Szászóka
Szászóka, ukrán nyelven Сасівка, település Ukrajnában, a Kárpátalján, a Munkácsi járásban.

Fekvése
Szolyvától keletre fekvő település.

Nevének eredete
A Szászóka helységnév ruszin eredetű. A helységnév minden bizonnyal dűlőnévi eredetű, talán a Szász személynévből: ruszin Сас családnév (ЧУЧКА503), vagy a ruszin сас ’szász’ (HRINČENKO 4: 103) népnévből származhat, amihez a -ka helynév képző kapcsolódik. A hivatalos ukrán Сасівка a történelmi név ukránosított változata.

Története
Nevét 1611-ben Szaszuka néven említették először (Dezső269).

Későbbi névváltozatai: 1645-ben Zsaszuka, 1773-ban Szaszoka, Sasnoha (LexLoc. 53), 1808-ban Szászoka, Sásowka, Szaszüka
(Lipszky: Rep. 324), 1851-ben Szászoka, 1873-ban és 1913-ban Szászóka (hnt.), 1925-ben Sasovka, 1944-ben Szászóka, Сасoвка
(Hnt.), 1983-ban Сасівка, Сасoвка (ZO).

1611. július 8-án Mágócsi Ferenc Suponyai Péternek kenézséget adott, abból a célból, hogy a Kalina nevű víz közt Száz nevű falut építsen”

A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye szolyvai járásához tartozott.

1910-ben 585 lakosából 23 magyar, 87 német, 467 ruszin volt. Ebből 17 római katolikus, 479 görögkatolikus, 87 izraelita volt.

Az 1916-os vasúti baleset 
1916. november 30-án este 6 órakor történt Szászóka és Volóc között. A korabeli tudósítások szerint a balesetnek 13 halottja és 40 sérültje volt, így a halálos áldozatok számát tekintve az ország tíz legsúlyosabb vasúti baleseteinek egyike.

A baleset a Szászóka állomás után következő első őrháznál következett be. A Szászóka mellett levő hadikitérőből induló, két mozdonyból álló 462. számú gépvonat a Volóc felől érkező 407. számú személyvonattal ütközött össze. A 407-es személyvonat az állomáson már túlfutott, amikor egy mozdony a pályaudvar mellett levő hadikitérőből kiindult és ráfutott arra a vágányra, amelyen a 407-es személyvonat haladt. A forgalmi tiszt látta a fenyegető veszélyt, azonnal megelőző intézkedéseket akart tenni, de a két mozdony már oly közel volt egymáshoz, hogy az összeütközést megakadályozni nem lehetett és a 407. számú mozdony nagy erővel nekiment a 462. számú mozdonynak.

A baleset következtében négy személykocsi széttört. A szűk völgyben a járművek összetorlódtak, ami nagymértékben megnehezítette a mentési munkákat. A széttört kocsik deszkáiból tüzet raktak, a mentés ezek fényénél zajlott le. A sebesülteket Munkácsra szállították. A pályán egy darabig csak átszállással lehetett közlekedni.

Az okozott kárt százezer koronára becsülték.

A vizsgálat adatai szerint a felelősség a bekövetkezett katasztrófáért a hadikitérőből kifutott mozdony vezetőjét terheli, aki engedély nélkül vezette ki a mozdonyt a kitérőből a nyílt pályára, holott annál „jobban kellett volna vigyáznia, mert a lavocnei vonal hegyes-völgyes, kanyargós pályáján a kilátás igen rossz s igy fokozott elővigyázatra van szükség”.

Jegyzetek

Források
 Sebestyén Zsolt: Bereg megye helységneveinek etimológiai szótára 
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
 
 
 
 

Bereg vármegye települései
A Munkácsi járás települései
Szászóka , ukrán nyelven Сасівка , település Ukrajnában , a Kárpátalján , a Munkácsi járásban . Fekvése Szolyvától keletre fekvő település . Nevének eredete A Szászóka helységnév ruszin eredetű . A helységnév minden bizonnyal dűlőnévi eredetű , talán a Szász személynévből : ruszin Сас családnév ( ЧУЧКА503 ) , vagy a ruszin сас ’szász’ ( HRINČENKOnépnévből származhat , amihez a -ka helynév képző kapcsolódik . A hivatalos ukrán Сасівка a történelmi név ukránosított változata . Története Nevétben Szaszuka néven említették először ( Dezső269 ) . Későbbi névváltozatai : ben Zsaszuka, ban Szaszoka , Sasnoha ( LexLoc.ban Szászoka , Sásowka , Szaszüka ( Lipszky : Rep.ben Szászoka, ban ésban Szászóka ( hnt. ) ,ben Sasovka, ben Szászóka , Сасoвка ( Hnt. ) ,ban Сасівка , Сасoвка ( ZO ) . 1611. júliusán Mágócsi Ferenc Suponyai Péternek kenézséget adott , abból a célból , hogy a Kalina nevű víz közt Száz nevű falut építsen” A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye szolyvai járásához tartozott . 1910-benlakosábólmagyar, német , ruszin volt . Ebbőlrómai katolikus,görögkatolikus,izraelita volt . Azos vasúti baleset 1916. novemberán esteórakor történt Szászóka és Volóc között . A korabeli tudósítások szerint a balesetnekhalottja éssérültje volt , így a halálos áldozatok számát tekintve az ország tíz legsúlyosabb vasúti baleseteinek egyike . A baleset a Szászóka állomás után következő első őrháznál következett be . A Szászóka mellett levő hadikitérőből induló , két mozdonyból álló számú gépvonat a Volóc felől érkező számú személyvonattal ütközött össze . Aes személyvonat az állomáson már túlfutott , amikor egy mozdony a pályaudvar mellett levő hadikitérőből kiindult és ráfutott arra a vágányra , amelyen aes személyvonat haladt . A forgalmi tiszt látta a fenyegető veszélyt , azonnal megelőző intézkedéseket akart tenni , de a két mozdony már oly közel volt egymáshoz , hogy az összeütközést megakadályozni nem lehetett és a számú mozdony nagy erővel nekiment a számú mozdonynak . A baleset következtében négy személykocsi széttört . A szűk völgyben a járművek összetorlódtak , ami nagymértékben megnehezítette a mentési munkákat . A széttört kocsik deszkáiból tüzet raktak , a mentés ezek fényénél zajlott le . A sebesülteket Munkácsra szállították . A pályán egy darabig csak átszállással lehetett közlekedni . Az okozott kárt százezer koronára becsülték . A vizsgálat adatai szerint a felelősség a bekövetkezett katasztrófáért a hadikitérőből kifutott mozdony vezetőjét terheli , aki engedély nélkül vezette ki a mozdonyt a kitérőből a nyílt pályára , holott annál „ jobban kellett volna vigyáznia , mert a lavocnei vonal hegyes-völgyes , kanyargós pályáján a kilátás igen rossz s igy fokozott elővigyázatra van szükség” . Jegyzetek Források Sebestyén Zsolt : Bereg megye helységneveinek etimológiai szótára A történelmi Magyarország atlasza és adattára Bereg vármegye települései A Munkácsi járás települései