Vadász Endre
Vadász Endre (Szeged, 1901. február 28. – Gödöllő, 1944. június 3.) festőművész, grafikus.

Élete és munkássága

Szegedi polgári családban született, édesapja Vadász (Weisz) Simon Sándor terménykereskedő, édesanyja Kohn Ilona volt. Endre, a középső fiuk, már tizenhét éves korában karikatúraalbumot rajzolt. A szegedi reálgimnáziumban érettségizett. 1918-19-ben Heller Ödönnél, a szegedi képzőművészeti szabadiskolában tanult. Később Fényes Adolfnál, majd a Képzőművészeti Főiskolán Glatz Oszkár osztályában tanult. Mesterei voltak még Zádor István és Olgyai Viktor.

1926-27 nyarán Mohácson vezetett a főiskolai tábort, ahol is nagy hatással van rá a színes mohácsi népviselet és a dunai táj. Varázslatos festményei ezt az idillt örökítik meg. Itt ismerkedett meg Valentin Györgyivel, akit 1928-ban feleségül vett. Kardos Albert meghívására Debrecenbe költöztek, ahol az Izraelita Gimnázium rajztanára lett.

1933-ban és 1935-ben között Nagybányán festett. Gyakori résztvevője volt a Munkácsy-céh, a Szinyei Merse Pál Társaság, az Ernst Múzeum kiállításainak, de részt vett a velencei biennálékon, a Magyar Rézkarcoló Művészek Egyesülete európai és amerikai csoporttárlatain Oslótól Chicagóig, Londontól Clevelandig. Olaj- és temperaképei, akvarelljei, finom vonalú rézkarcai, folthatásokra épített metszetei egyre népszerűbbek  kerültek. Számos ex librist is alkotott.  A húszas években Olaszországban, majd 1929-ben a Nemes Marcell-féle utazási ösztöndíjjal Párizsban tett tanulmányutat. Itt találkozott a későbbi műveire nagy hatást gyakorló japán fametszetekkel. 1929-ben a barcelonai világkiállításon I. díjat nyert.

1936-ban költöztek Budapestre. Számos kiállításon vett részt és sok díjat is nyert. 1937-ben pedig a Tamás Galéria rendezett gyűjteményes kiállítást műveiből. Elsősorban rézkarcai, fa- és linóleummetszetei híresek, de tempera- és olajfestményeket is készített. 1937-ben Elek Artúr a "Magyar Művészetben" jelentetett meg elemző tanulmányt "Az újabb magyar grafikai művészet" címmel, amiben magasra értékelte Vadász Endre művészetét. Több önálló albuma jelent meg. 1940 elején festményeivel részt vett a „A magyar művészetért” mozgalom Horthy Miklós kormányzó által megnyitott kiállításán az Andrássy úti Régi Műcsarnokban.

A második világháború közeledtével műveiben is érezhetővé vált szorongásélménye, halálfélelme. 1944. június 3-án, amikor megtudta, hogy feleségének másnap a budapesti gettóba kell vonulnia, a gödöllői munkaszolgálatos táborban öngyilkos lett, mint ahogy felesége is.

Utóélete
Gál György Sándor írta róla: „Vadász Endre képei nem sorolhatók semmiféle iskolához. Egy festő boldog álomlátásai ezek. Kivételes tehetség, nagy festő volt. És bátor ember.”

1971-ben a szegedi Móra Ferenc Múzeum rendezett kiállítást munkássága tiszteletére, majd 1982-ben a Magyar Nemzeti Galériában rendezték meg emlékkiállítását. Számos képe a Déri Múzeumban található, Debrecenben.

Jegyzetek

Források
Sz. Kürti Katalin tanulmánya az epa.oszk.hu-n
Életrajza Grósz Szabina Ajándék tollából 
Életrajza a Kieselbach galéria honlapján
A Virág Judit Galéria honlapja a művészről 
 A Csodaszarvas műkereskedelmi portál adatbázisa

Magyar festők
Magyar grafikusok
Szegediek
1901-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
Az OMIKE Művészakció résztvevői
Zsidó származású magyarok
A holokauszt magyar áldozatai
Meggyilkolt képzőművészek
Vadász Endre ( Szeged , február – Gödöllő , június ) festőművész , grafikus . Élete és munkássága Szegedi polgári családban született , édesapja Vadász ( Weisz ) Simon Sándor terménykereskedő , édesanyja Kohn Ilona volt . Endre , a középső fiuk , már tizenhét éves korában karikatúraalbumot rajzolt . A szegedi reálgimnáziumban érettségizett.ben Heller Ödönnél , a szegedi képzőművészeti szabadiskolában tanult . Később Fényes Adolfnál , majd a Képzőművészeti Főiskolán Glatz Oszkár osztályában tanult . Mesterei voltak még Zádor István és Olgyai Viktor . 1926-27 nyarán Mohácson vezetett a főiskolai tábort , ahol is nagy hatással van rá a színes mohácsi népviselet és a dunai táj. Varázslatos festményei ezt az idillt örökítik meg . Itt ismerkedett meg Valentin Györgyivel , akitban feleségül vett . Kardos Albert meghívására Debrecenbe költöztek , ahol az Izraelita Gimnázium rajztanára lett . 1933-ban ésben között Nagybányán festett . Gyakori résztvevője volt a Munkácsy-céh , a Szinyei Merse Pál Társaság , az Ernst Múzeum kiállításainak , de részt vett a velencei biennálékon , a Magyar Rézkarcoló Művészek Egyesülete európai és amerikai csoporttárlatain Oslótól Chicagóig , Londontól Clevelandig . Olaj- és temperaképei , akvarelljei , finom vonalú rézkarcai , folthatásokra épített metszetei egyre népszerűbbek kerültek . Számos ex librist is alkotott . A húszas években Olaszországban , majdben a Nemes Marcell-féle utazási ösztöndíjjal Párizsban tett tanulmányutat . Itt találkozott a későbbi műveire nagy hatást gyakorló japán fametszetekkel.ben a barcelonai világkiállításon I. díjat nyert . 1936-ban költöztek Budapestre . Számos kiállításon vett részt és sok díjat is nyert.ben pedig a Tamás Galéria rendezett gyűjteményes kiállítást műveiből . Elsősorban rézkarcai , fa- és linóleummetszetei híresek , de tempera- és olajfestményeket is készített.ben Elek Artúr a " Magyar Művészetben " jelentetett meg elemző tanulmányt " Az újabb magyar grafikai művészet " címmel , amiben magasra értékelte Vadász Endre művészetét . Több önálló albuma jelent meg.elej én festményeivel részt vett a „ A magyar művészetért” mozgalom Horthy Miklós kormányzó által megnyitott kiállításán az Andrássy úti Régi Műcsarnokban . A második világháború közeledtével műveiben is érezhetővé vált szorongásélménye , halálfélelme. júniusán , amikor megtudta , hogy feleségének másnap a budapesti gettóba kell vonulnia , a gödöllői munkaszolgálatos táborban öngyilkos lett , mint ahogy felesége is . Utóélete Gál György Sándor írta róla : „ Vadász Endre képei nem sorolhatók semmiféle iskolához . Egy festő boldog álomlátásai ezek . Kivételes tehetség , nagy festő volt . És bátor ember.” 1971-ben a szegedi Móra Ferenc Múzeum rendezett kiállítást munkássága tiszteletére , majdben a Magyar Nemzeti Galériában rendezték meg emlékkiállítását . Számos képe a Déri Múzeumban található , Debrecenben . Jegyzetek Források Sz . Kürti Katalin tanulmánya az epa.oszk.hu -n Életrajza Grósz Szabina Ajándék tollából Életrajza a Kieselbach galéria honlapján A Virág Judit Galéria honlapja a művészről A Csodaszarvas műkereskedelmi portál adatbázisa Magyar festők Magyar grafikusok Szegediek 1901-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek Az OMIKE Művészakció résztvevői Zsidó származású magyarok A holokauszt magyar áldozatai Meggyilkolt képzőművészek