Dél-koreai irodalom
A dél-koreai irodalom története Korea kettéválásával, a koreai háborúval kezdődik, mely mély nyomot hagyott az írókban, költőkben egyaránt. A gyorsan modernizálódó országban megjelenő társadalmi problémák is helyet kaptak az irodalomban: az elidegenedés, a család szétszakadása, a gazdagok és szegények közötti szakadék mélyülése. Jellemzőek a dél-koreai irodalomra a sok kötetes regényfolyamok, például  16 kötetes Thodzsi (토지; A föld) című műve. A 2000-es években született regények egy részét megfilmesítik vagy televízióra adaptálják.

1950-es és 60-as évek

A koreai háborút követően az 1950-es és 60-as évek dél-koreai irodalmát a háború és következményei határozták meg. A háború és az ország kettéválása nem csak a fizikai szenvedések szimbólumává vált, de az emberiség megosztottságát és a főhősök saját maguktól való elidegenedését is megjelenítette. A háború kegyetlenségei az írókat is megviselték,  például eltűnt, Kim Dongin éhen halt, mások, például  (이문열) családtagjai északra szöktek vagy elhurcolták őket.

Az 1960-as évek egyik legfontosabb regénye  (최인훈)  (광장, „A tér”, angol címén: The Sqaure), melynek főhőse Észak-Koreát először egy „tiszta, nyílt térhez” hasonlítja, Dél-Koreát pedig „hermetikusan zárt, fojtogató szobához”, hamarosan azonban az északi ideológiából is kiábrándul. A regény Osváth Gábor szerint „a két diktatúra szorításában fulladozó koreai értelmiség erkölcsi, eszmei válságának kórképe”, pontos korrajz.

A háború utáni irodalmi élet egyik legkiemelkedőbb írónője , akinek 16 kötetes (1969–1994) Thodzsi (토지; A föld) című regényfolyamát (roman-fleuve) a koreai irodalom egyik legkiválóbb alkotásának tartják. Az 1980-as évek sikersorozata volt a  (태백산맥, „-hegység”; angol címén Taebaek Mountain range; 1983–1989),  (조정래) tíz kötetes regényfolyama, mely szintén a koreai háborúval foglalkozik.

Az 1970-es és 80-as évek

Az 1970-es évektől kezdve más témakörök is foglalkoztatni kezdték az írókat, a Han folyó csodájaként emlegetett gazdasági fellendülés negatív következményekkel is járt, polarizálta a lakosságot, megjelent a társadalmi elidegenedés fogalma, a gazdagok és a szegények közötti szakadék egyre tágult. Mindehhez hozzájárultak a diktatórikus politikai rendszer sajátosságai, amelyek nyomot hagytak az emberekben, így az írókban is. A kor meghatározó alakja  (조세희), akinek A törpe (난장이가 쏘아 올린 작은 공, ) című 1976-os műve a gazdagok és szegények közötti éles ellentétet ábrázolja. Magyarul is megjelent a  Nyitott Könyvműhely Kiadó kiadásában 2008-ban, Vargha Katalin fordításában. A hetvenes években kezdte el írni  (황석영)  című tízkötetes művét, amit a kritikusok az 1945 utáni koreai irodalom legjelentősebb történelmi regényeként tartanak számon.

A háborút követő évtizedekben a legjelentősebb írók közé számos nő is bekerült.  mellett például  (박완서), akinek  (엄마의 말뚝, „Anyám póznája”; angol címén Mama's Garden) című regénye pszichológiai ábrázolás is egyben, a háború után magukra maradt asszonyok, lányok sorsát mutatja be, egy anya tükrén keresztül, aki miután elveszíti a fiát a háborúban, a lányában próbálja beteljesíteni saját elvesztett álmait.

1990-es évek

Az 1990-es évek új irodalmi trendeket teremtettek, előtérbe került az individualizmus, a személyes vágyak fontossága.  (신경숙) az évtized egyik legsikeresebb írónője, aki 1992-es  (풍금이 있던 자리, „Ahol a harmónium állt”) című művével szerzett hírnevet. Magyarul  (엄마를 부탁해) című regényét jelentette meg a Könyvmolyképző Kiadó Vigyázzatok Anyára! címmel. Az 1990-es években kezdett el publikálni Dél-Korea egyik legsikeresebbnek tartott romantikusregény-írója,  (윤대녕), aki 1994-ben hatalmas szenzációt keltett  (은어 낚시 통신, angol címén: The Silverfish memorandum) című regényével.

A 2000-es évektől

A 2000-es évek teret engedtek a „fiatalosabb”, dinamikusabb irodalomnak, és az olyan modern, digitális jelenségeknek, mint a hiperszöveges irodalom. A könnyed témák mellett a társadalmat bemutató alkotások sem maradnak el,  (윤성희)  (구경꾼들, „Szemlélődők”; abngol címén: Spectators) című műve például a család fontosságát hangsúlyozza egy olyan korszakban, amikor egyre több koreai fiatal éli egyedül, magányosan az életét. A történelmi regények is népszerűek a 21. században, többüket meg is filmesítik, illetve televízióra adaptálják. Az egyik legnagyobb sikert Kim Hun (김훈)  (칼의 노래, „A kard éneke”) című műve aratta 2001-ben, mely  admirálisról szól.  (김영하)  (검은 꽃; „Fekete virág”) című regénye szokatlan témát dolgoz fel: a 20. század elején Mexikóba vándorolt koreai emigránsok életét követi nyomon.  (이정명) két történelmi regényét is televízióra adaptálták, 2006-ban a Deep Rooted Tree, 2007-ben pedig a Painter of the Wind került képernyőre, mindkettő nagy sikert aratott.

Külföldön 
A koreai hullám terjedése a koreai irodalom sikerét is növeli külföldön.  Vigyázzatok Anyára! című művének kiadási jogait 34 országnak sikerült eladni, az első koreai regény lett, amely felkerült a The New York Times bestsellerlistájára. 2011-ben Sin lett az első koreai, és az első nő, aki elnyerte az Man Asian Prize ázsiai irodalmi díjat. 2020-ban  gyermekkönyv-írónő és illusztrátor elnyerte a neves Astrid Lindgren-emlékdíjat, Cso Namdzsu több nyelvre lefordított  Született 1982-ben című regényét pedig jelölték az amerikai Nemzeti Könyvdíjra fordítás kategóriában, valamint a francia Émile Guimet-díjra.

Jegyzetek

Források
  
  
  
  

 
Dél-Korea
A dél-koreai irodalom története Korea kettéválásával , a koreai háborúval kezdődik , mely mély nyomot hagyott az írókban , költőkben egyaránt . A gyorsan modernizálódó országban megjelenő társadalmi problémák is helyet kaptak az irodalomban : az elidegenedés , a család szétszakadása , a gazdagok és szegények közötti szakadék mélyülése . Jellemzőek a dél-koreai irodalomra a sok kötetes regényfolyamok , például kötetes Thodzsi ( 토지 ; A föld ) című műve . Aes években született regények egy részét megfilmesítik vagy televízióra adaptálják . 1950-es ésas évek A koreai háborút követően azes ésas évek dél-koreai irodalmát a háború és következményei határozták meg . A háború és az ország kettéválása nem csak a fizikai szenvedések szimbólumává vált , de az emberiség megosztottságát és a főhősök saját maguktól való elidegenedését is megjelenítette . A háború kegyetlenségei az írókat is megviselték , például eltűnt , Kim Dongin éhen halt , mások , például ( 이문열 ) családtagjai északra szöktek vagy elhurcolták őket . Azas évek egyik legfontosabb regénye ( 최인훈 ) ( 광장 , „ A tér” , angol címén : The Sqaure ) , melynek főhőse Észak-Koreát először egy „ tiszta , nyílt térhez” hasonlítja , Dél-Koreát pedig „ hermetikusan zárt , fojtogató szobához” , hamarosan azonban az északi ideológiából is kiábrándul . A regény Osváth Gábor szerint „ a két diktatúra szorításában fulladozó koreai értelmiség erkölcsi , eszmei válságának kórképe” , pontos korrajz . A háború utáni irodalmi élet egyik legkiemelkedőbb írónője , akinekkötetes1994 ) Thodzsi ( 토지 ; A föld ) című regényfolyamát ( roman-fleuve ) a koreai irodalom egyik legkiválóbb alkotásának tartják . Azas évek sikersorozata volt a ( 태백산맥 , „ -hegység” ; angol címén Taebaek Mountain range;1989 ) , ( 조정래 ) tíz kötetes regényfolyama , mely szintén a koreai háborúval foglalkozik . Azes ésas évek Azes évektől kezdve más témakörök is foglalkoztatni kezdték az írókat , a Han folyó csodájaként emlegetett gazdasági fellendülés negatív következményekkel is járt , polarizálta a lakosságot , megjelent a társadalmi elidegenedés fogalma , a gazdagok és a szegények közötti szakadék egyre tágult . Mindehhez hozzájárultak a diktatórikus politikai rendszer sajátosságai , amelyek nyomot hagytak az emberekben , így az írókban is . A kor meghatározó alakja ( 조세희 ) , akinek A törpe ( 난장이가 쏘아 올린 작은 공 , ) címűos műve a gazdagok és szegények közötti éles ellentétet ábrázolja . Magyarul is megjelent a Nyitott Könyvműhely Kiadó kiadásábanban , Vargha Katalin fordításában . A hetvenes években kezdte el írni ( 황석영 ) című tízkötetes művét , amit a kritikusok azutáni koreai irodalom legjelentősebb történelmi regényeként tartanak számon . A háborút követő évtizedekben a legjelentősebb írók közé számos nő is bekerült. mellett például ( 박완서 ) , akinek ( 엄마의 말뚝 , „ Anyám póznája” ; angol címén Mama's Garden ) című regénye pszichológiai ábrázolás is egyben , a háború után magukra maradt asszonyok , lányok sorsát mutatja be , egy anya tükrén keresztül , aki miután elveszíti a fiát a háborúban , a lányában próbálja beteljesíteni saját elvesztett álmait . 1990-es évek Azes évek új irodalmi trendeket teremtettek , előtérbe került az individualizmus , a személyes vágyak fontossága . ( 신경숙 ) az évtized egyik legsikeresebb írónője , akies ( 풍금이 있던 자리 , „ Ahol a harmónium állt” ) című művével szerzett hírnevet . Magyarul ( 엄마를 부탁해 ) című regényét jelentette meg a Könyvmolyképző Kiadó Vigyázzatok Anyára ! címmel . Azes években kezdett el publikálni Dél-Korea egyik legsikeresebbnek tartott romantikusregény-írója , ( 윤대녕 ) , akiben hatalmas szenzációt keltett ( 은어 낚시 통신 , angol címén : The Silverfish memorandum ) című regényével . Aes évektől Aes évek teret engedtek a „ fiatalosabb” , dinamikusabb irodalomnak , és az olyan modern , digitális jelenségeknek , mint a hiperszöveges irodalom . A könnyed témák mellett a társadalmat bemutató alkotások sem maradnak el , ( 윤성희 ) ( 구경꾼들 , „ Szemlélődők” ; abngol címén : Spectators ) című műve például a család fontosságát hangsúlyozza egy olyan korszakban , amikor egyre több koreai fiatal éli egyedül , magányosan az életét . A történelmi regények is népszerűek a században , többüket meg is filmesítik , illetve televízióra adaptálják . Az egyik legnagyobb sikert Kim Hun ( 김훈 ) ( 칼의 노래 , „ A kard éneke” ) című műve arattaben , mely admirálisról szól . ( 김영하 ) ( 검은 꽃 ; „ Fekete virág” ) című regénye szokatlan témát dolgoz fel : a század elején Mexikóba vándorolt koreai emigránsok életét követi nyomon . ( 이정명 ) két történelmi regényét is televízióra adaptálták, ban a Deep Rooted Tree, ben pedig a Painter of the Wind került képernyőre , mindkettő nagy sikert aratott . Külföldön A koreai hullám terjedése a koreai irodalom sikerét is növeli külföldön . Vigyázzatok Anyára ! című művének kiadási jogaitországnak sikerült eladni , az első koreai regény lett , amely felkerült a The New York Times bestsellerlistájára.ben Sin lett az első koreai , és az első nő , aki elnyerte az Man Asian Prize ázsiai irodalmi díjat.ban gyermekkönyv-írónő és illusztrátor elnyerte a neves Astrid Lindgren-emlékdíjat , Cso Namdzsu több nyelvre lefordított Születettben című regényét pedig jelölték az amerikai Nemzeti Könyvdíjra fordítás kategóriában , valamint a francia Émile Guimet-díjra . Jegyzetek Források Dél-Korea