Fridrih Markovics Ermler
Fridrih Markovics Ermler (Rēzekne, 1898. május 13. – Leningrád, 1967. július 12.) szovjet filmrendező, színész, forgatókönyvíró, a Szovjetunió népművésze, négyszeres állami díjas.

Életpályája
Az 1917-es októberi orosz forradalomban a Vörös Hadsereg katonája, utóbb az államvédelem harcosa volt. 1923–1925 között a leningrádi Filmművészeti Főiskolán folytatott színi tanulmányokat, színész volt, s 1924-ben Vjacseszlav Viszkovszkij rendező-asszisztense lett. Ekkor többedmagával megalapította a Filmkísérleti Műhelyt (KEM), amely a formalista irányba fejlődő Excentrikus Színész Stúdióval (FEKSZ) szemben a mondanivaló realitására helyezte a fősúlyt. 1956-ban a Velencei Nemzetközi Filmfesztivál zsűritagja volt.

Munkássága
1924-ben egy dokumentáris művel mutatkozott be. 1926-ban Eduard Ioganszon társrendezőjeként működött. Első önálló játékfilmjét 1928-ban készítette Leningrádban. Hírnevét klasszikus műve, az Egy birodalom romjai című film alapozta meg (1929). Nagy gondot fordított a lélektani motiválásra. Emellett műveit a pártos, szenvedélyes állásfoglalás és magával ragadó lendület jellemezte. Legkiemelkedőbb munkája A nagy hazafi (1937–1939) című kétrészes film, amely a filmszerűség követelményeivel ellentétben a párbeszédekre épült. Megrázó erejű alkotása, a Tovaris P. (1943) nálunk a felszabadulás után elsőnek bemutatott játékfilm. Alkotóereje töretlenségéről az 1950-es évek közepén a Befejezetlen elbeszélés (1955) tanúskodott.

Filmjei

Színészként
 Vörös partizánok (1924)
 Tea (1924)

Filmrendezőként
 Vörheny (Szkarlatyina) (1924)
 A vihar gyermekei (Gyetyi buri) (1926) (forgatókönyvíró is)
 Ház a hóbuckák között (Dom v szugrobah) (1928)
 A párizsi cipész (Parizsszkij szapozsnyik) (1928)
 Egy birodalom romjai (Oblomok imperii) (1929) (forgatókönyvíró is)
 Ellenterv (Vsztrecsnij) (1932; forgatókönyvíró is. Társrendező: Szergej Jutkevics)
 Parasztok (1935) (forgatókönyvíró is)
 A nagy hazafi I.-II. (1937–1939)
 Ősz (Oszeny) (1940)
 Tovaris P. (1943; eredeti címe: A hazáját védi, oroszul: Ona zascsiscsajet Rogyinu)
 Döntő fordulat (Velikij perelom, 1945)
 Befejezetlen elbeszélés (1955)
 A hajnal gyermeke (1958)
 Vacsoravendég (Zvanij uzsin) (1962, rövidfilm)
 A történelem ítélőszéke (Pered szudom isztorii) (1965, dokumentumfilm)

Forgatókönyv magyarul 
 Mihail Blejman–Manuel Bolsincov–Fridrih Ermler: A nagy hazafi. Irodalmi forgatókönyv; ford. Gergely Viola; Új Magyar Könyvkiadó, Bp., 1950

Díjai
 Sztálin-díj (1941, 1946 (2x), 1951)

Jegyzetek

Források
 Ábel Péter: Új filmlexikon, 1. kötet, Akadémiai Kiadó, Budapest, 1971. 293–294. old.

Fordítás

További információk
 Filmkatalógus.hu

Szovjet filmrendezők
Orosz színészek
Szovjet színészek
Orosz forgatókönyvírók
1898-ban született személyek
1967-ben elhunyt személyek
Lenin-renddel kitüntetettek
Az Orosz Birodalom katonái az első világháborúban
Fridrih Markovics Ermler ( Rēzekne , május – Leningrád , július ) szovjet filmrendező , színész , forgatókönyvíró , a Szovjetunió népművésze , négyszeres állami díjas . Életpályája Azes októberi orosz forradalomban a Vörös Hadsereg katonája , utóbb az államvédelem harcosa volt.1925 között a leningrádi Filmművészeti Főiskolán folytatott színi tanulmányokat , színész volt , sben Vjacseszlav Viszkovszkij rendező-asszisztense lett . Ekkor többedmagával megalapította a Filmkísérleti Műhelyt ( KEM ) , amely a formalista irányba fejlődő Excentrikus Színész Stúdióval ( FEKSZ ) szemben a mondanivaló realitására helyezte a fősúlyt.ban a Velencei Nemzetközi Filmfesztivál zsűritagja volt . Munkássága 1924-ben egy dokumentáris művel mutatkozott be.ban Eduard Ioganszon társrendezőjeként működött . Első önálló játékfilmjétban készítette Leningrádban . Hírnevét klasszikus műve , az Egy birodalom romjai című film alapozta meg Nagy gondot fordított a lélektani motiválásra . Emellett műveit a pártos , szenvedélyes állásfoglalás és magával ragadó lendület jellemezte . Legkiemelkedőbb munkája A nagy hazafi1939 ) című kétrészes film , amely a filmszerűség követelményeivel ellentétben a párbeszédekre épült . Megrázó erejű alkotása , a Tovaris P.nálunk a felszabadulás után elsőnek bemutatott játékfilm . Alkotóereje töretlenségéről azes évek közepén a Befejezetlen elbeszéléstanúskodott . Filmjei Színészként Vörös partizánok Tea Filmrendezőként Vörheny ( Szkarlatyina ) A vihar gyermekei ( Gyetyi buri ) ( forgatókönyvíró is ) Ház a hóbuckák között ( Dom v szugrobah ) A párizsi cipész ( Parizsszkij szapozsnyik ) Egy birodalom romjai ( Oblomok imperii ) ( forgatókönyvíró is ) Ellenterv ( Vsztrecsnij ) forgatókönyvíró is . Társrendező : Szergej Jutkevics ) Parasztok ( forgatókönyvíró is ) A nagy hazafi I.-II.1939 ) Ősz ( Oszeny ) Tovaris P. eredeti címe : A hazáját védi , oroszul : Ona zascsiscsajet Rogyinu ) Döntő fordulat ( Velikij perelom , Befejezetlen elbeszélés A hajnal gyermeke Vacsoravendég ( Zvanij uzsin ) rövidfilm ) A történelem ítélőszéke ( Pered szudom isztorii ) dokumentumfilm ) Forgatókönyv magyarul Mihail Blejman–Manuel Bolsincov–Fridrih Ermler : A nagy hazafi . Irodalmi forgatókönyv ; ford . Gergely Viola ; Új Magyar Könyvkiadó , Bp. , Díjai Sztálin-díj( 2x ) , Jegyzetek Források Ábel Péter : Új filmlexikon , kötet , Akadémiai Kiadó, Budapest,294. old . Fordítás További információk Filmkatalógus. hu Szovjet filmrendezők Orosz színészek Szovjet színészek Orosz forgatókönyvírók 1898-ban született személyek 1967-ben elhunyt személyek Lenin-renddel kitüntetettek Az Orosz Birodalom katonái az első világháborúban