Szántó Eleázár
Szántó Eleázár, olykor Eleuzar (Lázár), 1882-ig Seligmann (Kajászószentpéter, 1829. május 29. – Budapest, 1893. február 15.) iskolaigazgató.

Élete
Mint rabbinak fia, eleinte teológiai tanulmányokkal foglalkozott, Pesten a Hampel-féle kereskedelmi iskolában tanult, de hajlamát követvén, tanítói pályára lépett. A tanítói oklevél elnyerése után 1850. április 11-én Székesfehérvárra hívták az ottani zsidó iskolához, ahol 1855-ig tanított. 1855-től négy éven át Szegeden, majd 10 éven át a pécsi királyi mintafőtanodánál volt tanító. Itt megyei bizottsági tagnak is megválasztották, ami tanítónál ritka eset volt. A Pesti Izraelita Hitközség magyar szellemben teljesen átszervezendő iskolájának igazgatói székébe hívta. Ezen iskolát Szántó haláláig vezette és teljesen megmagyarosította. 1870-ben a fiatal Országos Izraelita Tanítóegyesület alelnökének, 1874-ben elnökének választotta. Az országos zsidó tanítóságának vezére lett és az akkor alapított Országos Izraelita Tanügyi Értesítőnek szerkesztőjeként is tevékenykedett, 1890-ig, majd 1892. szeptember 1-től haláláig. E lapban nagy sikerrel szállt síkra a zsidó tanítóság erkölcsi és anyagi helyzetének javításáért. I. Ferenc József 1887. február 23-án az Arany Érdemkereszttel tüntette ki.

A Salgótarjáni Utcai Zsidó Temetőben helyezték örök nyugalomra.

Jegyzetek

Források
 Zsidó kultúrtörténeti emlékek Fejér megyében. Székesfehérvár, Szent István Király Múzeum, 2004. május 20-december 23. A kiállítást rendezte és a tanulmányt írta Gergely Anna. Székesfehérvár, 2004. (online elérés)
 
 
 

1823-ban született személyek
1893-ban elhunyt személyek
Zsidó származású magyarok
Magyar pedagógusok
Családi nevüket magyarosított személyek
Kajászóiak
Szántó Eleázár , olykor Eleuzar ( Lázár) ,ig Seligmann ( Kajászószentpéter , május – Budapest , február ) iskolaigazgató . Élete Mint rabbinak fia , eleinte teológiai tanulmányokkal foglalkozott , Pesten a Hampel-féle kereskedelmi iskolában tanult , de hajlamát követvén , tanítói pályára lépett . A tanítói oklevél elnyerése után áprilisén Székesfehérvárra hívták az ottani zsidó iskolához , aholig tanított.től négy éven át Szegeden , majdéven át a pécsi királyi mintafőtanodánál volt tanító . Itt megyei bizottsági tagnak is megválasztották , ami tanítónál ritka eset volt . A Pesti Izraelita Hitközség magyar szellemben teljesen átszervezendő iskolájának igazgatói székébe hívta . Ezen iskolát Szántó haláláig vezette és teljesen megmagyarosította.ben a fiatal Országos Izraelita Tanítóegyesület alelnökének, ben elnökének választotta . Az országos zsidó tanítóságának vezére lett és az akkor alapított Országos Izraelita Tanügyi Értesítőnek szerkesztőjeként is tevékenykedett,ig , majd szeptembertől haláláig . E lapban nagy sikerrel szállt síkra a zsidó tanítóság erkölcsi és anyagi helyzetének javításáért . I. Ferenc József februárán az Arany Érdemkereszttel tüntette ki . A Salgótarjáni Utcai Zsidó Temetőben helyezték örök nyugalomra . Jegyzetek Források Zsidó kultúrtörténeti emlékek Fejér megyében . Székesfehérvár , Szent István Király Múzeum , májusdecember A kiállítást rendezte és a tanulmányt írta Gergely Anna . Székesfehérvár , ( online elérés ) 1823-ban született személyek 1893-ban elhunyt személyek Zsidó származású magyarok Magyar pedagógusok Családi nevüket magyarosított személyek Kajászóiak