Havasalja
Havasalja (, magyar átírásban Tibava) falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Munkácsi járásban.

Fekvése
Szolyvától 11 km-re keletre, a Szvaljavka folyó mentén fekvő település.

Nevének eredete
Az elsődleges Tibafalva név a Tiba személy- [1204: Tyba(ÁrpSzt. 752)] vagy családnévnek [1327: petrus Tyba (ZichyOkm. 1: 296,
Kázmér 1993: 1064)] és a birtokos személyjeles falu főnévnek az összetételével keletkezett. Az újabb Tibavahelységnév ruszin eredetű, egyTibava vesь ’Tiba faluja’ szerkezetből önállósodott, és valószínűleg párhuzamos névadással jött létre. A ruszin név alakosság elszlávosodásával már a 17. században kiszorította a magyaralakot
. A 18. században két szomszédos település viselte a Tibava nevet, a megkülönböztető szerepű Nagy- előtag Kistibava nevének előtagjával állt korrelációban. Kistibava 1889-ben egyesült a szomszédos Kismartinkával(Mező 1999: 240). A magyar Havasalja
névváltozat 1903-ban jött létre, arra utalt, hogy a falu a havasok lábánál fekszik. A 17. század első
feléből adatolt Busnica név azzal magyarázható, hogy Rákóczi Zsigmond 1592-ben adott kenézséget Czibar Mihálynak és Bobaly Jánosnak, hogy a falut, melynek neve Vusnica legyen, külső jobbágyokkal vagy lengyelországi jövevényekkel megnépesítsék . Ez azt bizonyítja, hogy a helység a 16. század végén elpusztulhatott, 1649-ben azonban már újra népestelepülés. Új lakói a történelmi nevet vitték tovább, s a Vusnica~Busnica név eltűnt a használatból. A hivatalos ukrán
Тибава a történelmi ruszin név átvétele.

Története
Nevét 1468-ban Thybafalwa néven említették először (ComBer. 154).

Későbbi névváltozatai: 1610-ben Buznicza, 1630-ban Tiboua (Conscr. Port.), 1645-ben Busnicza al. Tibova, 1773-ban Nagy Tibava, Welika Tibawa (LexLoc. 54), 1808-ban Tibava (Nagy-), Tybawa (Welká-), 1851-ben Tibava (Kis és Nagy), 1877-ben Tibava (Nagy-), Velika-Tibava (Hnt.), 1913-ban Havasalja (Hnt.), 1925-ben Tibava, 1930-ban Tybava (ComBer. 154), 1944-ben Nagytibava, Велика Тибава (Hnt.), 1983-ban Тибава (ZO).

1592-ben Rákóczi Zsigmond kenézséget adott Czibar Mihálynak és Bobaly Jánosnak, azzal a kikötéssel, hogy az itt alapított falu neve Vusnica legyen, és azt "külső jobbágyokkal vagy lengyelországi jövevényekkel megnépesítsék be" (Lehoczky 3: 262-3).

A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Szolyvai járásához tartozott.

1910-ben 586 lakosából 6 magyar, 20 német, 560 ruszin volt. Ebből 568 görögkatolikus, 18 izraelita volt.

Népesség 
Lakossága a 2001-es népszámlálás idején 923 fő volt.

Ismert személyek 
Ott született:
 Jurij Ivanovics Venyelin (1802−1839) történész és etnográfus
 Andrej Vasziljevics Karabeles költő és pedagógus

Források
 Sebestyén Zsolt: Bereg megye helységneveinek etimológiai szótára 105. old.
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 Havasalja az Ukrán Legfelsőbb Tanács adatbázisában (ukránul)

A Munkácsi járás települései
Bereg vármegye települései
Havasalja ( , magyar átírásban Tibava ) falu Ukrajnában , Kárpátalján , a Munkácsi járásban . Fekvése Szolyvátólkm-re keletre , a Szvaljavka folyó mentén fekvő település . Nevének eredete Az elsődleges Tibafalva név a Tiba személy- [ 1204 : Tyba( ÁrpSzt. vagy családnévnek [ 1327 : petrus Tyba ( ZichyOkm . Kázmér és a birtokos személyjeles falu főnévnek az összetételével keletkezett . Az újabb Tibavahelységnév ruszin eredetű , egyTibava vesь ’Tiba faluja’ szerkezetből önállósodott , és valószínűleg párhuzamos névadással jött létre . A ruszin név alakosság elszlávosodásával már a században kiszorította a magyaralakot . A században két szomszédos település viselte a Tibava nevet , a megkülönböztető szerepű Nagy- előtag Kistibava nevének előtagjával állt korrelációban . Kistibavaben egyesült a szomszédos Kismartinkával ( Mező A magyar Havasalja névváltozatban jött létre , arra utalt , hogy a falu a havasok lábánál fekszik . A század első feléből adatolt Busnica név azzal magyarázható , hogy Rákóczi Zsigmondben adott kenézséget Czibar Mihálynak és Bobaly Jánosnak , hogy a falut , melynek neve Vusnica legyen , külső jobbágyokkal vagy lengyelországi jövevényekkel megnépesítsék \ . Ez azt bizonyítja , hogy a helység a század végén elpusztulhatott, ben azonban már újra népestelepülés . Új lakói a történelmi nevet vitték tovább , s a Vusnica~Busnica név eltűnt a használatból . A hivatalos ukrán Тибава a történelmi ruszin név átvétele . Története Nevétban Thybafalwa néven említették először ( ComBer . Későbbi névváltozatai : ben Buznicza, ban Tiboua ( Conscr . Port. ) ,ben Busnicza al . Tibova, ban Nagy Tibava , Welika Tibawa ( LexLoc.ban Tibava ( Nagy- ) , Tybawa ( Welká-) , ben Tibava ( Kis és Nagy) ,ben Tibava ( Nagy- ) , Velika-Tibava ( Hnt. ) ,ban Havasalja ( Hnt. ) ,ben Tibava, ban Tybava ( ComBer.ben Nagytibava , Велика Тибава ( Hnt. ) ,ban Тибава ( ZO ) . 1592-ben Rákóczi Zsigmond kenézséget adott Czibar Mihálynak és Bobaly Jánosnak , azzal a kikötéssel , hogy az itt alapított falu neve Vusnica legyen , és azt " külső jobbágyokkal vagy lengyelországi jövevényekkel megnépesítsék be " ( Lehoczky A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Szolyvai járásához tartozott . 1910-benlakosábólmagyar, német , ruszin volt . Ebbőlgörögkatolikus,izraelita volt . Népesség Lakossága aes népszámlálás idejénfő volt . Ismert személyek Ott született : Jurij Ivanovics Venyelin1839 ) történész és etnográfus Andrej Vasziljevics Karabeles költő és pedagógus Források Sebestyén Zsolt : Bereg megye helységneveinek etimológiai szótára old . A történelmi Magyarország atlasza és adattára Havasalja az Ukrán Legfelsőbb Tanács adatbázisában ( ukránul ) A Munkácsi járás települései Bereg vármegye települései