Losonczy László
Losonczy László  (Kecskemét, 1812. május 25. – Budapest, 1879. augusztus 2.) költő.

Életrajza
Losonczy László 1812. május 25-én született Kecskeméten. Itt tanult a filozófia elvégzéseig; a felsőbb osztályba 1835-ben Debrecenben iratkozott be; itt végezte a hittant és a jogtudományt, majd a korán elhunyt Nagy Imre helyébe a költészeti osztály köztanítója lett. 1841-től Érszalacson tanított. 1843-ban Beőthy Ödön és Komáromi György Bihar megyei követekkel mint fogalmazó a pozsonyi országgyűlésre ment. 1844 októberében a gyönki gimnáziumban lett a humaniorák tanára; 1849 októberében a kecskeméti főiskolához hívták meg a latin és magyar irodalom tanszékére; 1853 októberétől pedig a nagykőrösi iskolához ugyanazon tanszékre. 1870-ben búskomorságba esett, mely később elmezavarrá fejlődött. Kecskeméten és budai irgalmasok kórházában ápolták, ahol igen rövid idő alatt visszanyerte ugyan eszméletét és Ceglédre vonulhatott fiához, 1878 őszén még Debrecenben is járt; de később a búskomorság ismét erőtt vett rajta és 1879. augusztus 2-án meghalt Budapesten az irgalmasok kórházában, ahová fia gyógykezelés végett vitte. A vízivárosi sírkertben temették el. Borosnyay Oszkár miniszteri tanácsos, aki véletlenül találkozott a gyászmenettel, egyedül kísérte a temetőbe egykori tanárát és azonnal mozgalmat indított, hogy a jónevű költőnek síremléket emeljenek.
 
A Vasárnapi Újság így írt róla nekrológjában:

Munkái
 Első költeménye 1843-ban Katona József sírján címmel a Regélő Pesti Divatlapban jelent meg, később számos lap, folyóirat, évkönyv közölte verseit. Költészetén Csokonai Vitéz Mihály, Petőfi Sándor, Vörösmarty Mihály hatása érezhető. Nyomorúság című verse szájhagyomány útján is terjedt. Költeményeinek első kötetét, 1853-ban, a másodikat 1857-ban adta ki. Utóbbi kötet ismertetőjében írja a költőről a Kalauz: "költészete tiszta, nem tévutakon járó; nyelve hangzatos, igazi magyar; verselését pedig a keresetlenség, mégis műgond, szabatosság teszi becsessé." (1857. 12. szám).
 Írt színműveket is: Követség címmel vígjátékát 1847 tavaszán, Gyönkön Tóth János társulata vitte színpadra; az Áljurátus és a Legatus című műveit 1848 februárjában Egressy Gáborhoz küldte, de művei az akkori zavaros körülmények közt elvesztek. Dalok és szavalmányok című kötete 1878-ban, Nagykőrösön, míg a Kesergő lant, gyászköltemények, bucsúztatók, halotti énekek és sirversek című összeállítása halálának évében, 1879-ben Kecskeméten jelent meg.

Főbb munkái
 Losonczy László költeményei (I–II., Pest, 1853–57.) Első kötet Második kötet
 Losonczy László újabb költeményei (Pest, 1862.)
 Dalok és szavalmányok (Nagy-Kőrös, 1878.)
 Kesergő lant, gyászköltemények, bucsúztatók, halotti énekek és sirversek (Kecskemét, 1879.)

Emlékezete 
 Emlékét őrzi Móra Ferenc Bort iszik a magyar ember című elbeszélése (megjelent az író A fele sem tudomány című kötetében).

Jegyzetek

Források
 Magyar életrajzi lexikon
 

Magyar költők
1812-ben született személyek
1879-ben elhunyt személyek
Losonczy László ( Kecskemét , május – Budapest , augusztus ) költő . Életrajza Losonczy László májusén született Kecskeméten . Itt tanult a filozófia elvégzéseig ; a felsőbb osztálybaben Debrecenben iratkozott be ; itt végezte a hittant és a jogtudományt , majd a korán elhunyt Nagy Imre helyébe a költészeti osztály köztanítója lett.től Érszalacson tanított.ban Beőthy Ödön és Komáromi György Bihar megyei követekkel mint fogalmazó a pozsonyi országgyűlésre ment.okt óberében a gyönki gimnáziumban lett a humaniorák tanára;októberében a kecskeméti főiskolához hívták meg a latin és magyar irodalom tanszékére;októberétől pedig a nagykőrösi iskolához ugyanazon tanszékre.ben búskomorságba esett , mely később elmezavarrá fejlődött . Kecskeméten és budai irgalmasok kórházában ápolták , ahol igen rövid idő alatt visszanyerte ugyan eszméletét és Ceglédre vonulhatott fiához,őszén még Debrecenben is járt ; de később a búskomorság ismét erőtt vett rajta és augusztusán meghalt Budapesten az irgalmasok kórházában , ahová fia gyógykezelés végett vitte . A vízivárosi sírkertben temették el . Borosnyay Oszkár miniszteri tanácsos , aki véletlenül találkozott a gyászmenettel , egyedül kísérte a temetőbe egykori tanárát és azonnal mozgalmat indított , hogy a jónevű költőnek síremléket emeljenek . A Vasárnapi Újság így írt róla nekrológjában : Munkái Első költeményeban Katona József sírján címmel a Regélő Pesti Divatlapban jelent meg , később számos lap , folyóirat , évkönyv közölte verseit . Költészetén Csokonai Vitéz Mihály , Petőfi Sándor , Vörösmarty Mihály hatása érezhető . Nyomorúság című verse szájhagyomány útján is terjedt . Költeményeinek első kötetét, ban , a másodikatban adta ki . Utóbbi kötet ismertetőjében írja a költőről a Kalauz : " költészete tiszta , nem tévutakon járó ; nyelve hangzatos , igazi magyar ; verselését pedig a keresetlenség , mégis műgond , szabatosság teszi becsessé . " szám ) . Írt színműveket is : Követség címmel vígjátékáttavaszán , Gyönkön Tóth János társulata vitte színpadra ; az Áljurátus és a Legatus című műveitfebruárjában Egressy Gáborhoz küldte , de művei az akkori zavaros körülmények közt elvesztek . Dalok és szavalmányok című köteteban , Nagykőrösön , míg a Kesergő lant , gyászköltemények , bucsúztatók , halotti énekek és sirversek című összeállítása halálának évében, ben Kecskeméten jelent meg . Főbb munkái Losonczy László költeményei ( I–II. , Pest,57. ) Első kötet Második kötet Losonczy László újabb költeményei ( Pest , ) Dalok és szavalmányok ( Nagy-Kőrös , ) Kesergő lant , gyászköltemények , bucsúztatók , halotti énekek és sirversek ( Kecskemét , ) Emlékezete Emlékét őrzi Móra Ferenc Bort iszik a magyar ember című elbeszélése ( megjelent az író A fele sem tudomány című kötetében ) . Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon Magyar költők 1812-ben született személyek 1879-ben elhunyt személyek