Királyfiszállás
Királyfiszállás () település Ukrajnában, Kárpátalján, a Munkácsi járásban.

Fekvése
Szolyvától északra, Beregforrástól délkeletre fekvő település.

Nevének eredete
A Szolocsina helységnév ruszin eredetű, az alapjául szolgáló солоч szó a ruszin сіль~соль ’só’ főnév -oч képzős származéka. Ehhez egy birtoklást, valamivel való ellátottságot kifejező -inъ képző kapcsolódik. A falu közelében több sós vizű forrás található, de a helység talaja is sós, s ez motiválhatta a név létrejöttét. Személynévi eredeztetése teljesen kizárható. A Királyfiszállás elnevezést 1904-ben, az országos helynévrendezéskor kapta a falu. A hivatalos ukrán Солочин a ruszin név átvétele.

Története
Nevét 1600-ban Szolocsina néven említették. További névváltozatai: 1610-ben Zolochin, 1630-ban Saloczina (Conscr. Port.), 1645-ben Zsoloczina, 1773-ban Szolocsina, Solocţino (LexLoc. 53), 1808-ban Szolocsina, Soločin, Soločina, 1851-ben Szolocsina, 1877-ben Szolocsina, Szolocsin (Hnt.), 1913-ban Királyfiszállás (Hnt.), 1925-ben Soločina, 1930-ban Soločin (ComBer. 146), 1944-ben Szolocsina, Солочинъ (Hnt.), 1983-ban Солочин (ZO).

1904-ben, az országos helységnévrendezés során a falu nevét Királyfiszállás-ra változtatták annak emlékére, hogy Rudolf trónörökös vadászatai alkalmával többször megfordult itt (Mező 1999: 373).

A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Szolyvai járásához tartozott.

1910-ben 600 lakosából 22 magyar, 104 német, 472 ruszin volt. Ebből 18 római katolikus, 485 görögkatolikus, 89 izraelita volt.

Források
 Sebestyén Zsolt: Bereg megye helységneveinek etimológiai szótára 
 A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 

Bereg vármegye települései
A Munkácsi járás települései
Királyfiszállás ( ) település Ukrajnában , Kárpátalján , a Munkácsi járásban . Fekvése Szolyvától északra, Beregforrástól délkeletre fekvő település . Nevének eredete A Szolocsina helységnév ruszin eredetű , az alapjául szolgáló солоч szó a ruszin сіль~соль ’só’ főnév -oч képzős származéka . Ehhez egy birtoklást , valamivel való ellátottságot kifejező -inъ képző kapcsolódik . A falu közelében több sós vizű forrás található , de a helység talaja is sós , s ez motiválhatta a név létrejöttét . Személynévi eredeztetése teljesen kizárható . A Királyfiszállás elnevezéstben , az országos helynévrendezéskor kapta a falu . A hivatalos ukrán Солочин a ruszin név átvétele . Története Nevétban Szolocsina néven említették . További névváltozatai : ben Zolochin, ban Saloczina ( Conscr . Port. ) ,ben Zsoloczina, ban Szolocsina , Solocţino ( LexLoc.ban Szolocsina , Soločin , Soločina, ben Szolocsina, ben Szolocsina , Szolocsin ( Hnt. ) ,ban Királyfiszállás ( Hnt. ) ,ben Soločina, ban Soločin ( ComBer.ben Szolocsina , Солочинъ ( Hnt. ) ,ban Солочин ( ZO ) . 1904-ben , az országos helységnévrendezés során a falu nevét Királyfiszállás-ra változtatták annak emlékére , hogy Rudolf trónörökös vadászatai alkalmával többször megfordult itt ( Mező A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Szolyvai járásához tartozott . 1910-benlakosábólmagyar, német , ruszin volt . Ebbőlrómai katolikus,görögkatolikus,izraelita volt . Források Sebestyén Zsolt : Bereg megye helységneveinek etimológiai szótára A történelmi Magyarország atlasza és adattára Bereg vármegye települései A Munkácsi járás települései