Gulner Gyula
Gulner Gyula (néhol Gullner), Gulner Gyula János (Vál, 1842. október 2. (keresztelés) – Budapest, Erzsébetváros, 1909. december 18.) magyar jogász, vármegyei tisztviselő, Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánja, Monor majd Abony országgyűlési képviselője. 1876. február 17-én országgyűlés egyik jegyzőjének választották meg. Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánjaként sokat tett Pestszentlőrinc fejlődéséért. 1903. február 6-án "a közügyek terén szerzett kiváló érdemei" elismeréséül  a Lipót-rend középkeresztjével tüntették ki.

Életpályája 

Régi vármegyei tisztviselőcsaládban született Gulner László és Menyhárt Jozefa fiaként. Jogi tanulmányainak befejezése után 1867-ben maga is vármegyei tisztviselőként kezdte pályafutását. Beöthy Lajos oldalán mint főjegyző működött. Az országos politikában 1872-től országgyűlési képviselőként vett részt, amikor is a Balközép Párt képviselőjeként nyert mandátumot. Pártjának a Deák-párttal történő fúziója után nem sokkal kilépett az utódpártból és előbb 1876. májusában a Független Szabadelvű Párt, majd  1878-ban már az Egyesült Ellenzék tagja. 1899-ben több párttársával együtt a Szabadelvű Pártba lépett át, majd 1903. novemberében Apponyi Alberttel együtt a Nemzeti Párt színeiben politizált tovább, melynek elnökévé választották. 1905. januárjában a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párthoz csatlakozott, melynek alelnöke is volt.
Az 1881-1884-es ciklustól eltekintve állandó tagja volt a képviselőháznak.

Széll Kálmán kormányában 1900. április 24-én belügyminisztériumi államtitkárá nevezte ki, mely állásásról 1903. november 6-án lemondott.  Ő  lett az alelnöke annak a 65 tagú bizottságnak, amelynek feladata volt az 1905-1906-os nemzeti ellenállási mozgalom intézkedéseinek a végrehajtása.

1906-ban kinevezték Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye és Kecskemét város főispánjává, mely tisztséget haláláig viselt. Felesége Rée Mária volt.

Emlékezete 
 Budapest XVIII. kerületében, a Miklóstelepen utca viselte a nevét 1925 és 1946 között. Az utca 1991-ben kapta vissza ezt a nevét.
 A XVIII. kerületben általános iskola viseli a nevét.
 Szobrát László Pál készítette el.

Források 
 Sulinet 
 Budapesti utcanevek. Corvina, 2013. 260. old.
 A Szövetkezett Balpárt arcképcsarnoka
 Vasárnapi Ujság 47. évf. 16. sz. (1900. április 22.)
 Gulner Gyula gyászjelentése

Jegyzetek 

1842-ben született személyek
1909-ben elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1872–1875)
Országgyűlési képviselők (1875–1878)
Országgyűlési képviselők (1878–1881)
Országgyűlési képviselők (1884–1887)
Országgyűlési képviselők (1887–1892)
Országgyűlési képviselők (1892–1896)
Országgyűlési képviselők (1896–1901)
Országgyűlési képviselők (1901–1905)
Országgyűlési képviselők (1905–1906)
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánjai
Gulner Gyula ( néhol Gullner ) , Gulner Gyula János ( Vál , október ( keresztelés ) – Budapest , Erzsébetváros , december ) magyar jogász , vármegyei tisztviselő , Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánja , Monor majd Abony országgyűlési képviselője . februárén országgyűlés egyik jegyzőjének választották meg . Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánjaként sokat tett Pestszentlőrinc fejlődéséért . februárán " a közügyek terén szerzett kiváló érdemei " elismeréséül a Lipót-rend középkeresztjével tüntették ki . Életpályája Régi vármegyei tisztviselőcsaládban született Gulner László és Menyhárt Jozefa fiaként . Jogi tanulmányainak befejezése utánben maga is vármegyei tisztviselőként kezdte pályafutását . Beöthy Lajos oldalán mint főjegyző működött . Az országos politikábantől országgyűlési képviselőként vett részt , amikor is a Balközép Párt képviselőjeként nyert mandátumot . Pártjának a Deák-párttal történő fúziója után nem sokkal kilépett az utódpártból és előbb májusában a Független Szabadelvű Párt , majd ban már az Egyesült Ellenzék tagja.ben több párttársával együtt a Szabadelvű Pártba lépett át , majd novemberében Apponyi Alberttel együtt a Nemzeti Párt színeiben politizált tovább , melynek elnökévé választották. januárjában a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párthoz csatlakozott , melynek alelnöke is volt . Azes ciklustól eltekintve állandó tagja volt a képviselőháznak . Széll Kálmán kormányában áprilisén belügyminisztériumi államtitkárá nevezte ki , mely állásásról novemberán lemondott . Ő lett az alelnöke annak atagú bizottságnak , amelynek feladata volt azos nemzeti ellenállási mozgalom intézkedéseinek a végrehajtása . 1906-ban kinevezték Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye és Kecskemét város főispánjává , mely tisztséget haláláig viselt . Felesége Rée Mária volt . Emlékezete Budapest XVIII. kerületében , a Miklóstelepen utca viselte a nevétésközött . Az utcaben kapta vissza ezt a nevét . A XVIII. kerületben általános iskola viseli a nevét . Szobrát László Pál készítette el . Források Sulinet Budapesti utcanevek . Corvina , old . A Szövetkezett Balpárt arcképcsarnoka Vasárnapi Ujság évf. sz. április ) Gulner Gyula gyászjelentése Jegyzetek 1842-ben született személyek 1909-ben elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1875 ) Országgyűlési képviselők1878 ) Országgyűlési képviselők1881 ) Országgyűlési képviselők1887 ) Országgyűlési képviselők1892 ) Országgyűlési képviselők1896 ) Országgyűlési képviselők1901 ) Országgyűlési képviselők1905 ) Országgyűlési képviselők1906 ) Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főispánjai