Weber Rudolf
Weber Rudolf (Poprád, Szepes vármegye, 1843. október 16. – Budapest, 1915. február 10.) evangélikus főgimnáziumi tanár, Wéber Samu testvéröccse.

Élete

Többgenerációs poprádi polgárok a felmenői, egyik őse, Weber Mihály, a 17. században Poprád polgármestere volt, neve a harangon is szerepel. Apja, Wéber János Sámuel, szintén hivatalnoka, majd polgármestere volt Poprádnak. Édesanyja, Johanna. A család vallásos életét jellemzi, hogy testvéréből, Sámuelből evangélikus lelkész lett.
 
A gimnáziumot Pesten, a piaristáknál, valamint Eperjesen járta; az utóbbi helyen a teológiát is elvégezte. Ezután Nagyőrre (Szepes megye) hívták meg Mednyánszky László báró, a későbbi festő nevelőjének, ahol három évet töltött. A szokásos európai peregrinációját a berlini egyetemen kezdte meg, ahol tanulótársa volt Prónay Dezsőnek. Azután nagyobb utazást tett Németországban, Svájcban, Franciaországban. Párizsból azonban a kitört német–francia háború miatt nemsokára haza kellett, hogy térjen. Dobsinán letette a lelkészi vizsgálatot Máday Károly előtt, de nem lépett lelkészi pályára, mert meghívták a budapesti evangélikus főgimnáziumhoz tanárnak. A latint és a történelmet tanította 1870-től helyettes, majd 1872-től rendes tanári státuszban.

Budapesti letelepedése ellenére sokat járt vissza a Szepességbe, túrázott, s a Kárpát Egyesületnek tizenhárom éven át volt fővárosi képviselője, illetőleg pénztárosa. Kiadta Buchholtz György emlékiratait, aki a Magas-Tátra első ismertetője volt, s nevének megörökítésére hat emléktáblát emeltetett a Tátra aljának különböző helyein. 

Szepességi szász nyelvjárásban népi hangulatú verseket és humoros elbeszéléseket írt, s jelentetett meg „Zepserscher Liederbronn” címen. Számos pedagógiai tárgyú és iskolai tanítást segítő kézikönyve is jelent meg.

1912-ben vonult nyugalomba. Elhunyt 1915. február 10-én éjjel fél egykor, életének 72., házasságának 40. évében. 1915. február 12-én kísérték utolsó útjára felesége, mniseki és kácsi Hellner Eleonóra, Rezső fia, Katinka unokája, Samu testvére és a távolabbi rokonság a Kerepesi temetőben.

Írásai

Könyvismertetéseket, tárcacikkeket és tudományos értekezéseket írt a Magyar Tanügybe (1873–75), a Magyarországi Kárpátegyesület Évkönyvébe (1878–80., 1885.), a Pester Lloydba (az 1870-es évek elején); az Ungarischer Lloydba (1874), a Szepesi Hírnökbe (1876., 1879. Ueber Mundarten und mundartige Dichtungen, Lindners Gedichte aesthetisch erklärt, Zipser Volkshumor, 1875–79., 1884. költemények szepesi német dialektusban); a Karpathen Postban (1909. 23–37. sz. Zur Geschichte der Volkslieder); a Pallas Nagy Lexikonának is munkatársa volt.

Munkái

 Deutsche Dichtungen für Schule und Haus. Gesammelt… Budapest, 1878.
 Goethe, Hermann und Dorothea. Budapest, 1880. (Jeles Írók Iskolai Tára XIV. Német szöveg magyar bevezetéssel és magyarázatokkal. 2. kiadás. Budapest, 1889., 3. kiadás. Budapest, 1884., 7. kiadás, Budapest, 1908.).
 Das weit und breit erschollene Ziepser Schnee-Gebirg… durch Georgium Buchholz den ältern anjetzo exulirenden Gross-Lomnitzer Pfarrer Anno 1719… Mit einer biographischen Einleitung und Texterklärung herausgegeben… Leutschau, 1899.
 Topographische Beschreibung des Flusses Poprád oder Popper in der Zips aus dem Jahre 1782. von Augustini ab Hortis jun. Mit einer biographischen Einleitung versehen und mitgetheilt von Rudolf Weber. Késmárk, 1900.
 Gedenkrede auf Georg Buchholtz exulirten evang. Pfarrer… (1643–1724). Gehalten zu Gross-Lomnitz am 8. September 1901. Kesmark, 1901.
 Historischer Geschlechtsbericht (Familienkronik) von Georg Buchholtz dem Älteren, nebst einem Auszuge aus dem Tagebuche seines Sohnes Jakob Buchholtz. Nach den hinterlassenen Handschriften. Budapest, 1904. (Luther-Társaság 50. kiadványa. Hosszabb kivonata a Protestáns Szemle 1892. évfolyamban Weber Sámueltől.)
 Hopgarten. Ein populärer Beitrag zur Zipser Volkskunde. Késmárk, 1911. (Különnyomat a Karpathen Postból.)

Álneve és jegye

Clio és -r (a Pester Lloydban, Kaschauer Zeitungban, Pannoniában, Szepesi Hirnökben, Magyar Tanügyben és az Ungarischer Lloydban).

Jegyzetek

Források

 
 Gyászjelentése 
 Szigethy Lajos: Weber Rudolf. In: A Budapesti ágostai hitvallású Evangélikus Főgimnázium értesítője az 1910/1911-iki iskolai évről. Közzéteszi Rátz László igazgató. Budapest, Franklin Társulat Könyvnyomdája, 1911. 3–6. oldal

További információk

 Pallas Nagy Lexikona XVIII. kötet, 809. lap.

Magyar pedagógusok
Poprádiak
1843-ban született személyek
1915-ben elhunyt személyek
Weber Rudolf ( Poprád , Szepes vármegye , október – Budapest , február ) evangélikus főgimnáziumi tanár , Wéber Samu testvéröccse . Élete Többgenerációs poprádi polgárok a felmenői , egyik őse , Weber Mihály , a században Poprád polgármestere volt , neve a harangon is szerepel . Apja , Wéber János Sámuel , szintén hivatalnoka , majd polgármestere volt Poprádnak . Édesanyja , Johanna . A család vallásos életét jellemzi , hogy testvéréből , Sámuelből evangélikus lelkész lett . A gimnáziumot Pesten , a piaristáknál , valamint Eperjesen járta ; az utóbbi helyen a teológiát is elvégezte . Ezután Nagyőrre ( Szepes megye ) hívták meg Mednyánszky László báró , a későbbi festő nevelőjének , ahol három évet töltött . A szokásos európai peregrinációját a berlini egyetemen kezdte meg , ahol tanulótársa volt Prónay Dezsőnek . Azután nagyobb utazást tett Németországban , Svájcban , Franciaországban . Párizsból azonban a kitört német–francia háború miatt nemsokára haza kellett , hogy térjen . Dobsinán letette a lelkészi vizsgálatot Máday Károly előtt , de nem lépett lelkészi pályára , mert meghívták a budapesti evangélikus főgimnáziumhoz tanárnak . A latint és a történelmet tanítottatől helyettes , majdtől rendes tanári státuszban . Budapesti letelepedése ellenére sokat járt vissza a Szepességbe , túrázott , s a Kárpát Egyesületnek tizenhárom éven át volt fővárosi képviselője , illetőleg pénztárosa . Kiadta Buchholtz György emlékiratait , aki a Magas-Tátra első ismertetője volt , s nevének megörökítésére hat emléktáblát emeltetett a Tátra aljának különböző helyein . Szepességi szász nyelvjárásban népi hangulatú verseket és humoros elbeszéléseket írt , s jelentetett meg „ Zepserscher Liederbronn” címen . Számos pedagógiai tárgyú és iskolai tanítást segítő kézikönyve is jelent meg . 1912-ben vonult nyugalomba . Elhunyt februárén éjjel fél egykor , életének , házasságának évében . februárén kísérték utolsó útjára felesége , mniseki és kácsi Hellner Eleonóra , Rezső fia , Katinka unokája , Samu testvére és a távolabbi rokonság a Kerepesi temetőben . Írásai Könyvismertetéseket , tárcacikkeket és tudományos értekezéseket írt a Magyar Tanügybe75 ) , a Magyarországi Kárpátegyesület Évkönyvébe80. , ) , a Pester Lloydba ( azes évek elején ) ; az Ungarischer Lloydba a Szepesi Hírnökbe , Ueber Mundarten und mundartige Dichtungen , Lindners Gedichte aesthetisch erklärt , Zipser Volkshumor,79. , költemények szepesi német dialektusban ) ; a Karpathen Postban37. sz . Zur Geschichte der Volkslieder ) ; a Pallas Nagy Lexikonának is munkatársa volt . Munkái Deutsche Dichtungen für Schule und Haus . Gesammelt … Budapest , Goethe , Hermann und Dorothea . Budapest , ( Jeles Írók Iskolai Tára XIV . Német szöveg magyar bevezetéssel és magyarázatokkal. kiadás . Budapest , , kiadás . Budapest , , kiadás , Budapest , ) . Das weit und breit erschollene Ziepser Schnee-Gebirg… durch Georgium Buchholz den ältern anjetzo exulirenden Gross-Lomnitzer Pfarrer Anno Mit einer biographischen Einleitung und Texterklärung herausgegeben … Leutschau , Topographische Beschreibung des Flusses Poprád oder Popper in der Zips aus dem Jahre von Augustini ab Hortis jun . Mit einer biographischen Einleitung versehen und mitgetheilt von Rudolf Weber . Késmárk , Gedenkrede auf Georg Buchholtz exulirten evang . Pfarrer…1724) . Gehalten zu Gross-Lomnitz am September Kesmark , Historischer Geschlechtsbericht ( Familienkronik ) von Georg Buchholtz dem Älteren , nebst einem Auszuge aus dem Tagebuche seines Sohnes Jakob Buchholtz . Nach den hinterlassenen Handschriften . Budapest , ( Luther-Társaság kiadványa . Hosszabb kivonata a Protestáns Szemle évfolyamban Weber Sámueltől . ) Hopgarten . Ein populärer Beitrag zur Zipser Volkskunde . Késmárk , ( Különnyomat a Karpathen Postból . ) Álneve és jegye Clio és -r ( a Pester Lloydban , Kaschauer Zeitungban , Pannoniában , Szepesi Hirnökben , Magyar Tanügyben és az Ungarischer Lloydban ) . Jegyzetek Források Gyászjelentése Szigethy Lajos : Weber Rudolf . In : A Budapesti ágostai hitvallású Evangélikus Főgimnázium értesítője az1911-iki iskolai évről . Közzéteszi Rátz László igazgató . Budapest , Franklin Társulat Könyvnyomdája,6. oldal További információk Pallas Nagy Lexikona XVIII. kötet , lap. Magyar pedagógusok Poprádiak 1843-ban született személyek 1915-ben elhunyt személyek