Mercerezés
A feltalálóról, John Mercerről elnevezett mercerezés a pamutfonal vagy -kelme kifeszített állapotban történő lúgozása.

Történet

Mercer 1844-ben felismerte, hogy a pamutszövet lúg hatására zsugorodik, megvastagszik, szilárdsága és színezékfelvétele megnő. A pamut lúgos kezelésének ilyen célból történő eljárását 1850-ben szabadalmaztatta. (Ezen alapul a pamutszövetek manapság is alkalmazott feszítésmentes lúgozása.) Azt azonban, hogy ha a lúgozást a textília erős megfeszítése mellett végzik, a pamut jelentős mértékben kifényesedik, színezéskor színei erőteljesebbek lesznek, csak 1889-ben Horace Arthur Lowe fedezte fel és szabadalmaztatta. Az ipari alkalmazást először Thomas és Prevost vezette be egy németországi gyárban és azóta terjedt el széles körben a textiliparban. Mercerezésen ma a feszített állapotú lúgozást értjük.

A mercerezés elve és hatása

A lúgos kezelés közben alkalmazott erős feszítés hatására az eredetileg csavart pamutszálak megduzzadnak, kisimulnak, babszem alakú keresztmetszetük kikerekedik, így fényvisszaverő képességük megnő, aminek következtében a fonal ill. szövet nagyon szép fényes lesz. A szálak erősen (mintegy 25%-kal) zsugorodnak, ezért a termék a későbbi mosások során már nem „megy össze”, mérettartó lesz. A szálat alkotó cellulózláncok nagyobb fokú rendeződése folytán a szál szilárdsága megnő. A mercerezett pamut nedvességfelvevő képessége és színezékfelvétele is javul. A mecerezés hatása tartós.

A mercerezési eljárás

A szokványos mercerezési eljárás a következő részfolyamatokból áll:

 A pamuttextília lúggal történő telítése. A mercerezéshez tömény (27–30 °Bé), hideg (20–25 °C) nátronlúg (NaOH) oldatot használnak, a telítés 30–60 s ideig tart.
 Mosás erősen feszített állapotban.
 Savazás a lúgmaradványok közömbösítésére.
 Öblítés.

A szokványos hideg mercerezés mellett létezik egy másik, kevésbé használatos eljárás is, a forró mercerezés, amelyet 60 °C hőmérsékletű nátronlúggal végeznek. Ennek előnye, hogy a forró oldat viszkozitása kisebb, mint a hideg oldaté, a telítés sokkal egyenletesebb, a folyamat ideje rövidebb (20–30 s), kevesebb vízre van szükség, viszont a pamut kevésbé duzzad, emiatt a termék nem lesz olyan szép fényes, az eljárás nagyobb energiafogyasztású és költségesebb, mint a hideg mercerezésé.

Újabb fejlesztés a folyékony ammóniával (NH3) történő mercerezés (Prograde eljárás), aminek előnye, hogy a technológiai idő sokkal rövidebb, a folyamatos eljáráshoz használt gépi berendezés kisebb, nem vízigényes, hatása nagyon egyenletes, az eljárás kevésbé környezetszennyező módszer, mint a lúgos mercerezés, és az ammónia csaknem teljes egészében visszanyerhető. Az ammóniás mercerezés juta- és lenfonalak kezelésére is alkalmas, hasonló eredménnyel, mint a pamutnál.

Fonalak mercerezése

A fonalakat matring formájában, vagy újabban futó fonalon folyamatos eljárásban mercerezik.

 Matringban történő mercerezés esetén a matringokat két párhuzamos tengelyű hengeren vetik át. A hengerek távolsága állítható, hogy a matringot meg lehessen feszíteni. Az egyik hengerhez facsaróhengert szorítanak. A matringok felhelyezése után a forgó hengereket lúggal teli medencébe merítik és fokozatosan távolítják őket egymástól a feszítés érdekében. Közben még lúgot is permeteznek a matringokra. A kezelési idő leteltével a hengereket kiemelik a medencéből, a facsaró hengerrel kipréselik a fölösleges oldatot és megkezdődik a savazás és  öblítés. Az öblítő folyadék kifacsarása után leveszik a matringokat a hengerpárról. Az ily módon mercerezett fonalakat elsősorban a kötőipar használja fel. A flórfonal perzselt és mercerezett fonalak összecérnázásával készül és gyakran alkotja kiváló minőségű pamutzoknik anyagát. 

 A folyamatos fonalmercerezést futó fonalon főleg varrócérnák gyártásában alkalmazzák és ehhez a folyékony ammóniás eljárást használják.

Szövetek mercerezése

A pamutszövetek mercerezését folyamatos eljárásban, feszítőláncos vagy hengeres gépeken végzik. Az előbbi előnye, hogy a láncirányú feszítés mellett igen hatékony vetülékirányú feszítést is lehet elérni, a hengeres gépek ebből a szempontból kevésbé hatékonyak.

 A feszítőláncos mercerező gépsor elején a lúggal történő telítés fuláron történik. Ezután a hosszában megfeszített szövet két szélét egy-egy futó láncra vezetik, amelyekből tűk állnak ki, ezekre tűzik fel a szövetszéleket. A láncok a gép hossza mentén egyre távolodnak egymástól, ez adja a szélesség irányú feszítést. Miután a szövetet leválasztják a láncokról, savazzák és forró vízzel öblítik. Ezt követi a szárítás.

 A hengeres mercerező gépsoron a speciális elrendezésű csapágyazott, két ilyen egymás melletti hengerre felül ráhelyezett gumibevonatú gördülő cső (nem tengelyezett) palástján vezetett szövetre – már megfeszített állapotban – rápermetezetik a cirkuláltatott, hűtött tömény nátronlúg oldatot. A hossz- és keresztirányú feszítés egyrészt a gördülő gumibevonatú cső tömege, másrészt a duzzadó szövet feszülése valósítja meg az érintőszerű érintkezési felületeken. Ezután a szövetet még feszített állapotban forró, majd hideg víz rápermetezéssel öblítik. A savas semlegesítést szélesmosógép felépítésű kádakban – a kádak közötti kipréseléssel – végzik, ugyanígy hajtják végre a végső öblítést is.

Kötött kelmék mercerezése

A kötött kelmék folyamatos mercerezése széles állapotban hasonlóképpen történik, mint a szöveteké, akár feszítőláncos, akár hengeres gépeken megoldható. Elterjedtebb azonban a cső alakban történő mercerezés, ami a körkötött kelmék esetében alkalmazható.

 Széles állapotban történő mercerezés esetén gondot okozhat az egyszínoldalas kelmék szélbesodródása, amit a gépbe való bevezetéskor folyamatosan meg kell szüntetni (erre a gépeken megfelelő készülékek vannak). Számolni kell azzal, hogy a kötött kelmék szerkezetéből adódóan a szempálca-sűrűség a feszítés következtében a kelme szélessége mentén eltérően alakul. Feszítőláncos gépeken a kelme szélein nyomot hagynak a tűk, amelyekre a kelme szélét rátűzik. Hengeres mercerezőgépeken a hosszirányú feszítés miatt és ezzel szemben a szélesség irányú feszítés hiánya miatt a kelme veszít szélességéből és a széleken a szempálca-sűrűség megnő.

 Körkötött kelmék esetében jobb megoldás a cső alakban történő mercerezés. Az erre szolgáló gépeken a függőleges irányban folyamatosan haladó, hosszában megfeszített cső alakú kelmét belülről tárcsapár lapítja el és feszíti szét szélesség irányban is, és így vezetik át a telítés és az öblítés szakaszán. A telítés a lúg folyamatos permetezésével történik. A mosás szakaszában a kelmét abba az állapotába kell feszíteni, amit végleges méretének szánnak.

Jegyzetek

Hivatkozások

Források

Kapcsolódó szócikkek

Textilipar
Pamut
Textilanyagok kikészítése

Textilipar
Technológia
A feltalálóról , John Mercerről elnevezett mercerezés a pamutfonal vagy -kelme kifeszített állapotban történő lúgozása . Történet Mercerben felismerte , hogy a pamutszövet lúg hatására zsugorodik , megvastagszik , szilárdsága és színezékfelvétele megnő . A pamut lúgos kezelésének ilyen célból történő eljárásátben szabadalmaztatta . ( Ezen alapul a pamutszövetek manapság is alkalmazott feszítésmentes lúgozása . ) Azt azonban , hogy ha a lúgozást a textília erős megfeszítése mellett végzik , a pamut jelentős mértékben kifényesedik , színezéskor színei erőteljesebbek lesznek , csakben Horace Arthur Lowe fedezte fel és szabadalmaztatta . Az ipari alkalmazást először Thomas és Prevost vezette be egy németországi gyárban és azóta terjedt el széles körben a textiliparban . Mercerezésen ma a feszített állapotú lúgozást értjük . A mercerezés elve és hatása A lúgos kezelés közben alkalmazott erős feszítés hatására az eredetileg csavart pamutszálak megduzzadnak , kisimulnak , babszem alakú keresztmetszetük kikerekedik , így fényvisszaverő képességük megnő , aminek következtében a fonal ill. szövet nagyon szép fényes lesz . A szálak erősen ( mintegy-kal ) zsugorodnak , ezért a termék a későbbi mosások során már nem „ megy össze” , mérettartó lesz . A szálat alkotó cellulózláncok nagyobb fokú rendeződése folytán a szál szilárdsága megnő . A mercerezett pamut nedvességfelvevő képessége és színezékfelvétele is javul . A mecerezés hatása tartós . A mercerezési eljárás A szokványos mercerezési eljárás a következő részfolyamatokból áll : A pamuttextília lúggal történő telítése . A mercerezéshez tömény30 °Bé ) , hideg25 °C ) nátronlúg ( NaOH ) oldatot használnak , a telítés60 s ideig tart . Mosás erősen feszített állapotban . Savazás a lúgmaradványok közömbösítésére . Öblítés . A szokványos hideg mercerezés mellett létezik egy másik , kevésbé használatos eljárás is , a forró mercerezés , amelyet°C hőmérsékletű nátronlúggal végeznek . Ennek előnye , hogy a forró oldat viszkozitása kisebb , mint a hideg oldaté , a telítés sokkal egyenletesebb , a folyamat ideje rövidebb30 s ) , kevesebb vízre van szükség , viszont a pamut kevésbé duzzad , emiatt a termék nem lesz olyan szép fényes , az eljárás nagyobb energiafogyasztású és költségesebb , mint a hideg mercerezésé . Újabb fejlesztés a folyékony ammóniával ( NH3 ) történő mercerezés ( Prograde eljárás ) , aminek előnye , hogy a technológiai idő sokkal rövidebb , a folyamatos eljáráshoz használt gépi berendezés kisebb , nem vízigényes , hatása nagyon egyenletes , az eljárás kevésbé környezetszennyező módszer , mint a lúgos mercerezés , és az ammónia csaknem teljes egészében visszanyerhető . Az ammóniás mercerezés juta- és lenfonalak kezelésére is alkalmas , hasonló eredménnyel , mint a pamutnál . Fonalak mercerezése A fonalakat matring formájában , vagy újabban futó fonalon folyamatos eljárásban mercerezik . Matringban történő mercerezés esetén a matringokat két párhuzamos tengelyű hengeren vetik át . A hengerek távolsága állítható , hogy a matringot meg lehessen feszíteni . Az egyik hengerhez facsaróhengert szorítanak . A matringok felhelyezése után a forgó hengereket lúggal teli medencébe merítik és fokozatosan távolítják őket egymástól a feszítés érdekében . Közben még lúgot is permeteznek a matringokra . A kezelési idő leteltével a hengereket kiemelik a medencéből , a facsaró hengerrel kipréselik a fölösleges oldatot és megkezdődik a savazás és öblítés . Az öblítő folyadék kifacsarása után leveszik a matringokat a hengerpárról . Az ily módon mercerezett fonalakat elsősorban a kötőipar használja fel . A flórfonal perzselt és mercerezett fonalak összecérnázásával készül és gyakran alkotja kiváló minőségű pamutzoknik anyagát . A folyamatos fonalmercerezést futó fonalon főleg varrócérnák gyártásában alkalmazzák és ehhez a folyékony ammóniás eljárást használják . Szövetek mercerezése A pamutszövetek mercerezését folyamatos eljárásban , feszítőláncos vagy hengeres gépeken végzik . Az előbbi előnye , hogy a láncirányú feszítés mellett igen hatékony vetülékirányú feszítést is lehet elérni , a hengeres gépek ebből a szempontból kevésbé hatékonyak . A feszítőláncos mercerező gépsor elején a lúggal történő telítés fuláron történik . Ezután a hosszában megfeszített szövet két szélét egy-egy futó láncra vezetik , amelyekből tűk állnak ki , ezekre tűzik fel a szövetszéleket . A láncok a gép hossza mentén egyre távolodnak egymástól , ez adja a szélesség irányú feszítést . Miután a szövetet leválasztják a láncokról , savazzák és forró vízzel öblítik . Ezt követi a szárítás . A hengeres mercerező gépsoron a speciális elrendezésű csapágyazott , két ilyen egymás melletti hengerre felül ráhelyezett gumibevonatú gördülő cső ( nem tengelyezett ) palástján vezetett szövetre – már megfeszített állapotban – rápermetezetik a cirkuláltatott , hűtött tömény nátronlúg oldatot . A hossz- és keresztirányú feszítés egyrészt a gördülő gumibevonatú cső tömege , másrészt a duzzadó szövet feszülése valósítja meg az érintőszerű érintkezési felületeken . Ezután a szövetet még feszített állapotban forró , majd hideg víz rápermetezéssel öblítik . A savas semlegesítést szélesmosógép felépítésű kádakban – a kádak közötti kipréseléssel – végzik , ugyanígy hajtják végre a végső öblítést is . Kötött kelmék mercerezése A kötött kelmék folyamatos mercerezése széles állapotban hasonlóképpen történik , mint a szöveteké , akár feszítőláncos , akár hengeres gépeken megoldható . Elterjedtebb azonban a cső alakban történő mercerezés , ami a körkötött kelmék esetében alkalmazható . Széles állapotban történő mercerezés esetén gondot okozhat az egyszínoldalas kelmék szélbesodródása , amit a gépbe való bevezetéskor folyamatosan meg kell szüntetni ( erre a gépeken megfelelő készülékek vannak ) . Számolni kell azzal , hogy a kötött kelmék szerkezetéből adódóan a szempálca-sűrűség a feszítés következtében a kelme szélessége mentén eltérően alakul . Feszítőláncos gépeken a kelme szélein nyomot hagynak a tűk , amelyekre a kelme szélét rátűzik . Hengeres mercerezőgépeken a hosszirányú feszítés miatt és ezzel szemben a szélesség irányú feszítés hiánya miatt a kelme veszít szélességéből és a széleken a szempálca-sűrűség megnő . Körkötött kelmék esetében jobb megoldás a cső alakban történő mercerezés . Az erre szolgáló gépeken a függőleges irányban folyamatosan haladó , hosszában megfeszített cső alakú kelmét belülről tárcsapár lapítja el és feszíti szét szélesség irányban is , és így vezetik át a telítés és az öblítés szakaszán . A telítés a lúg folyamatos permetezésével történik . A mosás szakaszában a kelmét abba az állapotába kell feszíteni , amit végleges méretének szánnak . Jegyzetek Hivatkozások Források Kapcsolódó szócikkek Textilipar Pamut Textilanyagok kikészítése Textilipar Technológia