyben, amely UNESCO világörökségi helyszín. Az épület neve nepáli bhasa nyelven Khászti, nepáli nyelven Bauddha, illetve tibetiül Dzsarung Khasor (བྱ་རུང་ཁ་ཤོར།, wylie: bja rung kha sor). A sztúpa Katmandu központjától és északkeleti külvárosától 11 kilométerre található. A hatalmas mandalája miatt a világ egyik legnagyobb sztúpájának számít.

A Baudhanáth sztúpa uralja a teljes láthatárt. A Nepál fővárosába beáramló nagy számú tibeti menekültnek köszönhetően már több mint 50 tibeti gompa  (kolostor) épült a Baudhanáth körül. 1979-ben a Boudhanath felkerült az UNESCO világörökségi helyszínek listájára és a Szvajambhunáth (dévanágari: स्वयम्भूनाथ स्तुप) mellett Katmandu egyik legnépszerűbb turisztikai látványosságának számít.

A sztúpa a Tibetből érkező ősi kereskedelmi útvonalon fekszik, amely Szanku falunál érkezik be a Katmandu-völgy északkeleti csücskébe, elhalad a Baudhanáth mellett, innen tovább halad a kisebb méretű, ősi Csábahí sztúpa (gyakran hívják úgy is, hogy 'a kis Baudnáth') irányába, majd délnek fordul és a Bagmati-folyón keresztül ér Pátanba - tehát az út így halad át a fővároson, amelyet csak később alapítottak. Évszázadok óta éltek a sztúpa közelében tibeti kereskedők, azonban a tibeti menekültek megérkezésével nőtt meg igazán a tibetiek száma. A hagyományok szerint a sztúpa belsejében található Kasszapa Buddha sírja.

Története

A Gopálarádzsavamsávalí (Gopu) szerint a Baudhanáth sztúpát a nepáli liccsavi király Sivadeva (590 körül - 604) alapította. Más nepáli krónikák szerint azonban Mánadeva (464-505) király alapította. Egyes tibeti források szerint, a helyszínen a 15-16. században kiásott buckában Amsuvarmá (605-621) csontjaira bukkantak.

Szintén a Baudhanáth sztúpa megépítőjének tekintik a tibeti Triszong Decen (755 - 797) királyt.

2015. április 25-én egy 7,8-as erősségű földrengés hatalmas károkat okozott a sztúpában.

Leírása
A Baudhanáth sztúpa felülről egy óriási mandalára, a buddhista kozmológia keresztmetszetére emlékeztet. A tibeti mandalákhoz hasonlóan a fő pontokat a négy dhjáni buddha (bölcsességbuddha) jelöli, míg Vairócsana van a középpontban (a sztúpa fehér gömbrészében). Az öt bölcsességbuddha testesíti meg az öt elemet (föld, víz, tűz, levegő és éter), amelyek kifejezésre kerülnek a sztúpa építészetében. Más szimbolikus számokat is találni: a sztúpa kilenc szintje jelképezi a misztikus Meru-hegyet, a világegyetem középpontját, illetve az alaptól a csúcsig szaladó 13 gyűrű jelenti a megvilágosodáshoz, avagy a „bodhi”-hoz vezető ösvényt - innen a sztúpa neve is.

A sztúpa alapzatát körbeveszi egy 16 oldalú szabálytalan fal, amelyek fülkéin falfestmények szerepelnek. Az öt bölcsességbuddhán kívül a Baudhanáth sztúpa szorosan összekapcsolódik Avalókitésvara (Padmapani) bodhiszattva személyével, akinek 108 alakját szobrokon ábrázolták a talapzat mentén. A sztúpa körül az alapzaton körbefutó imakerekeken az Avalókitésvarát ábrázoló képeken kívül az Avalókitésvara mantra - om mani padme hum - szerepel. Az alapzat három hatalmas pódiumból áll, amelyek mérete egyre csökken. Ezek a pódiumok a Földet szimbolizálják. Innen jól rálátni a sztúpát körbejáró és kántáló buddhista szerzeteseket. Ezután következik két sor kör alakú lábazat, amely a sztúpa félgömb részét tartja. Ez a vizet szimbolizálja. A Szvajambunáth sztúpához hasonlóan, itt is négyszögletes torony került a félgömb tetejére, amelynek mind a négy oldalára felfestették Buddha mindenlátó szemeit. Az orr helyén egy kérdőjelszerű szimbólum található, amely valójában a nepáli 1-es jele. Ez a Buddha tanítása által elérhető megvilágosodás egyetlen útját jelenti. Efelett szerepel a harmadik szem, amely Buddha bölcsességét jelképezi.

A négyszögletes torony tetején van egy 13 lépcsős piramis, amely a megvilágosodáshoz való feljutás létráját jelképezi. A tűz elemet absztrakt módon jelöli egy háromszög. A torony tetején van egy aranyozott baldachin (a levegő szimbóluma) és egy arany spirál (az éter és Vairócsana szimbóluma). A sztúpához rögzített imazászlók az ég irányába szállítják az imákat és a mantrákat. A sztúpa legfőbb szintjéhez a főbejárat az északi oldalon helyezkedik el. Itt szerepel Amoghasziddhi (a jövőbeli buddhák őse) és Maitréja szobra. A sztúpa körül keskeny utcák és sikátorok tekergőznek, amelyek mentén színes házak, tibeti buddhista kolostorok és utcai árusok sorakoznak.

Mitológia

Padmaszambhava buddhizmus

A legenda szerint egy bizonyos Apszara, egy korábbi életében Dzsjadzsima (tibeti: བྱ་རྫི་མ།, wylie: bja rdzi ma) néven élt egy közönséges földi családban, miután a spirituális érdemei lecsökkentek a mennyországban. Négy férje volt, akik mindegyikétől egy-egy fia született: Tadzsibu (tibeti: རྟ་རྫིའི་བུ།, wylie: rta rdzi'i bu) egy lókereskedő fiaként, Phagdzsibu (tibeti: ཕག་རྫིའི་བུ།, wylie: phag rdzi'i bu) egy kondás fiaként, Khjidzsibu (tibeti: ཁྱི་རྫིའི་བུ།, wylie: khyi rdzi'i bu) egy kutyakereskedő fiaként és Dzsjadzsibu (tibeti: བྱ་རྫིའི་བུ།, wylie: bja rdzi'i bu) egy baromfi kereskedő fiaként. Mindnyájan nagyon vallásosak voltak, ezért elhatározták, hogy megépítik a leghatalmasabb cshörtent (sztúpa). A sztúpa megépítéséhez szükséges területet Madzsjadzsima (tibeti: མ་བྱ་རྫི་མ།, wylie: ma bja rdzi ma) bocsátotta a rendelkezésükre. Az építkezéshez szükséges anyagokat elefántokkal, lovakkal és szamarakkal hordták. Madzsjadzsima négy évvel később meghalt, amikor az épület első négy szintje állt még csupán. További három évvel később teljesen elkészült a sztúpa. Úgy tartják, hogy több ezer buddha és istenség született újra lámaként a sztúpában.

Miután a sztúpa elkészült Tadzsibu szorgalmasan imádkozott, hogy királlyá válhasson az északi területen és terjeszthesse a vallást. Így válhatott belőle a következő életében Triszong Decen, a tibetiek egyik dharma királya. Phagdzsibu tudós szeretett volna lenni, hogy úgy terjeszthesse a vallást, így következő életében Sántaraksita bodhiszattvaként született újra, megvilágosodott tibeti tanítóként. Khjidzsibu következő életében Padmaszambhavaként született újra Oddijána országban. Legyőzte a vallást terjesztését akadályozó démonokat és folyamatosan védte az azt követő támadásoktól. Dzsjadzsibuból lett később a tibeti Bhami Thri Zher (tibeti: སྦ་མི་ཁྲི་བཞེར།, wylie: sba mi khri bzher) miniszter.
 
A négy testvér csupán magukért imádkoztak és elfelejtettek imádkozni a cipekedést végző állatokért, akik emiatt mérgesek lettek. Az elefántból lett a tibeti Langdarma király, aki az ország területén buddhistaüldözést végzett. A szamárból lett Dudlon Mazhang Drompakje (tibeti: བདུད་བློན་མ་ཞང་གྲོམ་པ་སྐྱེས།, wylie: bdud blon ma zhang grom pa szkjesz) miniszter. Az állatok fogadalmát meghalló holló pedig azt fogadta meg, hogy védelmezni fogja a dharmát, ezért következő életében Lha Lung Pal Gyi Dordzse (tibeti: ལྷ་ལུང་དཔལ་གྱི་རྡོ་རྗེ།, wylie: lha lung dpal gyi rdo rdzse) formájában meggyilkolta Langdarma királyt.

Kapcsolódó szócikkek
Kora (zarándoklat)
Buddhizmus
Szvajambhunáth
Katmandu-völgy

Jegyzetek

Források
The Legend of the Great Stupa and The Life Story of the Lotus Born Guru. Keith Dowman. (1973). Tibetan Nyingma Meditation Center. Dharma Books. Berkeley, California.
Psycho-cosmic Symbolism of the Buddhist Stūpa. Lama Anagarika Govinda. (1976) Dharma Books. Berkeley, California. ;  (pbk).

Külső hivatkozások

 Boudhanath.com Boudhanath sztúpa, Katmandu, Nepál 
 útikalauz, Boudhanath sztúpa  
 Boudhanath sztúpa - videó 
 Boudhanath - Khandro.net, legendák és jóslatok  
 Bodhnath sztúpa: Boudhanath virtuális séta 
 Nepál világörökségi helyszínei  

Buddhista templomok Ázsiában
Buddhista zarándoklat
Nepál világörökségi helyszínei
Katmandu
Nepál építményei
A Baudhanáth ( dévanágari , nepáli : बौद्धनाथ ) ( vagy Boudha, Bouddhanath vagy Baudhanath vagy Khásza Csaitja ) egy buddhista sztúpa Nepálban , a Katmandu-völgyben , amely UNESCO világörökségi helyszín . Az épület neve nepáli bhasa nyelven Khászti , nepáli nyelven Bauddha , illetve tibetiül Dzsarung Khasor ( བྱ་ རུང་ཁ་ ཤོར ། , wylie : bja rung kha sor ) . A sztúpa Katmandu központjától és északkeleti külvárosátólkilométerre található . A hatalmas mandalája miatt a világ egyik legnagyobb sztúpájának számít . A Baudhanáth sztúpa uralja a teljes láthatárt . A Nepál fővárosába beáramló nagy számú tibeti menekültnek köszönhetően már több minttibeti gompa ( kolostor ) épült a Baudhanáth körül.ben a Boudhanath felkerült az UNESCO világörökségi helyszínek listájára és a Szvajambhunáth ( dévanágari : स्वयम्भूनाथ स्तुप ) mellett Katmandu egyik legnépszerűbb turisztikai látványosságának számít . A sztúpa a Tibetből érkező ősi kereskedelmi útvonalon fekszik , amely Szanku falunál érkezik be a Katmandu-völgy északkeleti csücskébe , elhalad a Baudhanáth mellett , innen tovább halad a kisebb méretű , ősi Csábahí sztúpa ( gyakran hívják úgy is , hogy 'a kis Baudnáth' ) irányába , majd délnek fordul és a Bagmati-folyón keresztül ér Pátanba - tehát az út így halad át a fővároson , amelyet csak később alapítottak . Évszázadok óta éltek a sztúpa közelében tibeti kereskedők , azonban a tibeti menekültek megérkezésével nőtt meg igazán a tibetiek száma . A hagyományok szerint a sztúpa belsejében található Kasszapa Buddha sírja . Története A Gopálarádzsavamsávalí ( Gopu ) szerint a Baudhanáth sztúpát a nepáli liccsavi király Sivadevakörül -alapította . Más nepáli krónikák szerint azonban Mánadevakirály alapította . Egyes tibeti források szerint , a helyszínen a században kiásott buckában Amsuvarmácsontjaira bukkantak . Szintén a Baudhanáth sztúpa megépítőjének tekintik a tibeti Triszong Decen-királyt . 2015. áprilisén egy8-as erősségű földrengés hatalmas károkat okozott a sztúpában . Leírása A Baudhanáth sztúpa felülről egy óriási mandalára , a buddhista kozmológia keresztmetszetére emlékeztet . A tibeti mandalákhoz hasonlóan a fő pontokat a négy dhjáni buddha ( bölcsességbuddha ) jelöli , míg Vairócsana van a középpontban ( a sztúpa fehér gömbrészében ) . Az öt bölcsességbuddha testesíti meg az öt elemet ( föld , víz , tűz , levegő és éter ) , amelyek kifejezésre kerülnek a sztúpa építészetében . Más szimbolikus számokat is találni : a sztúpa kilenc szintje jelképezi a misztikus Meru-hegyet , a világegyetem középpontját , illetve az alaptól a csúcsig szaladógyűrű jelenti a megvilágosodáshoz , avagy a „ bodhi”-hoz vezető ösvényt - innen a sztúpa neve is . A sztúpa alapzatát körbeveszi egyoldalú szabálytalan fal , amelyek fülkéin falfestmények szerepelnek . Az öt bölcsességbuddhán kívül a Baudhanáth sztúpa szorosan összekapcsolódik Avalókitésvara ( Padmapani ) bodhiszattva személyével , akinekalakját szobrokon ábrázolták a talapzat mentén . A sztúpa körül az alapzaton körbefutó imakerekeken az Avalókitésvarát ábrázoló képeken kívül az Avalókitésvara mantra - om mani padme hum - szerepel . Az alapzat három hatalmas pódiumból áll , amelyek mérete egyre csökken . Ezek a pódiumok a Földet szimbolizálják . Innen jól rálátni a sztúpát körbejáró és kántáló buddhista szerzeteseket . Ezután következik két sor kör alakú lábazat , amely a sztúpa félgömb részét tartja . Ez a vizet szimbolizálja . A Szvajambunáth sztúpához hasonlóan , itt is négyszögletes torony került a félgömb tetejére , amelynek mind a négy oldalára felfestették Buddha mindenlátó szemeit . Az orr helyén egy kérdőjelszerű szimbólum található , amely valójában a nepálies jele . Ez a Buddha tanítása által elérhető megvilágosodás egyetlen útját jelenti . Efelett szerepel a harmadik szem , amely Buddha bölcsességét jelképezi . A négyszögletes torony tetején van egylépcsős piramis , amely a megvilágosodáshoz való feljutás létráját jelképezi . A tűz elemet absztrakt módon jelöli egy háromszög . A torony tetején van egy aranyozott baldachin ( a levegő szimbóluma ) és egy arany spirál ( az éter és Vairócsana szimbóluma ) . A sztúpához rögzített imazászlók az ég irányába szállítják az imákat és a mantrákat . A sztúpa legfőbb szintjéhez a főbejárat az északi oldalon helyezkedik el . Itt szerepel Amoghasziddhi ( a jövőbeli buddhák őse ) és Maitréja szobra . A sztúpa körül keskeny utcák és sikátorok tekergőznek , amelyek mentén színes házak , tibeti buddhista kolostorok és utcai árusok sorakoznak . Mitológia Padmaszambhava buddhizmus A legenda szerint egy bizonyos Apszara , egy korábbi életében Dzsjadzsima ( tibeti : བྱ་ རྫི་མ ། , wylie : bja rdzi ma ) néven élt egy közönséges földi családban , miután a spirituális érdemei lecsökkentek a mennyországban . Négy férje volt , akik mindegyikétől egy-egy fia született : Tadzsibu ( tibeti : རྟ་ རྫིའི་ བུ ། , wylie : rta rdzi'i bu ) egy lókereskedő fiaként , Phagdzsibu ( tibeti : ཕག་ རྫིའི་ བུ ། , wylie : phag rdzi'i bu ) egy kondás fiaként , Khjidzsibu ( tibeti : ཁྱི ་ རྫིའི་ བུ ། , wylie : khyi rdzi'i bu ) egy kutyakereskedő fiaként és Dzsjadzsibu ( tibeti : བྱ་ རྫིའི་ བུ ། , wylie : bja rdzi'i bu ) egy baromfi kereskedő fiaként . Mindnyájan nagyon vallásosak voltak , ezért elhatározták , hogy megépítik a leghatalmasabb cshörtent ( sztúpa ) . A sztúpa megépítéséhez szükséges területet Madzsjadzsima ( tibeti : མ་བྱ་ རྫི་མ ། , wylie : ma bja rdzi ma ) bocsátotta a rendelkezésükre . Az építkezéshez szükséges anyagokat elefántokkal , lovakkal és szamarakkal hordták . Madzsjadzsima négy évvel később meghalt , amikor az épület első négy szintje állt még csupán . További három évvel később teljesen elkészült a sztúpa . Úgy tartják , hogy több ezer buddha és istenség született újra lámaként a sztúpában . Miután a sztúpa elkészült Tadzsibu szorgalmasan imádkozott , hogy királlyá válhasson az északi területen és terjeszthesse a vallást . Így válhatott belőle a következő életében Triszong Decen , a tibetiek egyik dharma királya . Phagdzsibu tudós szeretett volna lenni , hogy úgy terjeszthesse a vallást , így következő életében Sántaraksita bodhiszattvaként született újra , megvilágosodott tibeti tanítóként . Khjidzsibu következő életében Padmaszambhavaként született újra Oddijána országban . Legyőzte a vallást terjesztését akadályozó démonokat és folyamatosan védte az azt követő támadásoktól . Dzsjadzsibuból lett később a tibeti Bhami Thri Zher ( tibeti : སྦ་ མི་ ཁྲི་ བཞེར ། , wylie : sba mi khri bzher ) miniszter . A négy testvér csupán magukért imádkoztak és elfelejtettek imádkozni a cipekedést végző állatokért , akik emiatt mérgesek lettek . Az elefántból lett a tibeti Langdarma király , aki az ország területén buddhistaüldözést végzett . A szamárból lett Dudlon Mazhang Drompakje ( tibeti : བདུད་ བློན་མ་ ཞང ་ གྲོམ་པ་ སྐྱེས ། , wylie : bdud blon ma zhang grom pa szkjesz ) miniszter . Az állatok fogadalmát meghalló holló pedig azt fogadta meg , hogy védelmezni fogja a dharmát , ezért következő életében Lha Lung Pal Gyi Dordzse ( tibeti : ལྷ་ ལུང་ དཔལ་ གྱི་ རྡོ་ རྗེ ། , wylie : lha lung dpal gyi rdo rdzse ) formájában meggyilkolta Langdarma királyt . Kapcsolódó szócikkek Kora ( zarándoklat ) Buddhizmus Szvajambhunáth Katmandu-völgy Jegyzetek Források The Legend of the Great Stupa and The Life Story of the Lotus Born Guru . Keith Dowman . Tibetan Nyingma Meditation Center . Dharma Books . Berkeley , California . Psycho-cosmic Symbolism of the Buddhist Stūpa . Lama Anagarika Govinda.Dharma Books . Berkeley , California . ; ( pbk ) . Külső hivatkozások Boudhanath.com Boudhanath sztúpa , Katmandu , Nepál útikalauz , Boudhanath sztúpa Boudhanath sztúpa - videó Boudhanath - Khandro.net , legendák és jóslatok Bodhnath sztúpa: Boudhanath virtuális séta Nepál világörökségi helyszínei Buddhista templomok Ázsiában Buddhista zarándoklat Nepál világörökségi helyszínei Katmandu Nepál építményei