Forgács Antal (költő)
Forgács Antal született: Freud  (Bicske, 1910. február 10. – Németország, 1944. március) magyar költő, újságíró.

Élete 

Freud Lajos (1880–1928) gabonakereskedő és Grünfeld Irma fia. „Falun születtem, s tizenegy éves koromig falun múltak el napjaim. Szüleim, úgynevezett asszimiláns zsidók voltak, csak magyarul beszéltek… (…) Hazára leltem a magyar nyelvben s a magyar költészetben, és zsidó vagyok.” – írta magáról 1939-ben. Rövid életéről és tragikus haláláról keveset tudunk. A középiskolát „a városban” végezte. Szolnokon volt katona.

Először az 1929-ben megjelent Jóság című antológiában jelentek meg versei. Az 1930-as évek elején néhány könyvismertetése jelent meg a Társadalmi Szemlében. Részt vett az illegális kommunista mozgalommal. 1932-ben egy szervezkedés lebukásakor őt is letartóztatták, majd kiengedték, mert nem találtak ellene bizonyítékot.

Első verskötete 1933-ban jelent meg, tehát letartóztatása után, Fanyar idők címmel. Ezt még két verskötet követte 1936-ban és 1938-ban. Sok zsidó kortársához hasonlóan ő is elhagyta Magyarországot (1938 őszén), ám még azután is jelentek meg írásai, versei a Korunkban. Párizsból a német megszállás elől vidékre menekült  1944-ben a Gestapo Grenoble-ban elfogta. A franciaországi drancy-i gyűjtőtáborba, majd onnan Németországba került. Halálának helye és időpontja nem ismert. 1949-ben a budapesti központi járásbíróság holttá nyilvánította 1944. április 15-ei dátummal.

Költőként a Nyugat úgynevezett harmadik nemzedékéhez sorolják. Az 1930-as évek közepén jelentek meg versei és kisebb bírálatai a folyóiratban. Első verseinek szabadabb, akkor már pusztán divatos formáiról hamarosan áttért a kötöttebb formákra. Eközben költeményeit egyre inkább áthatja a szorongás, a legyőzöttség, a félelem érzete, kiütközik „eredendően pesszimizmusra hajlamos alkata”. Bár „szocialista indítású költő volt (…) Világ- és életmegvetésről, a világból kikapcsolódott személyiségről beszélhetünk.

Neki ajánlotta az első kötetét (1930) lezáró, Csöndes sorok lehajtott fejjel című versét Radnóti Miklós.

Munkái 

 Fanyar idő (versek, Budapest, 1933)
 Hűvös magány (versek, Budapest, 1936)
 Időm törvénye szerint (versek, Budapest, 1938)
 A világ nem felel (válogatott versek, Budapest, 1963)

Jegyzetek

Források 
 
 Havas Endre: Forgács Antal. In: Bóka László (szerk.): Magyar mártír írók antológiája Cserépfalvi, 1947 (50–51. o.)
 622–623. o.

További információk 

 Bálint György: Forgács Antal: Fanyar idő Nyugat, 1933. 22. szám.
  Gaál Gábor /G. G./: Forgács Antal: Hűvös magány Korunk, 1936. május, 451. o.
 Fejtő Ferenc: Hűvös magány Nyugat, 1936. 3. szám. 	
 Forgács Antal publikációi a Korunk-ban  (1932–1939 között). Galambos Ferenc: Korunk repertórium (1926–1940)
 Forgács Antal költészete Digitális Irodalmi Akadémia, 1965.

Magyar költők
1910-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
A holokauszt magyar áldozatai
Bicskeiek
Emigráns magyarok
Családi nevüket magyarosított személyek
Zsidó származású magyarok
Meggyilkolt költők, írók
Forgács Antal született : Freud ( Bicske , február – Németország , március ) magyar költő , újságíró . Élete Freud Lajos1928 ) gabonakereskedő és Grünfeld Irma fia . „ Falun születtem , s tizenegy éves koromig falun múltak el napjaim . Szüleim , úgynevezett asszimiláns zsidók voltak , csak magyarul beszéltek … ( … ) Hazára leltem a magyar nyelvben s a magyar költészetben , és zsidó vagyok.” – írta magárólben . Rövid életéről és tragikus haláláról keveset tudunk . A középiskolát „ a városban” végezte . Szolnokon volt katona . Először azben megjelent Jóság című antológiában jelentek meg versei . Azas évek elején néhány könyvismertetése jelent meg a Társadalmi Szemlében . Részt vett az illegális kommunista mozgalommal.ben egy szervezkedés lebukásakor őt is letartóztatták , majd kiengedték , mert nem találtak ellene bizonyítékot . Első versköteteban jelent meg , tehát letartóztatása után , Fanyar idők címmel . Ezt még két verskötet követteban ésban . Sok zsidó kortársához hasonlóan ő is elhagyta Magyarországotőszén ) , ám még azután is jelentek meg írásai , versei a Korunkban . Párizsból a német megszállás elől vidékre menekült ben a Gestapo Grenoble-ban elfogta . A franciaországi drancy-i gyűjtőtáborba , majd onnan Németországba került . Halálának helye és időpontja nem ismert.ben a budapesti központi járásbíróság holttá nyilvánította áprilisei dátummal . Költőként a Nyugat úgynevezett harmadik nemzedékéhez sorolják . Azas évek közepén jelentek meg versei és kisebb bírálatai a folyóiratban . Első verseinek szabadabb , akkor már pusztán divatos formáiról hamarosan áttért a kötöttebb formákra . Eközben költeményeit egyre inkább áthatja a szorongás , a legyőzöttség , a félelem érzete , kiütközik „ eredendően pesszimizmusra hajlamos alkata” . Bár „ szocialista indítású költő volt ( … ) Világ- és életmegvetésről , a világból kikapcsolódott személyiségről beszélhetünk . Neki ajánlotta az első kötetétlezáró , Csöndes sorok lehajtott fejjel című versét Radnóti Miklós . Munkái Fanyar idő ( versek , Budapest , Hűvös magány ( versek , Budapest , Időm törvénye szerint ( versek , Budapest , A világ nem felel ( válogatott versek , Budapest , Jegyzetek Források Havas Endre : Forgács Antal . In : Bóka László ( szerk . ) : Magyar mártír írók antológiája Cserépfalvi,( 50–51. o . ) 623. o . További információk Bálint György : Forgács Antal : Fanyar idő Nyugat , szám . Gaál Gábor /G. G. / : Forgács Antal : Hűvös magány Korunk , május , o . Fejtő Ferenc : Hűvös magány Nyugat , szám . Forgács Antal publikációi a Korunk-ban 1939 között ) . Galambos Ferenc : Korunk repertórium1940 ) Forgács Antal költészete Digitális Irodalmi Akadémia , Magyar költők 1910-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek A holokauszt magyar áldozatai Bicskeiek Emigráns magyarok Családi nevüket magyarosított személyek Zsidó származású magyarok Meggyilkolt költők , írók