Venustiano Carranza (kerület)
Venustiano Carranza Mexikóváros egyik kerülete a város északkeleti részén, lakossága 2010-ben meghaladta a 430 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A Szövetségi Körzet északkeleti részén fekvő, teljesen beépített kerület szinte teljesen sík, a tenger szinte felett 2230–2240 méterrel terül el, csak közepén található egy ennél néhány tíz méterrel magasabb „hegy”, a Cerro Peñón de los Baños. A terület nyugati részén húzódik a Gran Canal de Desagüe nevű csatorna és a csőben vezetett Río Churubusco vízfolyás.

Éghajlat
A kerület éghajlata meleg, de nem forró, és nyáron–ősz elején csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 29 °C-os hőséget, de a rekord nem érte el a 38 °C-ot. Az átlagos hőmérsékletek a januári 14,9 és a májusi 21,1 fok között váltakoznak, fagy főként a téli hónapokban fordul elő. Az évi átlagosan 675 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel 75%-a.

Népesség
A kerület népessége a közelmúltban folyamatosan csökkent:

Története
A kerület nevét Venustiano Carranzáról, a mexikói forradalom résztvevőjéről, Mexikó elnökéről kapta.

A mai kerület helyét a spanyolok megérkezése előtt szinte teljes egészében a Texcoco-tó vize borította, de így is nagy jelentőséggel bírt a kereskedelem terén, ugyanis a Tenochtitlannal való kapcsolatteremtés során itt haladtak keresztül a tórendszer csinampáin és környékén termelt zöldségek és gyümölcsök. A hajósok egyik fő tájékozódási pontjául szolgált a mai kerületben található Tepetzingo nevű kis csúcs, aminek mai neve Cerro Peñón de los Baños. Az azték uralkodók is jártak ide pihenni és gyógyulni, ugyanis az akár 45 °C-os hőmérsékletet elérő és magas ásványianyag-tartalmú víz jó hatással volt az egészségre.

A spanyolok megérkezése után, a 16. század második felétől kezdve számos építkezés kezdődött a területen. Felépült egy kórház a leprások számára, valamint több templom és kolostor. A 17. században az addigi tavak egy része már kezdett kiszáradni, ám ez gyakran kellemetlen szagú, szemetet és szennyvizet nagy mennyiségben tartalmazó mocsarak keletkezésével járt. A 18. században a szárazzá vált földek közötti csatornák voltak a legkedveltebb közlekedési útvonalak. A következő időkben is újabb, utakként is szolgáló gátak épületek fel, a település pedig terjeszkedett. A 19. század végén jelentős vasútépítkezések indultak, valamint 1885 és 1900 között felépült a híres börtön, a Palacio Lecumberri. A mexikói forradalom során, az 1913-as tragikus tíz nap után a börtönpalota előtt lőtték agyon a megbuktatott Francisco Ignacio Madero elnököt és alelnökét, José María Pino Suárezt.

A 20. században itt kezdték el felépíteni a város legrégebbi sportkomplexumát és a Benito Juárez repülőteret. 1970 végéig csak 12 kerülete volt Mexikóvárosnak, Venustiano Carranza kerületet csak ekkor hozták létre. A kerület adminisztrációjának székháza 1974-re épült fel.

Turizmus, látnivalók
A kerület negyedrésze a világörökségi védelem alatt álló mexikóvárosi történelmi városközponthoz tartozik, területén összesen körülbelül 100 műemléki értékű épület, szobor, tér és park található (köztük a La Soledad-templom), ám például múzeum vagy turisztikai központ nincs a kerületben. Itt működik viszont Latin-Amerika legnagyobb piaca, a Mercado de la Merced, ahol több mint 3000 elárusítóhely található.

Források
Venustiano Carranza Mexikóváros egyik kerülete a város északkeleti részén , lakosságaben meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A Szövetségi Körzet északkeleti részén fekvő , teljesen beépített kerület szinte teljesen sík , a tenger szinte felett2240 méterrel terül el , csak közepén található egy ennél néhány tíz méterrel magasabb „ hegy” , a Cerro Peñón de los Baños . A terület nyugati részén húzódik a Gran Canal de Desagüe nevű csatorna és a csőben vezetett Río Churubusco vízfolyás . Éghajlat A kerület éghajlata meleg , de nem forró , és nyáron–ősz elején csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord nem érte el a°C-ot . Az átlagos hőmérsékletek a januári9 és a májusi1 fok között váltakoznak , fagy főként a téli hónapokban fordul elő . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel-a . Népesség A kerület népessége a közelmúltban folyamatosan csökkent : Története A kerület nevét Venustiano Carranzáról , a mexikói forradalom résztvevőjéről , Mexikó elnökéről kapta . A mai kerület helyét a spanyolok megérkezése előtt szinte teljes egészében a Texcoco-tó vize borította , de így is nagy jelentőséggel bírt a kereskedelem terén , ugyanis a Tenochtitlannal való kapcsolatteremtés során itt haladtak keresztül a tórendszer csinampáin és környékén termelt zöldségek és gyümölcsök . A hajósok egyik fő tájékozódási pontjául szolgált a mai kerületben található Tepetzingo nevű kis csúcs , aminek mai neve Cerro Peñón de los Baños . Az azték uralkodók is jártak ide pihenni és gyógyulni , ugyanis az akár°C-os hőmérsékletet elérő és magas ásványianyag-tartalmú víz jó hatással volt az egészségre . A spanyolok megérkezése után , a század második felétől kezdve számos építkezés kezdődött a területen . Felépült egy kórház a leprások számára , valamint több templom és kolostor . A században az addigi tavak egy része már kezdett kiszáradni , ám ez gyakran kellemetlen szagú , szemetet és szennyvizet nagy mennyiségben tartalmazó mocsarak keletkezésével járt . A században a szárazzá vált földek közötti csatornák voltak a legkedveltebb közlekedési útvonalak . A következő időkben is újabb , utakként is szolgáló gátak épületek fel , a település pedig terjeszkedett . A század végén jelentős vasútépítkezések indultak , valamintésközött felépült a híres börtön , a Palacio Lecumberri . A mexikói forradalom során , azas tragikus tíz nap után a börtönpalota előtt lőtték agyon a megbuktatott Francisco Ignacio Madero elnököt és alelnökét , José María Pino Suárezt . A században itt kezdték el felépíteni a város legrégebbi sportkomplexumát és a Benito Juárez repülőteret.végéig csakkerülete volt Mexikóvárosnak , Venustiano Carranza kerületet csak ekkor hozták létre . A kerület adminisztrációjának székházare épült fel . Turizmus , látnivalók A kerület negyedrésze a világörökségi védelem alatt álló mexikóvárosi történelmi városközponthoz tartozik , területén összesen körülbelülműemléki értékű épület , szobor , tér és park található ( köztük a La Soledad-templom ) , ám például múzeum vagy turisztikai központ nincs a kerületben . Itt működik viszont Latin-Amerika legnagyobb piaca , a Mercado de la Merced , ahol több mintelárusítóhely található . Források