Eggenberg-kastély
A grazi Eggenberg-kastély (németül Schloss Eggenberg) Stájerország legjelentősebb barokk kastélya. Kitűnő állapotban megőrzött belső terei, kiterjedt, látványos parkja, az Universalmuseum Joanneum múzeum itt elhelyezett egyes gyűjteményei az Eggenberg kastélyt a legértékesebb osztrák kulturális emlékek közé emeli. 2010-ben Graz óvárosával együtt felkerült az UNESCO világörökségek listájára.

Története 
Első látásra a kastély 17. századi barokk palotának tűnik, azonban története sokkal korábbra nyúlik vissza. 

Balthasar Eggenberger vásárolta a nemesi birtokot 1460-ban Graz nyugati szélén. Az Eggenberg család egyszerű patrícius család volt az 1400-as években, Balthasar Eggenberger azonban III. Frigyes német-római császár bankára lett, birodalmi pénzverési joggal bírt. Ő építtette ezen a helyen a gótikus Szűz Mária-kápolnát, amelyet 1470. május 30-án szenteltek fel és amelybe egy gyönyörű oltárt is készíttetett. Ez a kápolna lett a későbbi építkezések középpontja. 

Az 1568-ban született Johann (Hans) Ulrich Eggenberg, Ferdinánd főherceg — a későbbi II. Ferdinánd császár — szolgálatába állott, a nemzetközi ügyekért felelt; politikai ellenfele Franciaországban ekkor Richelieu bíboros volt, XIII. Lajos főminisztere. Johann (Hans) Ulrich Eggenberg 1625-ben egész belső Ausztria helytartója lett. Ez a pozíció a császár utáni második leghatalmasabb emberré tette. II. Ferdinánd bizalmasaként és miniszterelnökként egy grandiózus palotát álmodott meg, amely az új pozícióját hivatott tükrözni. 1625-ben felkérte a milanói tervező, festő és építész Giovanni Pietro de Pomist egy új palota tervezésére, melyet a spanyol Escorial ihletett. Még ebben az évben elkezdték a kastélyt építeni a családi birtokon. 1631-ben bekövetkezett haláláig de Pomis saját maga felügyelte a palota építtetését. A munkát Laurenz van de Syppe folytatta; az épület 1635-36 között készült el, majd a díszítését 1646-ig fejezték be. 

A 16. századot és a 17. század elejét a misztikus természetfilozófia uralta.  Ez a fajta harmonikus természetfilozófia tükröződik vissza az Eggenberg-kastély építésében is. Az épület négy saroktornya a négy elemet ábrázolja, és a négy égtáj felé tájolták. 365 külső ablaka van, az év napjainak megfelelően. Emeletenként 31 szobát alakítottak ki, a leghosszabb hónapok napjainak megfelelően. A kastélyban 24 fényűző szobát találunk, ahány órából áll egy nap. Ennek a 24 szobának pontosan 52 ablaka van, mint a hetek száma az évben. A „bolygóteremben" 8 ablak nyílik (ennyi „bolygót" számláltak akkoriban, beleértve a Napot és a Holdat is). A díszteremben a hét minden napjának és az év 12 hónapjának szimbólumát is megtaláljuk.

Első átépítés 

1666 elején Johann Seyfried von Eggenberg, Hans Ulrich unokája pompás barokk stílusban építtette át a kastélyt. A palota 1673-ban került ismét rivaldafénybe, amikor I. Lipót német-római császár ebben a kastélyban házasodott másodszorra, Habsburg–Tiroli Klaudia Felicitász grófnőt vette el. (Ez a házasság nem tartott sokáig, 3 évvel később a császárné meghalt, a szívét a bécsi kapucinusok templomának kriptájában helyezték el.)
Hans Adam Weissenkircher házi festőként 1678-tól dolgozott a kastélyon. A fő bálterem, a bolygóterem freskóit 1684-85-ben készítette. Hatszáznál is több mennyezetképet, stukkót használtak, melyek témája a klasszikus mitológia és a bibliai képek jellemző figurái. Az antik világkép a bolygókkal és az állatövi csillagjegyekkel szintén megjelent a bolygóteremben.

Második átépítés 

Az Eggenberg család férfi ágának kihalását követően a kastély félig elnéptelenedett. Az utolsó Eggenberg hercegnő férje, Johann Leopold Count Herberstein rendelte meg a kastély újbóli átfogó felújítását. 1754 és 1762 között rokokó stílusban épült újjá a palota, amellett, hogy a mennyezeti freskók majdnem változatlanul megmaradtak. A munkák a fali dekorációk megújítására, a fűtésrendszer átalakítására, a majolika kandallók beépítésre és számos bútor cseréjére korlátozódtak, de ekkor készíttették a gyönyörű csillárokat és gyertyatartókat is. Három szoba ebben az időben kapott a kor divatjának megfelelő kelet-ázsiai díszítést, kínai selyemmel díszített falakat kaptak. A stájer művész, Johann Anton Baptist Raunacher minden szobát más-más stílusnak szentelt. Ebben az időben alakították át a házi színházat is barokk házi kápolnává.

Harmadik átépítés 

A harmadik nagy átalakulását a kastély a 19. században élte át, de ekkor csak a lakott részeket újították fel. A legnagyobb hangsúlyt a barokk kert teljes átalakítása kapta. Ennek megálmodója Jérôme Count Herberstein, a fanatikus kertimádó volt. Labirintusok, szökőkutak, keskeny ösvények jelentek meg a kastélyparkban: angol stílusú, romantikus tájképi kertté alakították a csúnyának talált barokk kertet. A 20. század elejétől azonban már nem foglalkoztattak kertészt, így vadregényessé vált a palotakert, majd később egy szimpla városi park vált belőle.

A kastély a Herberstein család birtokában maradt 1939-ig, amikor is állami kézre került épp a II. világháború előtt. Ausztria legrégebbi múzeumhálózata, az 1811-ben alapított Joanneum kezelésébe került. A világháború okozta károk helyreállítását követően 1953-ban nyílt meg a nagyközönség számára a kastély. 

1993-ban a Kulturális Örökség Hivatala gondozásában a kastélypark meglévő elemeit a romantika jegyében helyreállították, a többit pedig hasonló stílusban újratervezték. A Reggeliző Kert és a rózsadomb 2007-2008-ban készült el. A projekt keretében az Eggenberg kastélyban leltek új otthonra a grazi pávakert fehér és indiai pávái is, melyekkel a kastélyparkban szabadon járva-kelve találkozhatunk.

Érdekességek 
A felső szinteken nem vezették be az elektromos áramot és a fűtés is csak a középkori kandallókon át lehetséges. 
Különösen nagy becsben tartják azt a szobát, ahol Mária Terézia grazi látogatásakor aludt.
Minden egyes festménynek és freskónak saját története van, melyet a helyi idegenvezető megoszt a látogatókkal. 
Kertjében gyönyörű pávákat láthatunk egész évben.

Idegenforgalom 
A palota nyugati sarkánál alakították ki a "Bolygók Kertjét", valamint a Lapidáriumot (római kőtár) és ezen az oldalon található a Régészeti Múzeum bejárata is. A császári pénzverési jogot szerzett Balthasar Eggenberger egykori szobáiban tekinthető meg az érmegyűjtemény. A Régi Képtárban mintegy öt évszázad remekművei kerültek kiállításra. 22 termet tölt meg a  kiállított 300 képzőművészeti alkotás, melynek zöme német nyelvterületen készült festmény. Az első teremben 13. században készült faragott Madonnák állnak, misztikus megvilágításban, majd a termek kronológiai sorrendben visznek minket végig a különböző történelmi és művészeti korszakokon, egészen a 18. századi rokokóig. 

A kastélyban angol és német nyelvű idegenvezetést tartanak.

Fordítás

Források 
 Hivatalos honlap

További információk 
 Graz óvárosa és az Eggenberg-kastély a UNESCO világörökség honlapján 

Kulturális világörökségi helyszínek
Ausztria kastélyai, palotái
Ausztria világörökségi helyszínei
Ausztria múzeumai
Barokk kastélyok, paloták
Graz
Ausztria barokk építményei
A grazi Eggenberg-kastély ( németül Schloss Eggenberg ) Stájerország legjelentősebb barokk kastélya . Kitűnő állapotban megőrzött belső terei , kiterjedt , látványos parkja , az Universalmuseum Joanneum múzeum itt elhelyezett egyes gyűjteményei az Eggenberg kastélyt a legértékesebb osztrák kulturális emlékek közé emeli.ben Graz óvárosával együtt felkerült az UNESCO világörökségek listájára . Története Első látásra a kastély századi barokk palotának tűnik , azonban története sokkal korábbra nyúlik vissza . Balthasar Eggenberger vásárolta a nemesi birtokotban Graz nyugati szélén . Az Eggenberg család egyszerű patrícius család volt azas években , Balthasar Eggenberger azonban III. Frigyes német-római császár bankára lett , birodalmi pénzverési joggal bírt . Ő építtette ezen a helyen a gótikus Szűz Mária-kápolnát , amelyet májusán szenteltek fel és amelybe egy gyönyörű oltárt is készíttetett . Ez a kápolna lett a későbbi építkezések középpontja . Azban született Johann ( Hans ) Ulrich Eggenberg , Ferdinánd főherceg — a későbbi II. Ferdinánd császár — szolgálatába állott , a nemzetközi ügyekért felelt ; politikai ellenfele Franciaországban ekkor Richelieu bíboros volt , XIII. Lajos főminisztere . Johann ( Hans ) Ulrich Eggenbergben egész belső Ausztria helytartója lett . Ez a pozíció a császár utáni második leghatalmasabb emberré tette . II. Ferdinánd bizalmasaként és miniszterelnökként egy grandiózus palotát álmodott meg , amely az új pozícióját hivatott tükrözni.ben felkérte a milanói tervező , festő és építész Giovanni Pietro de Pomist egy új palota tervezésére , melyet a spanyol Escorial ihletett . Még ebben az évben elkezdték a kastélyt építeni a családi birtokon.ben bekövetkezett haláláig de Pomis saját maga felügyelte a palota építtetését . A munkát Laurenz van de Syppe folytatta ; az épületközött készült el , majd a díszítésétig fejezték be . A századot és a század elejét a misztikus természetfilozófia uralta . Ez a fajta harmonikus természetfilozófia tükröződik vissza az Eggenberg-kastély építésében is . Az épület négy saroktornya a négy elemet ábrázolja , és a négy égtáj felé tájolták.külső ablaka van , az év napjainak megfelelően . Emeletenkéntszobát alakítottak ki , a leghosszabb hónapok napjainak megfelelően . A kastélybanfényűző szobát találunk , ahány órából áll egy nap. Ennek aszobának pontosanablaka van , mint a hetek száma az évben . A „ bolygóteremben" ablak nyílik ( ennyi „ bolygót " számláltak akkoriban , beleértve a Napot és a Holdat is ) . A díszteremben a hét minden napjának és az évhónapjának szimbólumát is megtaláljuk . Első átépítés 1666 elején Johann Seyfried von Eggenberg , Hans Ulrich unokája pompás barokk stílusban építtette át a kastélyt . A palotaban került ismét rivaldafénybe , amikor I. Lipót német-római császár ebben a kastélyban házasodott másodszorra , Habsburg–Tiroli Klaudia Felicitász grófnőt vette el . ( Ez a házasság nem tartott sokáig,évvel később a császárné meghalt , a szívét a bécsi kapucinusok templomának kriptájában helyezték el . ) Hans Adam Weissenkircher házi festőkénttól dolgozott a kastélyon . A fő bálterem , a bolygóterem freskóitben készítette . Hatszáznál is több mennyezetképet , stukkót használtak , melyek témája a klasszikus mitológia és a bibliai képek jellemző figurái . Az antik világkép a bolygókkal és az állatövi csillagjegyekkel szintén megjelent a bolygóteremben . Második átépítés Az Eggenberg család férfi ágának kihalását követően a kastély félig elnéptelenedett . Az utolsó Eggenberg hercegnő férje , Johann Leopold Count Herberstein rendelte meg a kastély újbóli átfogó felújítását.ésközött rokokó stílusban épült újjá a palota , amellett , hogy a mennyezeti freskók majdnem változatlanul megmaradtak . A munkák a fali dekorációk megújítására , a fűtésrendszer átalakítására , a majolika kandallók beépítésre és számos bútor cseréjére korlátozódtak , de ekkor készíttették a gyönyörű csillárokat és gyertyatartókat is . Három szoba ebben az időben kapott a kor divatjának megfelelő kelet-ázsiai díszítést , kínai selyemmel díszített falakat kaptak . A stájer művész , Johann Anton Baptist Raunacher minden szobát más-más stílusnak szentelt . Ebben az időben alakították át a házi színházat is barokk házi kápolnává . Harmadik átépítés A harmadik nagy átalakulását a kastély a században élte át , de ekkor csak a lakott részeket újították fel . A legnagyobb hangsúlyt a barokk kert teljes átalakítása kapta . Ennek megálmodója Jérôme Count Herberstein , a fanatikus kertimádó volt . Labirintusok , szökőkutak , keskeny ösvények jelentek meg a kastélyparkban : angol stílusú , romantikus tájképi kertté alakították a csúnyának talált barokk kertet . A század elejétől azonban már nem foglalkoztattak kertészt , így vadregényessé vált a palotakert , majd később egy szimpla városi park vált belőle . A kastély a Herberstein család birtokában maradtig , amikor is állami kézre került épp a II. világháború előtt . Ausztria legrégebbi múzeumhálózata , azben alapított Joanneum kezelésébe került . A világháború okozta károk helyreállítását követőenban nyílt meg a nagyközönség számára a kastély . 1993-ban a Kulturális Örökség Hivatala gondozásában a kastélypark meglévő elemeit a romantika jegyében helyreállították , a többit pedig hasonló stílusban újratervezték . A Reggeliző Kert és a rózsadombban készült el . A projekt keretében az Eggenberg kastélyban leltek új otthonra a grazi pávakert fehér és indiai pávái is , melyekkel a kastélyparkban szabadon járva-kelve találkozhatunk . Érdekességek A felső szinteken nem vezették be az elektromos áramot és a fűtés is csak a középkori kandallókon át lehetséges . Különösen nagy becsben tartják azt a szobát , ahol Mária Terézia grazi látogatásakor aludt . Minden egyes festménynek és freskónak saját története van , melyet a helyi idegenvezető megoszt a látogatókkal . Kertjében gyönyörű pávákat láthatunk egész évben . Idegenforgalom A palota nyugati sarkánál alakították ki a " Bolygók Kertjét " , valamint a Lapidáriumot ( római kőtár ) és ezen az oldalon található a Régészeti Múzeum bejárata is . A császári pénzverési jogot szerzett Balthasar Eggenberger egykori szobáiban tekinthető meg az érmegyűjtemény . A Régi Képtárban mintegy öt évszázad remekművei kerültek kiállításra.termet tölt meg a kiállítottképzőművészeti alkotás , melynek zöme német nyelvterületen készült festmény . Az első teremben században készült faragott Madonnák állnak , misztikus megvilágításban , majd a termek kronológiai sorrendben visznek minket végig a különböző történelmi és művészeti korszakokon , egészen a századi rokokóig . A kastélyban angol és német nyelvű idegenvezetést tartanak . Fordítás Források Hivatalos honlap További információk Graz óvárosa és az Eggenberg-kastély a UNESCO világörökség honlapján Kulturális világörökségi helyszínek Ausztria kastélyai , palotái Ausztria világörökségi helyszínei Ausztria múzeumai Barokk kastélyok , paloták Graz Ausztria barokk építményei