Labrador (félsziget)
Labrador félszigete Kanada keleti részén helyezkedik el. -es területével az ötödik legnagyobb félsziget a Földön.

Elnevezése
A félsziget João Fernandes Lavrador portugál felfedezőtől kapta a nevét. Lavrador I. Mánuel király utasítására derítette fel az Atlanti-óceán északnyugati részét, melyet a tordesillasi szerződés Portugáliának ítélt. A félszigetet 1498-ban pillantották meg. Lavrador Grönland délnyugati részét és a környező észak-amerikai partokat is feltérképezte. Valójában az elsőnek megpillantott Grönlandnak adta a Terra do Lavrador nevet, de ez az egész régión rajtamaradt és a később a félsziget kapta meg.

Elhelyezkedése és földrajza
Labradort három oldalról tenger veszi körül; nyugaton a Hudson-öböl, északon a Hudson-szoros, északkeleten a Labrador-tenger, délkeleten pedig a Szent Lőrinc-öböl. Labrador északnyugati részét az Ungava-félsziget alkotja, melyet Hudson-öböl, a Hudson-szoros és az Ungava-öböl vesz körbe. Itt található a félsziget legészakibb pontja, a Wolstenholme-fok is. 

Labrador geológiai szempontból a kanadai pajzshoz tartozik, jellemző kőzetei a prekambriumi eredetű gránit, gneisz és gabbró. A jókora területű félszigeten több hegység is húzódik. Északon fekszik a Torngat-hegység, itt található Labrador és Kelet-Kanada legmagasabb csúcsa, az 1652 m magas Mount Caubvick; valamint Labrador egyetlen nemzeti parkja, a Torngat Mountains Nemzeti Park. A félsziget középső részén 500-800 m magas tavakkal tarkított fennsík helyezkedik el. A folyók gyors sodrásúak, nem hajózhatóak. A leghosszabb folyó a 856 km-es Churchill-folyó . Egyéb jelentős vízfolyás még a Koksoak-, Arnaud-, La Grande-, Leaf-, George- és Great Whale-folyó. Labradoron található a világ egyik leggazdagabb vasérclelőhelye.

A növényzet Labrador északi részén erdős tundra, melyet ritkás fekete- és szürke luc, valamint balzsamfenyő alkot. A déli erdők tajga jellegűek, ahol a fenyők közé már lomblevelű fák is keverednek. 

Közigazgatásilag északkeleti része Új-Fundland és Labrador tartomány Labrador régiójához, többi területe pedig Québec tartomány Saguenay-Lac-Saint-Jean, Côte-Nord és Nord-du-Québec régióihoz tartozik. A félszigeten 2006-ban mintegy 150 ezren éltek, többnyire a partvidéken.

Éghajlata
Klímája délen mérsékelt, északon szubarktikus; erősen befolyásolja az Jeges-tenger és a hideg Labrador-áramlat. A januári középhőmérséklet északnyugaton -28 °C, délkeleten -12 °C. Júliusban északon átlagosan 7 °C-t, délen pedig 18 °C-t mutat a hőmérő. Az éves csapadék északon 250 mm, délen eléri az 1200 mm-t. Területének jelentős részén a talaj permafroszt állapotban van.

Források
The Portuguese Explorers Memorial University of Newfoundland
Лабрадор (полуостров) Большая советская энциклопедия
Лабрадор География

Fordítás

További információk 

Kanada félszigetei
Labrador félszigete Kanada keleti részén helyezkedik el . -es területével az ötödik legnagyobb félsziget a Földön . Elnevezése A félsziget João Fernandes Lavrador portugál felfedezőtől kapta a nevét . Lavrador I. Mánuel király utasítására derítette fel az Atlanti-óceán északnyugati részét , melyet a tordesillasi szerződés Portugáliának ítélt . A félszigetetban pillantották meg . Lavrador Grönland délnyugati részét és a környező észak-amerikai partokat is feltérképezte . Valójában az elsőnek megpillantott Grönlandnak adta a Terra do Lavrador nevet , de ez az egész régión rajtamaradt és a később a félsziget kapta meg . Elhelyezkedése és földrajza Labradort három oldalról tenger veszi körül ; nyugaton a Hudson-öböl , északon a Hudson-szoros , északkeleten a Labrador-tenger , délkeleten pedig a Szent Lőrinc-öböl . Labrador északnyugati részét az Ungava-félsziget alkotja , melyet Hudson-öböl , a Hudson-szoros és az Ungava-öböl vesz körbe . Itt található a félsziget legészakibb pontja , a Wolstenholme-fok is . Labrador geológiai szempontból a kanadai pajzshoz tartozik , jellemző kőzetei a prekambriumi eredetű gránit , gneisz és gabbró . A jókora területű félszigeten több hegység is húzódik . Északon fekszik a Torngat-hegység , itt található Labrador és Kelet-Kanada legmagasabb csúcsa , azm magas Mount Caubvick ; valamint Labrador egyetlen nemzeti parkja , a Torngat Mountains Nemzeti Park . A félsziget középső részénm magas tavakkal tarkított fennsík helyezkedik el . A folyók gyors sodrásúak , nem hajózhatóak . A leghosszabb folyó akm-es Churchill-folyó \ . Egyéb jelentős vízfolyás még a Koksoak- , Arnaud- , La Grande- , Leaf- , George- és Great Whale-folyó . Labradoron található a világ egyik leggazdagabb vasérclelőhelye . A növényzet Labrador északi részén erdős tundra , melyet ritkás fekete- és szürke luc , valamint balzsamfenyő alkot . A déli erdők tajga jellegűek , ahol a fenyők közé már lomblevelű fák is keverednek . Közigazgatásilag északkeleti része Új-Fundland és Labrador tartomány Labrador régiójához , többi területe pedig Québec tartomány Saguenay-Lac-Saint-Jean , Côte-Nord és Nord-du-Québec régióihoz tartozik . A félszigetenban mintegyezren éltek , többnyire a partvidéken . Éghajlata Klímája délen mérsékelt , északon szubarktikus ; erősen befolyásolja az Jeges-tenger és a hideg Labrador-áramlat . A januári középhőmérséklet északnyugaton°C , délkeleten°C . Júliusban északon átlagosan°C-t , délen pedig°C-t mutat a hőmérő . Az éves csapadék északonmm , délen eléri azmm-t . Területének jelentős részén a talaj permafroszt állapotban van . Források The Portuguese Explorers Memorial University of Newfoundland Лабрадор ( полуостров ) Большая советская энциклопедия Лабрадор География Fordítás További információk Kanada félszigetei