Józef Kałuża
Józef Ignacy Kałuża (Przemyśl, 1896. február 11. – Krakkó, 1944. október 11.), lengyel válogatott labdarúgó, edző, a lengyel sport egyik legendája.

Játékosként a lengyel válogatott tagjaként részt vett az 1924. évi nyári olimpiai játékokon. Szövetségi kapitányként az 1936. évi nyári olimpiai játékokon és az 1938-as világbajnokságon irányította a lengyel válogatottat.

Pályafutása

Klubcsapatokban 
Kałuża az 1920-as évek Lengyelországának egyik legtapasztaltabb csatára volt.  Szinte az egész pályafutása a Cracoviához kötődött – ezzel a csapattal 1921-ben megnyerte az első lengyel bajnokságot. 1912 tavaszán, tizenhat évesen csatlakozott az első csapathoz. 1912. április 7-én debütált a Budapesti EAC elleni barátságos mérkőzésen. 1921-ig 200 bajnoki mérkőzésen 297 gólt szerzett. Összesen 408 mérkőzésen lépett pályára a Cracovia mezében, és 465 gólt szerzett.

A válogatottban 
1921 decemberében részt vett a lengyel labdarúgó-válogatott történelmi, első nemzetközi mérkőzésén Budapesten, amit Magyarország ellen vívtak. A lengyel válogatottban 1921 és 1928 közötti években 16 nemzetközi mérkőzésen játszott, és 7 gólt szerzett, a legtöbbet az évek során a Cracovia játékosai közül. Tíz találkozón ő volt az együttes csapatkapitánya is. A lengyelek négy nem hivatalos meccsén is szerepelt: kettőn az amatőr csehszlovák válogatott ellen (1926, 1–2 és 1929, 2–2), kettőn pedig a magyar amatőr válogatott ellen (1929, 5–1 és 1930, 1–3).

Edzőként 

1932-ben a lengyel válogatott edzője lett. Irányításával Lengyelország nemzetközi szinten is sikereket ért el. Az 1936-os berlini olimpián a 4. helyen végeztek. Két évvel később, az 1938-as labdarúgó-világbajnokságon kemény küzdelem után 6–5-re vereséget szenvedett a Brazíliától. Ezt a legendás mérkőzést a mai napig nemcsak a lengyel labdarúgás történetének, hanem az egész világbajnokság történetének egyik legjobb meccseként tartják számon.

Kałuża edzői pályafutásának utolsó mérkőzésére 1939. augusztus 27-én került sor Varsóban. Lengyelország egy nagyon jó mérkőzés után 4-2-re legyőzte az akkori világbajnoki ezüstérmes, Magyarországot. Ez volt a két világháború közötti Lengyelország utolsó mérkőzése; 1939. szeptember 1-jén Németország megszállta Lengyelországot, és megkezdődött a második világháború.

A háború alatt Kałuża a Lengyel Labdarúgó Szövetség (PZPN) kevés tisztviselőjének egyikeként hazájában maradt, ahol 1944-ben meghalt.

Statisztika

A válogatottban

Sikerei, díjai

Játékosként 
  Cracovia
Lengyel bajnok (2): 1921, 1930
 Galíciai bajnokság (1): 1913

Edzőként 
  Legia Warszawa
 Lengyel bajnokság harmadik hely: 1930
 
 Olimpiai játékok, negyedik hely: 1936
 Világbajnoki selejtező és nyolcaddöntő: 1938

Magánélete 
Kałuża Przemyślben született Andrzej, az osztrák hadsereg tisztje és Magdalena fiaként. Néhány évvel később Krakkóban telepedtek le. 1911 és 1915 között tanítói szemináriumra járt. 1917-ig az Császári és Királyi Hadseregben szolgált. 1917-től egy iskolában tanár Krakkóban. Sportújságírással és újságírással is foglalkozott. Írt egy futball-taktika elsajátítására szolgáló tankönyvet, de ez a varsói felkelés során elveszett. 1923-ban feleségül vette Józefa Dudziakot, akitől egy lánya született, Irena (1924–2019).

Halála 
A második világháború alatt a Lengyel Labdarúgó Szövetség tagjaként az országban maradt. Az időhiányra és a rossz egészségi állapotára hivatkozva visszautasított minden ajánlatot a német megszálló hatóságokkal való együttműködésre és a sportvezetői poszt átvételére a kormányban. 1944 őszén fertőzést majd agyhártyagyulladást kapott. Háborús körülmények között nem volt elérhető a penicillin vakcina, amely segíthetett volna rajta. 1944. október 11-én, 48 éves korában elhunyt. A krakkói Új Podgórze temetőben temették el (PAS 1-1-7 telek). Temetése a krakkói sporttársadalom náciellenes megnyilvánulása lett.

Emlékezete 
 1946-tól több éven át a  Lengyel Labdarúgó Szövetség (PZPN) szervezett emléktornát a tiszteletére.
 Krakkó utcáit nevezték el róla.
 Emlékművet kapott a Cracovia Stadion előtt
 2001-ben a Cracovia-szurkolók Kałużát a klub valaha volt legjobb sportolójának választották.
 2022-ben került sor a Józef Kałuża – örökké élő legenda című film premierjére, amelyet a Sportkultúra Egyesület készített.

Bibliográfia 
 Józef Hałys: Polska Piłka Nożna. [Lengyel futball] Kraków: Krajowa Agencja Wydawnicza, 1986, s. 906–908. 
 Andrzej Gowarzewski: Mistrzostwa Polski. Ludzie (1918–1939). 100 lat prawdziwej historii (1), [Lengyel bajnokság. Emberek (1918–1939). 100 év igaz történelme (1)] Wydawnictwo GiA, Katowice, 2017
 Ryszard Wryk: Olimpijczycy Drugiej Rzeczypospolitej. [A második köztársaság olimpikonjai] Poznań: Nauka i Innowacje, 2015, s. 275–277. 
 Andrzej Gowarzewski, Marian Grzegorz Nowak, Bożena Lidia Szmel: Cracovia. 100 lat prawdziwej historii. [Cracovia. 100 év igaz történelme] Encyklopedia piłkarska FUJI, Kolekcja klubów, t. 10, Wydawnictwo GiA, Katowice, 2006

Jegyzetek

Fordítás

Források 
Józef Kałuża adatlapja – eu-football.info
 Profil a WikiPasy.pl oldalon 

1896-ban született személyek
1944-ben elhunyt személyek
Lengyel labdarúgók
Labdarúgócsatárok
A Cracovia Kraków labdarúgói
A Legia Warszawa vezetőedzői
Lengyel olimpikonok
Az 1924. évi nyári olimpiai játékok labdarúgói
Lengyel labdarúgóedzők
A Cracovia Kraków vezetőedzői
Józef Ignacy Kałuża ( Przemyśl , február – Krakkó , október ) , lengyel válogatott labdarúgó , edző , a lengyel sport egyik legendája . Játékosként a lengyel válogatott tagjaként részt vett az évi nyári olimpiai játékokon . Szövetségi kapitányként az évi nyári olimpiai játékokon és azas világbajnokságon irányította a lengyel válogatottat . Pályafutása Klubcsapatokban Kałuża azas évek Lengyelországának egyik legtapasztaltabb csatára volt . Szinte az egész pályafutása a Cracoviához kötődött – ezzel a csapattalben megnyerte az első lengyel bajnokságot.tavaszán , tizenhat évesen csatlakozott az első csapathoz. áprilisén debütált a Budapesti EAC elleni barátságos mérkőzésen.igbajnoki mérkőzésengólt szerzett . Összesenmérkőzésen lépett pályára a Cracovia mezében , ésgólt szerzett . A válogatottban 1921 decemberében részt vett a lengyel labdarúgó-válogatott történelmi , első nemzetközi mérkőzésén Budapesten , amit Magyarország ellen vívtak . A lengyel válogatottbanésközötti évekbennemzetközi mérkőzésen játszott , ésgólt szerzett , a legtöbbet az évek során a Cracovia játékosai közül . Tíz találkozón ő volt az együttes csapatkapitánya is . A lengyelek négy nem hivatalos meccsén is szerepelt : kettőn az amatőr csehszlovák válogatott ellen2 és2 ) , kettőn pedig a magyar amatőr válogatott ellen1 és3 ) . Edzőként 1932-ben a lengyel válogatott edzője lett . Irányításával Lengyelország nemzetközi szinten is sikereket ért el . Azos berlini olimpián a helyen végeztek . Két évvel később , azas labdarúgó-világbajnokságon kemény küzdelem után5-re vereséget szenvedett a Brazíliától . Ezt a legendás mérkőzést a mai napig nemcsak a lengyel labdarúgás történetének , hanem az egész világbajnokság történetének egyik legjobb meccseként tartják számon . Kałuża edzői pályafutásának utolsó mérkőzésére augusztusén került sor Varsóban . Lengyelország egy nagyon jó mérkőzés utánre legyőzte az akkori világbajnoki ezüstérmes , Magyarországot . Ez volt a két világháború közötti Lengyelország utolsó mérkőzése ; szeptemberjén Németország megszállta Lengyelországot , és megkezdődött a második világháború . A háború alatt Kałuża a Lengyel Labdarúgó Szövetség ( PZPN ) kevés tisztviselőjének egyikeként hazájában maradt , aholben meghalt . Statisztika A válogatottban Sikerei , díjai Játékosként Cracovia Lengyel bajnok Galíciai bajnokság Edzőként Legia Warszawa Lengyel bajnokság harmadik hely : Olimpiai játékok , negyedik hely : Világbajnoki selejtező és nyolcaddöntő : Magánélete Kałuża Przemyślben született Andrzej , az osztrák hadsereg tisztje és Magdalena fiaként . Néhány évvel később Krakkóban telepedtek le.ésközött tanítói szemináriumra járt.ig az Császári és Királyi Hadseregben szolgált.től egy iskolában tanár Krakkóban . Sportújságírással és újságírással is foglalkozott . Írt egy futball-taktika elsajátítására szolgáló tankönyvet , de ez a varsói felkelés során elveszett.ban feleségül vette Józefa Dudziakot , akitől egy lánya született , Irena2019 ) . Halála A második világháború alatt a Lengyel Labdarúgó Szövetség tagjaként az országban maradt . Az időhiányra és a rossz egészségi állapotára hivatkozva visszautasított minden ajánlatot a német megszálló hatóságokkal való együttműködésre és a sportvezetői poszt átvételére a kormányban.őszén fertőzést majd agyhártyagyulladást kapott . Háborús körülmények között nem volt elérhető a penicillin vakcina , amely segíthetett volna rajta. októberén,éves korában elhunyt . A krakkói Új Podgórze temetőben temették el ( PAS7 telek ) . Temetése a krakkói sporttársadalom náciellenes megnyilvánulása lett . Emlékezete tól több éven át a Lengyel Labdarúgó Szövetség ( PZPN ) szervezett emléktornát a tiszteletére . Krakkó utcáit nevezték el róla . Emlékművet kapott a Cracovia Stadion előtt ben a Cracovia-szurkolók Kałużát a klub valaha volt legjobb sportolójának választották. ben került sor a Józef Kałuża – örökké élő legenda című film premierjére , amelyet a Sportkultúra Egyesület készített . Bibliográfia Józef Hałys : Polska Piłka Nożna . [ Lengyel futball ] Kraków : Krajowa Agencja Wydawnicza , s.908. Andrzej Gowarzewski : Mistrzostwa Polski . Ludzie1939) .lat prawdziwej historii [ Lengyel bajnokság . Emberek1939) .év igaz történelme Wydawnictwo GiA , Katowice , Ryszard Wryk : Olimpijczycy Drugiej Rzeczypospolitej . [ A második köztársaság olimpikonjai ] Poznań : Nauka i Innowacje , s.277. Andrzej Gowarzewski , Marian Grzegorz Nowak , Bożena Lidia Szmel : Cracovia.lat prawdziwej historii . [ Cracovia.év igaz történelme ] Encyklopedia piłkarska FUJI , Kolekcja klubów , t. Wydawnictwo GiA , Katowice , Jegyzetek Fordítás Források Józef Kałuża adatlapja – eu-football.info Profil a WikiPasy.pl oldalon 1896-ban született személyek 1944-ben elhunyt személyek Lengyel labdarúgók Labdarúgócsatárok A Cracovia Kraków labdarúgói A Legia Warszawa vezetőedzői Lengyel olimpikonok Az évi nyári olimpiai játékok labdarúgói Lengyel labdarúgóedzők A Cracovia Kraków vezetőedzői