Pärnu (folyó)
A Pärnu (észtül: Pärnu jõgi) Észtország leghosszabb folyója. Hossza 144 km, vízgyűjtő területe , ez az ország területének 16%-a. A vízgyűjtő terület érinti Järva, Viljandi, Pärnu, Rapla és Jõgeva megyét. Átlagos vízhozama 64,4 m³/s. Áprilisban a legnagyobb és júliusban a legkisebb a vízhozam. Átlagos vízmélysége 4,7 m, a legnagyobb mélysége 8 m. A folyó mentén gyakoriak a nagy árvizek.

Észtország középső részén, a Közép-észtországi-síkságon fekvő Roosna-Alliku tóforrástól ered, annak lefolyásaként. Onnan délnyugati irányba folyik és a Rigai-öböl részét lépező Pärnui-öbölbe ömlik Pärnu városnál, melyet kettészel. A torkolatnál kb. 2 km hosszan a tengerparttal párhuzamos a folyómeder.

Jobb oldali mellékfolyói a Reopalu, a Lintsi, a Mädara, a Käru, a Vändra és a Sauga-folyók. Bal oldali mellékfolyói a Vodja-, az Esna, a Prandi, az Aruküla, a Navesti, a Kurina és a Reiu-folyók.

Tori kisvárosnál a folyó partján Devon-kori homokkőfal bukkan a felszínre, amelybe a folyó korábban barlangot mosott ki. A Tori pokol (Tori põrgu) néven ismert barlang azonban mintegy száz évvel ezelőtt beomlott.

A folyó partvidéke az ősidőktől lakott, számos kőkorszaki csont- és kő-lelet került elő. A folyó mentén fekvő Sindi városnál egy 2–3 m-es üledékréteg alatt tárták fel Észtország legrégebbi ismert lakott települését az i. e. 8500-as évekből.

Források
Pärnu jõgi, Észt Környezetvédelmi Minisztérium Pärnu megyei környezetvédelmi osztálya, 2007.
Pärnu River Basin Management Plan, 1999. december
The Pärnu River basin and floods, Estonica 

Észtország folyói
A Pärnu ( észtül : Pärnu jõgi ) Észtország leghosszabb folyója . Hosszakm , vízgyűjtő területe , ez az ország területének-a . A vízgyűjtő terület érinti Järva , Viljandi , Pärnu , Rapla és Jõgeva megyét . Átlagos vízhozama4 m³/s . Áprilisban a legnagyobb és júliusban a legkisebb a vízhozam . Átlagos vízmélysége7 m , a legnagyobb mélységem . A folyó mentén gyakoriak a nagy árvizek . Észtország középső részén , a Közép-észtországi-síkságon fekvő Roosna-Alliku tóforrástól ered , annak lefolyásaként . Onnan délnyugati irányba folyik és a Rigai-öböl részét lépező Pärnui-öbölbe ömlik Pärnu városnál , melyet kettészel . A torkolatnál kb.km hosszan a tengerparttal párhuzamos a folyómeder . Jobb oldali mellékfolyói a Reopalu , a Lintsi , a Mädara , a Käru , a Vändra és a Sauga-folyók . Bal oldali mellékfolyói a Vodja- , az Esna , a Prandi , az Aruküla , a Navesti , a Kurina és a Reiu-folyók . Tori kisvárosnál a folyó partján Devon-kori homokkőfal bukkan a felszínre , amelybe a folyó korábban barlangot mosott ki . A Tori pokol ( Tori põrgu ) néven ismert barlang azonban mintegy száz évvel ezelőtt beomlott . A folyó partvidéke az ősidőktől lakott , számos kőkorszaki csont- és kő-lelet került elő . A folyó mentén fekvő Sindi városnál egy3 m-es üledékréteg alatt tárták fel Észtország legrégebbi ismert lakott települését az i. e.as évekből . Források Pärnu jõgi , Észt Környezetvédelmi Minisztérium Pärnu megyei környezetvédelmi osztálya , Pärnu River Basin Management Plan , december The Pärnu River basin and floods , Estonica Észtország folyói