Máriássy Gábor
Márkus- és batizfalvi Máriássy Gábor  római katolikus főpap, fölszentelt címzetes paleopoliszi püspök.

Élete 
Márkus- és batizfalvi Máriássy Gábor a Szepes vármegyei Iglón született, a gimnáziumot Miskolcon végezte, a szemináriumi tanulmányait Egerben folytatta, a bécsi  Pázmáneumban pedig teológiát hallgatott.

1830. június 9-én szentelték pappá. Egyházi pályafutása töretlenül haladt előre, ennek során először Makláron volt káplán, majd  érseki szertartó és iktató, szentszéki aljegyző. 1835. július 14-től Szendrő plébánosa, majd 1844 október 16-tól miskolci alesperes. 1847. január 30-tól egri kanonok, 1851. március 5-től pedig iváni apát.  1857. február 1-től pankotai, december 12-től székesegyházi főesperes. 1861-től egri érseki helyettes, már olvasókanonokként jelentős szerepet játszott Eger városának életében, ahol szegényintézeti elnökként is tevékenykedett.

1864. december 20-án Ferenc József címzetes püspöknek javasolta a Szentszéknél. Az uralkodói felterjesztést IX. Piusz pápa 1865. március 27-én erősítette meg. Bartakovics Béla egri érsek 1865. május 14-én szentelte fel címzetes paleopoliszi püspökké. 1870-ben az egri érsek helynökeként vett részt az I. vatikáni zsinaton.

1871. október 26-án hunyt el Egerben, október 28-án az egri Főszékesegyházban helyezték örök nyugalomra.

Neve – Máriási Gáborként – megtalálható az 1635–ben építeni kezdett barokk stílusú szendrői Assisi Szent Ferenc római katolikus templom előterében található márvány emléktáblán. A tábla a 14. század óta a településen szolgált ismert katolikus papok neveit és a városban eltöltött szolgálati idejét tartalmazza, így állítva nekik emléket.

Jegyzetek 

Iglóiak
1807-ben született személyek
1871-ben elhunyt személyek
Egri kanonokok
Katolikus címzetes püspökök
Egri segédpüspökök
Gábor
Márkus- és batizfalvi Máriássy Gábor római katolikus főpap , fölszentelt címzetes paleopoliszi püspök . Élete Márkus- és batizfalvi Máriássy Gábor a Szepes vármegyei Iglón született , a gimnáziumot Miskolcon végezte , a szemináriumi tanulmányait Egerben folytatta , a bécsi Pázmáneumban pedig teológiát hallgatott . 1830. júniusén szentelték pappá . Egyházi pályafutása töretlenül haladt előre , ennek során először Makláron volt káplán , majd érseki szertartó és iktató , szentszéki aljegyző. júliustől Szendrő plébánosa , majdoktóbertól miskolci alesperes. januártól egri kanonok , márciustől pedig iváni apát . februártől pankotai , decembertől székesegyházi főesperes.től egri érseki helyettes , már olvasókanonokként jelentős szerepet játszott Eger városának életében , ahol szegényintézeti elnökként is tevékenykedett . 1864. decemberán Ferenc József címzetes püspöknek javasolta a Szentszéknél . Az uralkodói felterjesztést IX . Piusz pápa márciusén erősítette meg . Bartakovics Béla egri érsek májusén szentelte fel címzetes paleopoliszi püspökké.ben az egri érsek helynökeként vett részt az I. vatikáni zsinaton . 1871. októberán hunyt el Egerben , októberán az egri Főszékesegyházban helyezték örök nyugalomra . Neve – Máriási Gáborként – megtalálható azben építeni kezdett barokk stílusú szendrői Assisi Szent Ferenc római katolikus templom előterében található márvány emléktáblán . A tábla a század óta a településen szolgált ismert katolikus papok neveit és a városban eltöltött szolgálati idejét tartalmazza , így állítva nekik emléket . Jegyzetek Iglóiak 1807-ben született személyek 1871-ben elhunyt személyek Egri kanonokok Katolikus címzetes püspökök Egri segédpüspökök Gábor