Sze-ma fa
A  (magyar címe: A tábornagy metódusai az ókori kínai hadtudományos irodalom egyik jelentős hadtudományos, hadművészeti alkotása. A -dinasztia beli  (宋神宗) uralkodása alatt (1078-1085), az addig született legjelentősebb hadművészeti művek közül összeválogatott, a hadtudomány kánonává emelt gyűjteménynek is részét képezi. A hagyomány szerint szerzője  (司马穰苴; . e. 547 – i. e. 490), de valójában nem keletkezhetett az i. e. 4. századnál régebben.

Szerzősége, keletkezése
A hagyomány ragaszkodik ahhoz, hogy a mű szerzője az egykori -fejedelemség kiváló tábornoka, . A modern filológiai kutatások szerint azonban kizárható, hogy az i. e. 4. századnál régebben íródott volna, bár nem lehet kizárni, hogy től származó részleteket is tartalmaz. A műnek létezhetett egy korábbi verziója, mint ahogyan az később, a nagy történetíró  művéből, A történetíró feljegyzéseiből is kiderül. Ez a változat a történelem viharaiban feltehetően elveszett vagy átdolgozásra került, hiszen a ma ismert legrégebbi változat az i. sz. 11. századból való.

Címe
A  által írt  életrajzból kiderül, hogy a  nevében szereplő  (司馬), nem a hadvezér személyneve – miként pl. a történetíró nek – hanem a tisztsége. A hadvezér családneve  (田) volt. A Hadakozó fejedelemségek korszakát megelőző Tavasz és ősz korszak a  a „lovak igazgatóját” jelentette, aki a királyi birtok, avagy sereg főnökeként a „lázadók elnyomására” volt hivatott. A királyi birtok parasztjainak katonai főnöke volt. Ő hívta be és gyakorlatoztatta a besorozott katonákat, ő hívta össze őket kiképzésre, vadászatra, ő tartott szemlét felettük. Háborúban és gyakorlatokon ő ítélkezett felettük. Ő vezette az évszakonként tartott nagy vadászatokat, s ő vezette a háborúban a hadsereget. Egyszóval minden katonai dolog alája tartozott, és békeidőben ő rendelkezett a fegyverek, fegyvertárak, hadiszekerek, lovak, ménesek felett. A Hadakozó Fejedelemségek idején hatásköre még inkább megnőtt, közvetlenül parancsolhatott a hadvezérnek, és felette csak az uralkodó állt. Teljes felügyelete volt a hadseregen, egyfajta hadügyminiszter volt. Angol nyelvű fordításokban előszeretettel használják a marshal kifejezést. A mű magyar fordítója, Tokaji Zsolt A tábornagy metódusa címen fordította le és adta közre a művet.

Tartalma, szerkezet
A mű ma ismert változata a következő öt fejezetből áll:
 „Az emberségességre alapozni” ( 仁本)
 „Az Ég fiának igazságossága” ( 天子之義)
 „Megállapítani a rangokat” ( 定爵)
 „Szigorú elhelyezés” ( 嚴位)
 „A tömeg alkalmazása” ( 用眾)

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
  Ralph D. Sawyer. The Seven Military Classics of Ancient China. (Transl. and commentary: R. D. Sawyer - Mei-chün Sawyer) Westview Press, Boulder - San Francisco - Oxford 1993. 
  A tábornagy metódusa. (Fordította: Tokaji Zsolt) In Szun-ce: A háború művészete. Budapest, Carthaphilus Kiadó, 2006. 133–168. o.

Kapcsolódó szócikkek
 Kínai hadtudományos irodalom
 A hadművészeti kánon hét könyve

Külső hivatkozás

A  teljes szövege kínaiul – Chinese Text Project

Ókori kínai hadtudományos szövegek
A ( magyar címe : A tábornagy metódusai az ókori kínai hadtudományos irodalom egyik jelentős hadtudományos , hadművészeti alkotása . A -dinasztia beli ( 宋神宗 ) uralkodása alatt az addig született legjelentősebb hadművészeti művek közül összeválogatott , a hadtudomány kánonává emelt gyűjteménynek is részét képezi . A hagyomány szerint szerzője ( 司马穰苴;\. e.– i . e. de valójában nem keletkezhetett az i . e. századnál régebben . Szerzősége , keletkezése A hagyomány ragaszkodik ahhoz , hogy a mű szerzője az egykori -fejedelemség kiváló tábornoka , \ . A modern filológiai kutatások szerint azonban kizárható , hogy az i . e. századnál régebben íródott volna , bár nem lehet kizárni , hogy től származó részleteket is tartalmaz . A műnek létezhetett egy korábbi verziója , mint ahogyan az később , a nagy történetíró művéből , A történetíró feljegyzéseiből is kiderül . Ez a változat a történelem viharaiban feltehetően elveszett vagy átdolgozásra került , hiszen a ma ismert legrégebbi változat az i. sz. századból való . Címe A által írt életrajzból kiderül , hogy a nevében szereplő ( 司馬 ) , nem a hadvezér személyneve – miként pl. a történetíró nek – hanem a tisztsége . A hadvezér családneve ( 田 ) volt . A Hadakozó fejedelemségek korszakát megelőző Tavasz és ősz korszak a a „ lovak igazgatóját” jelentette , aki a királyi birtok , avagy sereg főnökeként a „ lázadók elnyomására” volt hivatott . A királyi birtok parasztjainak katonai főnöke volt . Ő hívta be és gyakorlatoztatta a besorozott katonákat , ő hívta össze őket kiképzésre , vadászatra , ő tartott szemlét felettük . Háborúban és gyakorlatokon ő ítélkezett felettük . Ő vezette az évszakonként tartott nagy vadászatokat , s ő vezette a háborúban a hadsereget . Egyszóval minden katonai dolog alája tartozott , és békeidőben ő rendelkezett a fegyverek , fegyvertárak , hadiszekerek , lovak , ménesek felett . A Hadakozó Fejedelemségek idején hatásköre még inkább megnőtt , közvetlenül parancsolhatott a hadvezérnek , és felette csak az uralkodó állt . Teljes felügyelete volt a hadseregen , egyfajta hadügyminiszter volt . Angol nyelvű fordításokban előszeretettel használják a marshal kifejezést . A mű magyar fordítója , Tokaji Zsolt A tábornagy metódusa címen fordította le és adta közre a művet . Tartalma , szerkezet A mű ma ismert változata a következő öt fejezetből áll : „ Az emberségességre alapozni” ( 仁本 ) „ Az Ég fiának igazságossága” ( 天子之義 ) „ Megállapítani a rangokat” ( 定爵 ) „ Szigorú elhelyezés” ( 嚴位 ) „ A tömeg alkalmazása” ( 用眾 ) Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom Ralph D. Sawyer . The Seven Military Classics of Ancient China . ( Transl. and commentary : R. D. Sawyer - Mei-chün Sawyer ) Westview Press , Boulder - San Francisco - Oxford A tábornagy metódusa . ( Fordította : Tokaji Zsolt ) In Szun-ce : A háború művészete . Budapest , Carthaphilus Kiadó, 168. o . Kapcsolódó szócikkek Kínai hadtudományos irodalom A hadművészeti kánon hét könyve Külső hivatkozás A teljes szövege kínaiul – Chinese Text Project Ókori kínai hadtudományos szövegek