Balatonudvari temetője
Balatonudvari műemlék temetője a község egyik látványossága. A temetőt az 1770-80-as években nyitották meg a református és római katolikus hívek számára. A legtöbb sír az 1800-1850 közötti évekből származik. Az 1840-es évektől a temető külön részeibe temetkeztek a reformátusok, izraeliták és a katolikusok. A leggyakoribb családnevek a Kozma és a Kerkápoly. Egyébként az országban még Balatonfüreden akadnak egy ilyen sírok, de elenyésző számban a balatonudvari mellett.
A műemlék temető sírköveit az 1980-as években restaurálta az Országos Műemléki Felügyelőség, de sajnos nem sikeresen. Időközben a sírkövekből 3-4 darabot ismeretlen tettesek eltulajdonítottak, ami a temető külsejét károsan megváltoztatta.
A temetőről azt híresztelték, hogy nem tudni, felszentelték-e. A kiegyezés után a katolikusok száma évről évre növekedett. Ez késztette a felekezeteket a temetők elkülönítésére, ami 1887-ben meg is történt, kerítés nélkül. A katolikus egyház temetője közepébe vörös kőből keresztet állíttatott, amit a temetőrésszel együtt Fleischmann Jenő aszófői plébános szentelt fel. A szív alakú sírköves védett műemléki temető az ország négy védett temetőinek egyike.

Ki készíthette a sírokat? 

Három monda ismeretes: Eötvös Károly így írt erről “Balatoni utazás - A balatoni út vége - A két temető” című írásában:
“Volt Balatonudvariban valaha egy szegény ember, valami furcsa ember, találékony elme, olyan falusi ezermester. Kitalálta, hogy a sírköveket szív alakúra kell faragni. Legyen lába, amelyet elültessenek a sírban nyugvó fejéhez, de ami kimarad a földből, olyan legyen az, mint az ember szíve. Arra jöjjön rá az írás. Ez illik a holtakhoz is, az élőkhöz is.  …Maga faragta a sírköveket. Fölment a hegyek alá, alkalmas kőlapokat keresni. Talált is a dörgicsei határ közelében. Azután kifaragta szív alakúra. Azután rávéste a halott nevét s születésének és halálának évét. Nem is kért érte pénzt. Megelégedett szívből jövő köszönjük szóval s egy-egy csutora borral. De azért munkáját mégis megfizették.”

A másik monda Dúl János 'udvari halászbokor gazdájának szép leányáról, Halász Veronikáról szóló történet. A Dúl családhoz, Veronikához kapcsolódik a kőfaragó legény, aki szerelmes lesz Veronikába. A leány úgy határoz, hogy a legénnyel megy a hegyekbe. Búcsúzik a Balatontól. A tóra törő vihar a bátor leány halálát okozza. Sírja fölé készíti a kőfaragó legény szeretete jeléül a szív alakú sírkövet.
A harmadik szóbeszéd így szól: ” Az udvari halászgazdának volt egy igen szép lánya, aki sokszor elkísérte édesapját a Balatonra halászni. A bátor leány egyszer egyedül is beevezett a vízre. A Bakony felől hirtelen jött meg a vihar és a leány nem tudott kievezni a partra a zivatar elől. A vihar felborította a csónakját és a leány Balatonba fulladt.
A falu népe sajnálta a leányt, de a szeretője, egy kőműves legény különösen. A legény elhatározta, hogy szív alakú sírkövet készít kedvese sírjára.Az udvariaknak nagyon megtetszett a szív alakú sírkő és halottjaik számára ők is készítettek hasonlót. Amíg a kőműves élt, sok ilyen sírkövet faragott, amivel “benépesítette az udvari temetőt.”  

Viszont sokak szerint csak a kőfaragásban és helyesírásban járatlan helyi kőfaragók készíthették őket, mivel néhány síron helyesírási hibák is olvashatók.

Képgaléria

Híres elhunytak 
 Lévai Mária (1969-2018) hárfaművész.

Jegyzetek

Források 
 Szív alakú sírkövek, welovebalaton.hu
 Balatonudvari, iranymagyarorszag.hu
 Szívalakú sírkövek, balatonudvari.hu

Magyarországi temetők
Veszprém megye
Balatonudvari műemlék temetője a község egyik látványossága . A temetőt azas években nyitották meg a református és római katolikus hívek számára . A legtöbb sír azközötti évekből származik . Azes évektől a temető külön részeibe temetkeztek a reformátusok , izraeliták és a katolikusok . A leggyakoribb családnevek a Kozma és a Kerkápoly . Egyébként az országban még Balatonfüreden akadnak egy ilyen sírok , de elenyésző számban a balatonudvari mellett . A műemlék temető sírköveit azas években restaurálta az Országos Műemléki Felügyelőség , de sajnos nem sikeresen . Időközben a sírkövekbőldarabot ismeretlen tettesek eltulajdonítottak , ami a temető külsejét károsan megváltoztatta . A temetőről azt híresztelték , hogy nem tudni , felszentelték-e . A kiegyezés után a katolikusok száma évről évre növekedett . Ez késztette a felekezeteket a temetők elkülönítésére , amiben meg is történt , kerítés nélkül . A katolikus egyház temetője közepébe vörös kőből keresztet állíttatott , amit a temetőrésszel együtt Fleischmann Jenő aszófői plébános szentelt fel . A szív alakú sírköves védett műemléki temető az ország négy védett temetőinek egyike . Ki készíthette a sírokat ? Három monda ismeretes : Eötvös Károly így írt erről “Balatoni utazás - A balatoni út vége - A két temető” című írásában : “Volt Balatonudvariban valaha egy szegény ember , valami furcsa ember , találékony elme , olyan falusi ezermester . Kitalálta , hogy a sírköveket szív alakúra kell faragni . Legyen lába , amelyet elültessenek a sírban nyugvó fejéhez , de ami kimarad a földből , olyan legyen az , mint az ember szíve . Arra jöjjön rá az írás . Ez illik a holtakhoz is , az élőkhöz is . …Maga faragta a sírköveket . Fölment a hegyek alá , alkalmas kőlapokat keresni . Talált is a dörgicsei határ közelében . Azután kifaragta szív alakúra . Azután rávéste a halott nevét s születésének és halálának évét . Nem is kért érte pénzt . Megelégedett szívből jövő köszönjük szóval s egy-egy csutora borral . De azért munkáját mégis megfizették.” A másik monda Dúl János 'udvari halászbokor gazdájának szép leányáról , Halász Veronikáról szóló történet . A Dúl családhoz , Veronikához kapcsolódik a kőfaragó legény , aki szerelmes lesz Veronikába . A leány úgy határoz , hogy a legénnyel megy a hegyekbe . Búcsúzik a Balatontól . A tóra törő vihar a bátor leány halálát okozza . Sírja fölé készíti a kőfaragó legény szeretete jeléül a szív alakú sírkövet . A harmadik szóbeszéd így szól : ” Az udvari halászgazdának volt egy igen szép lánya , aki sokszor elkísérte édesapját a Balatonra halászni . A bátor leány egyszer egyedül is beevezett a vízre . A Bakony felől hirtelen jött meg a vihar és a leány nem tudott kievezni a partra a zivatar elől . A vihar felborította a csónakját és a leány Balatonba fulladt . A falu népe sajnálta a leányt , de a szeretője , egy kőműves legény különösen . A legény elhatározta , hogy szív alakú sírkövet készít kedvese sírjára.Az udvariaknak nagyon megtetszett a szív alakú sírkő és halottjaik számára ők is készítettek hasonlót . Amíg a kőműves élt , sok ilyen sírkövet faragott , amivel “benépesítette az udvari temetőt.” Viszont sokak szerint csak a kőfaragásban és helyesírásban járatlan helyi kőfaragók készíthették őket , mivel néhány síron helyesírási hibák is olvashatók . Képgaléria Híres elhunytak Lévai Máriahárfaművész . Jegyzetek Források Szív alakú sírkövek , welovebalaton.hu Balatonudvari , iranymagyarorszag.hu Szívalakú sírkövek , balatonudvari.hu Magyarországi temetők Veszprém megye