Uszinszk
Uszinszk () város Oroszországban, Komiföldön. Egyike az kőolajbányászatra alapított jelentős városoknak. Neve a folyónévből származik.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Komiföld északkeleti részén, Sziktivkartól 757 km-re északkeletre, az Urál előhegyeihez közel fekszik, az északi sarkkörtől 90 km-re délre. Az Usza (a Pecsora mellékfolyója) torkolatától keletre, a folyó jobb oldali partja közelében a  helyezkedik el. 

A Komiföldet átszelő Kotlasz–Vorkuta vasúti fővonal Szinya állomásáról kiinduló vasúti szárnyvonal végpontja.

Története 
Hosszan tartó geológiai, geodéziai kutatómunka után a mai Uszinszk vidékén, a Kolva alsó folyásánál lemélyített fúrásból 1962 őszén olaj tört fel. További részletes feltáró munka után 1969-ben döntés született a tyiman–pecsorai hatalmas olajkészletek kiaknázásáról.

A települést 1966-ban alapították. Eredetileg az Usza partján készültek felépíteni, de végül a parttól néhány km-re fekvő, az áradástól biztonságosabbnak tartott, nyáron mocsárral borított területet választották. A munka 1970 tavaszán faházak építésével kezdődött. Öt évvel később adták át rendeltetésének az első négyemeletes panelépületet. Az Uszinszki járás megalapításakor a települést járási székhellyé, 1984-ben pedig várossá nyilvánították.

Népesség 
1979-ben 19 513 lakosa volt.
1989-ben 47 219 lakosa volt.
2002-ben 45 358 lakosa volt, melynek 60,5%-a orosz, 11,5%-a ukrán, 8%-a tatár, 5,6%-a komi, 2,8%-a baskír.
2010-ben 41 100 lakosa volt, melynek 65,8%-a orosz, 8,4%-a ukrán, 7,8%-a tatár, 5,7%-a komi, 2,7%-a baskír.

Gazdasága 
A térségben három óriás- és több kisebb vállalat folytat olajkitermelést. További vállalatok geológiai feltáró munkával, a kitermelt kőolaj elszállításával, a fúrótornyok és az olajbányászat számára nyújtott különféle szolgáltatással foglalkoznak. A város közelében, a Kolva bal partján olajfinomító épült. Az ország legészakibb fekvésű olajfinomítóját 2011 nyarán helyezték üzembe.

Közlekedés 
A Szinyából kiépített szárnyvonal révén a településnek vasúti összeköttetése van Komiföld és az ország távoli városaival. A vasút építését 1974-ben kezdték meg, az Uszán (a város mellett) átívelő 1305 m hosszú vasúti hidat 1979-ben adták át a forgalomnak. 

Távolsági autóút azonban nem épült, kiépített közutak csak a környék falvaihoz és az olajfúró objektumokhoz vezetnek. A falvakba menetrendszerű autóbuszjáratok indulnak. A repülőtér 2,5 km hosszú kifutópályája harmad- és negyedosztályú repülőgépek fogadására/indítására alkalmas; 2014-re tervezték korszerűsítését.

Oktatás, kultúra 
1998 óta a városban működik az Uhtai Állami Műszaki Egyetem fiókintézménye, ahol az olajágazati vállalatok számára képeznek szakembereket, közgazdászokat, programozó-mérnököket. 

A városnak központi kiállítóterme, nemzetiségi kulturális központja és központi kultúrháza van. Utóbbiban kapott helyet a városi helytörténeti múzeum is. A sportolási lehetőségek között fedett uszodája és szintén fedett jégkorongcsarnoka említhető.

Jegyzetek

Források 

Komiföld települései
Uszinszk ( ) város Oroszországban , Komiföldön . Egyike az kőolajbányászatra alapított jelentős városoknak . Neve a folyónévből származik . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Komiföld északkeleti részén , Sziktivkartólkm-re északkeletre , az Urál előhegyeihez közel fekszik , az északi sarkkörtőlkm-re délre . Az Usza ( a Pecsora mellékfolyója ) torkolatától keletre , a folyó jobb oldali partja közelében a helyezkedik el . A Komiföldet átszelő Kotlasz–Vorkuta vasúti fővonal Szinya állomásáról kiinduló vasúti szárnyvonal végpontja . Története Hosszan tartó geológiai , geodéziai kutatómunka után a mai Uszinszk vidékén , a Kolva alsó folyásánál lemélyített fúrásbólőszén olaj tört fel . További részletes feltáró munka utánben döntés született a tyiman–pecsorai hatalmas olajkészletek kiaknázásáról . A településtban alapították . Eredetileg az Usza partján készültek felépíteni , de végül a parttól néhány km-re fekvő , az áradástól biztonságosabbnak tartott , nyáron mocsárral borított területet választották . A munkatavaszán faházak építésével kezdődött . Öt évvel később adták át rendeltetésének az első négyemeletes panelépületet . Az Uszinszki járás megalapításakor a települést járási székhellyé, ben pedig várossá nyilvánították . Népesség 1979-ben513 lakosa volt . 1989-ben219 lakosa volt . 2002-ben358 lakosa volt , melynek5%-a orosz,5%-a ukrán,-a tatár,6%-a komi,8%-a baskír . 2010-ben100 lakosa volt , melynek8%-a orosz,4%-a ukrán,8%-a tatár,7%-a komi,7%-a baskír . Gazdasága A térségben három óriás- és több kisebb vállalat folytat olajkitermelést . További vállalatok geológiai feltáró munkával , a kitermelt kőolaj elszállításával , a fúrótornyok és az olajbányászat számára nyújtott különféle szolgáltatással foglalkoznak . A város közelében , a Kolva bal partján olajfinomító épült . Az ország legészakibb fekvésű olajfinomítójátnyarán helyezték üzembe . Közlekedés A Szinyából kiépített szárnyvonal révén a településnek vasúti összeköttetése van Komiföld és az ország távoli városaival . A vasút építésétben kezdték meg , az Uszán ( a város mellett ) átívelőm hosszú vasúti hidatben adták át a forgalomnak . Távolsági autóút azonban nem épült , kiépített közutak csak a környék falvaihoz és az olajfúró objektumokhoz vezetnek . A falvakba menetrendszerű autóbuszjáratok indulnak . A repülőtér5 km hosszú kifutópályája harmad- és negyedosztályú repülőgépek fogadására/indítására alkalmas;re tervezték korszerűsítését . Oktatás , kultúra 1998 óta a városban működik az Uhtai Állami Műszaki Egyetem fiókintézménye , ahol az olajágazati vállalatok számára képeznek szakembereket , közgazdászokat , programozó-mérnököket . A városnak központi kiállítóterme , nemzetiségi kulturális központja és központi kultúrháza van . Utóbbiban kapott helyet a városi helytörténeti múzeum is . A sportolási lehetőségek között fedett uszodája és szintén fedett jégkorongcsarnoka említhető . Jegyzetek Források Komiföld települései