A szépség és a szörnyeteg (mese)
A szépség és a szörnyeteg vagy A szép és a szörnyeteg vagy Világszépe és a szörnyeteg (franciául: La belle et la béte) egy európai népmese, melyet először Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve írta le és jelentette meg 1740-ben. A legismertebb változatot Jeanne-Marie Le Prince de Beaumont jegyezte le és először 1756-ban jelent meg és egy évvel később lefordították angolra. A történetnek rengeteg változata van, köztük megtalálható Benedek Elek A rózsa című meséje és a Grimm fivérek A táncos-dalos kis pacsirta című meséje is.

Cselekmény

Jeanne-Marie Le Prince de Beaumont változata

Egy gazdag kereskedő boldogan él három fiával és három lányával, akik mind szépek, de a legkisebb, aki még nem töltötte be a tizennegyedik életévét a legszebb és a legtisztább szívű, a nővérei pedig gonoszak és önzőek voltak. A kereskedő hajói egy nagy viharban elsüllyednek, ezért elszegényednek és kénytelenek leköltözni egy falusi házba vidékre és dolgozni a megélhetésért. Pár év múlva az apa meghallja, hogy az egyik hajója talán megmenekült és feléled a remény, hogy újra gazdagok lehetnek. Mielőtt elindul a kikötőbe megkérdezi lányait, mit kérnek, mit hozzon nekik. A két idősebb szép ruhákat és ékszereket kér, a legkisebb pedig egy olyan rózsát, amely sehol másutt nem terem. Ámde a kereskedő adósságai miatt a hajó rakományát elkobozzák, emiatt üres kézzel kell hazatérnie. Eltéved az erdőben és egy ismeretlen kastélyra lel, ahol a kastély láthatatlan ura ad neki szállást és élelmet. Reggel mikor elindul, meglát egy nagy rózsakertet, ahol gyönyörű rózsák teremnek. Leszakít egyet, ekkor megjelenik a hely ura: egy szörnyeteg. Dühében, mert leszakította a rózsát meg akarja ölni a kereskedőt, de az könyörög és elmondja: csupán a lányának szedte le a rózsát. A szörny megkíméli az életét, de cserébe a lányának el kell jönnie a kastélyba és a szörnyeteggel kell élnie. Ad az embernek ruhákat és ékszereket, majd hangsúlyozza, hogy a lánynak önként kell eljönnie. Mikor az apa hazatért próbálja eltitkolni lánya elől a dolgot, de az kiszedi belőle és végül önszántából elmegy a szörnyhöz. A szörny jóindulatú hozzá, közli vele mostantól ő a vár úrnője. Sok ruhával és étellel halmozza el. Minden este együtt esznek és a szörny mindig megkérdezi a lánytól, hozzá megy-e. A lány minden alkalommal elutasítja, mert csak barátként szereti a szörnyet. Ilyenkor minden este álmában egy jóképű herceg jelenik meg neki, aki megkérdezi őt, miért mond nemet a szörnynek. A lány nem veszi észre az összefüggést a szörny és a herceg között. Azt hiszi a szörny fogva tartja a herceget, ezért végignézi a palota valamennyi szobáját, de nem talál senkit. Hosszú ideig pompás életet él a kastélyban, olyan szolgák szolgálják ki, akiknek csak a kezük és a lábuk látszik, a gazdagság pedig végtelen. A lánynak honvágya lesz és megkéri a szörnyet, hadd menjen haza. Az elengedi, de egy hét múlva haza kell a lánynak térnie. Ad neki egy varázstükröt, melyben látja, mi történik éppen a várban és egy gyűrűt, melyet, ha háromszor körbeteker az ujján rögtön a várban terem. A nővérek látják, húguk milyen nagyszerű körülmények közt él, irigyek lesznek, majd hagyma segítségével elérik, hogy még maradjon náluk. A lánynak bűntudata lesz, emiatt belenéz a tükörbe és meglátja a szörnyet, aki fájdalmában a rózsabokrok alatt fekszik és haldoklik. A gyűrűvel visszatér és ott sírni kezd és elmondja, mennyire szereti őt. Ekkor a szörnyből szép herceg lesz. Elmondja a lánynak, hogy egy tündér változtatta szörnyé, mert nem akarta beengedni az eső elől. Az átok, pedig csak akkor törik meg, ha megtalálja a szerelmet. Összeházasodnak és boldogan élnek együtt.

Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve változata

Villeneuve változata több elemet tartalmaz, mint Beaumont-é. A szörny és a szépség háttértörténetéről többet tár fel. A Szörny egy királyfi volt, aki elvesztette az apját fiatal korában, és az anyjának háborúba kellett mennie, hogy megvédje országát. A királynő egy gonosz tündérre hagyta őt, aki megpróbálta elcsábítani a herceget, amikor felnőtt korba lépett. Miután az ifjú ellenállt, szörnyeteggé változtatta. A szépség története felfedi, hogy ő igazából nem egy kereskedő lánya, hanem egy király és egy jó tündér gyermeke. Egy gonosz tündér meg akarta gyilkolni a lány-t, ezért összeházasodott a királlyal, és a szépséget a kereskedő halott lányának a helyére tették, hogy megvédjék. Beaumont nagyon lefaragta a karakterek jellemét és leegyszerűsítette a mesét egy ősi mesetípusba.

Feldolgozások 
A mesét rengetegszer dolgozták fel filmen, színházban, zenében egyaránt. Köztük az egyik leghíresebb Jean Cocteau 1946-os filmje, mely hűen dolgozza fel Beaumont meséjét. A másik az 1991-ben bemutatott Disney film, amely szintén Beaumont meséjén alapul, de attól sok pontban eltér. 2014-ben Léa Seydoux és Vincent Cassel szereplésével készült film, amelyet Christophe Gans rendezett. 2017-ben mutatták be az 1991-es Disney rajzfilm élőszereplős változatát, melyet Bill Condon rendezett, a főbb szerepeket Emma Watson és Dan Stevens alakították.

Jegyzetek

Források 
 Így szólt eredetileg a Szépség és a szörnyeteg meséje Mult-kor.hu, 2018. január 18.
 Jeanne-Marie Le Prince de Beaumont – Pierre Couronne: A szépség és a szörnyeteg (Lilliput, 2002, fordította: Nagy Éva)  – A kötet adatlapja Moly.hu

További információk 
 Vanessa Rubio-Barreau: A Szépség és a Szörnyeteg kötet adatlapja Moly.hu
 Ursula Jones: Szépség és a Szörnyeteg kötet adatlapja Moly.hu

Kapcsolódó szócikkek 
 A szépség és a szörnyeteg (film, 1991)
 A szépség és a szörnyeteg (film, 2017)
 A szépség és a szörnyeteg (Gabrielle-Suzanne de Villeneuve) (1740)
 A szépség és a szörnyeteg (Jeanne-Marie Leprince de Beaumont) (1767)

Népmesék
A szépség és a szörnyeteg vagy A szép és a szörnyeteg vagy Világszépe és a szörnyeteg ( franciául : La belle et la béte ) egy európai népmese , melyet először Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve írta le és jelentette megben . A legismertebb változatot Jeanne-Marie Le Prince de Beaumont jegyezte le és előszörban jelent meg és egy évvel később lefordították angolra . A történetnek rengeteg változata van , köztük megtalálható Benedek Elek A rózsa című meséje és a Grimm fivérek A táncos-dalos kis pacsirta című meséje is . Cselekmény Jeanne-Marie Le Prince de Beaumont változata Egy gazdag kereskedő boldogan él három fiával és három lányával , akik mind szépek , de a legkisebb , aki még nem töltötte be a tizennegyedik életévét a legszebb és a legtisztább szívű , a nővérei pedig gonoszak és önzőek voltak . A kereskedő hajói egy nagy viharban elsüllyednek , ezért elszegényednek és kénytelenek leköltözni egy falusi házba vidékre és dolgozni a megélhetésért . Pár év múlva az apa meghallja , hogy az egyik hajója talán megmenekült és feléled a remény , hogy újra gazdagok lehetnek . Mielőtt elindul a kikötőbe megkérdezi lányait , mit kérnek , mit hozzon nekik . A két idősebb szép ruhákat és ékszereket kér , a legkisebb pedig egy olyan rózsát , amely sehol másutt nem terem . Ámde a kereskedő adósságai miatt a hajó rakományát elkobozzák , emiatt üres kézzel kell hazatérnie . Eltéved az erdőben és egy ismeretlen kastélyra lel , ahol a kastély láthatatlan ura ad neki szállást és élelmet . Reggel mikor elindul , meglát egy nagy rózsakertet , ahol gyönyörű rózsák teremnek . Leszakít egyet , ekkor megjelenik a hely ura : egy szörnyeteg . Dühében , mert leszakította a rózsát meg akarja ölni a kereskedőt , de az könyörög és elmondja : csupán a lányának szedte le a rózsát . A szörny megkíméli az életét , de cserébe a lányának el kell jönnie a kastélyba és a szörnyeteggel kell élnie . Ad az embernek ruhákat és ékszereket , majd hangsúlyozza , hogy a lánynak önként kell eljönnie . Mikor az apa hazatért próbálja eltitkolni lánya elől a dolgot , de az kiszedi belőle és végül önszántából elmegy a szörnyhöz . A szörny jóindulatú hozzá , közli vele mostantól ő a vár úrnője . Sok ruhával és étellel halmozza el . Minden este együtt esznek és a szörny mindig megkérdezi a lánytól , hozzá megy-e . A lány minden alkalommal elutasítja , mert csak barátként szereti a szörnyet . Ilyenkor minden este álmában egy jóképű herceg jelenik meg neki , aki megkérdezi őt , miért mond nemet a szörnynek . A lány nem veszi észre az összefüggést a szörny és a herceg között . Azt hiszi a szörny fogva tartja a herceget , ezért végignézi a palota valamennyi szobáját , de nem talál senkit . Hosszú ideig pompás életet él a kastélyban , olyan szolgák szolgálják ki , akiknek csak a kezük és a lábuk látszik , a gazdagság pedig végtelen . A lánynak honvágya lesz és megkéri a szörnyet , hadd menjen haza . Az elengedi , de egy hét múlva haza kell a lánynak térnie . Ad neki egy varázstükröt , melyben látja , mi történik éppen a várban és egy gyűrűt , melyet , ha háromszor körbeteker az ujján rögtön a várban terem . A nővérek látják , húguk milyen nagyszerű körülmények közt él , irigyek lesznek , majd hagyma segítségével elérik , hogy még maradjon náluk . A lánynak bűntudata lesz , emiatt belenéz a tükörbe és meglátja a szörnyet , aki fájdalmában a rózsabokrok alatt fekszik és haldoklik . A gyűrűvel visszatér és ott sírni kezd és elmondja , mennyire szereti őt . Ekkor a szörnyből szép herceg lesz . Elmondja a lánynak , hogy egy tündér változtatta szörnyé , mert nem akarta beengedni az eső elől . Az átok , pedig csak akkor törik meg , ha megtalálja a szerelmet . Összeházasodnak és boldogan élnek együtt . Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve változata Villeneuve változata több elemet tartalmaz , mint Beaumont-é . A szörny és a szépség háttértörténetéről többet tár fel . A Szörny egy királyfi volt , aki elvesztette az apját fiatal korában , és az anyjának háborúba kellett mennie , hogy megvédje országát . A királynő egy gonosz tündérre hagyta őt , aki megpróbálta elcsábítani a herceget , amikor felnőtt korba lépett . Miután az ifjú ellenállt , szörnyeteggé változtatta . A szépség története felfedi , hogy ő igazából nem egy kereskedő lánya , hanem egy király és egy jó tündér gyermeke . Egy gonosz tündér meg akarta gyilkolni a lány-t , ezért összeházasodott a királlyal , és a szépséget a kereskedő halott lányának a helyére tették , hogy megvédjék . Beaumont nagyon lefaragta a karakterek jellemét és leegyszerűsítette a mesét egy ősi mesetípusba . Feldolgozások A mesét rengetegszer dolgozták fel filmen , színházban , zenében egyaránt . Köztük az egyik leghíresebb Jean Cocteauos filmje , mely hűen dolgozza fel Beaumont meséjét . A másik azben bemutatott Disney film , amely szintén Beaumont meséjén alapul , de attól sok pontban eltér.ben Léa Seydoux és Vincent Cassel szereplésével készült film , amelyet Christophe Gans rendezett.ben mutatták be azes Disney rajzfilm élőszereplős változatát , melyet Bill Condon rendezett , a főbb szerepeket Emma Watson és Dan Stevens alakították . Jegyzetek Források Így szólt eredetileg a Szépség és a szörnyeteg meséje Mult-kor.hu , január Jeanne-Marie Le Prince de Beaumont – Pierre Couronne : A szépség és a szörnyeteg ( Lilliput , fordította : Nagy Éva ) – A kötet adatlapja Moly.hu További információk Vanessa Rubio-Barreau : A Szépség és a Szörnyeteg kötet adatlapja Moly.hu Ursula Jones : Szépség és a Szörnyeteg kötet adatlapja Moly.hu Kapcsolódó szócikkek A szépség és a szörnyeteg ( film , A szépség és a szörnyeteg ( film , A szépség és a szörnyeteg ( Gabrielle-Suzanne de Villeneuve ) A szépség és a szörnyeteg ( Jeanne-Marie Leprince de Beaumont ) Népmesék