Iztacalco
Iztacalco Mexikóváros legkisebb területű kerülete. Lakossága 2010-ben meghaladta a 380 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A kerület Mexikóváros keleti részén található, területe sík, teljesen be van építve. Két vízfolyása van, de mindkettő csövekbe van bevezetve: a Río La Piedad és a kerület közepén észak–déli irányban húzódó Río Churubusco.

Éghajlat
A kerület éghajlata meleg, de nem forró, és nyáron–ősz elején csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 28 °C-os hőséget, de a rekord nem érte el a 36 °C-ot. Az átlagos hőmérsékletek a januári 12,3 és a májusi–júniusi 18,6 fok között váltakoznak, fagy a legtöbb hónapban előfordulhat. Az évi átlagosan 605 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint 70%-a.

Népesség
A kerület népessége a közelmúltban folyamatosan csökkent:

Története
Iztacalco (a 20. század második feléig Ixtacalco) neve a navatl nyelvből ered, de jelentésére többféle magyarázat is van. Abban megegyeznek, hogy a calco végződés a calli („ház”) és a co helynévképző összetételéből ered, a név eleje viszont az egyik értelmezés szerint a „só” jelentésű ixtatl, a másik szerint a „fehér” jelentésű iztac szóból származik.

Első lakói a Texcoco-tó magas ásványianyag-tartalmú vizéből való sókinyeréssel foglalkoztak. A posztklasszikus korban Iztacalco a texcocói uradalomhoz tartozott, és így a hármas szövetségben részt vevő aztékok egyik szövetségese volt. Miután a spanyolok elpusztították Tenochtitlant, Iztacalcóban ferences misszionáriusok telepedtek meg, akik a tó közepén felépítették a Szent Mátyás-kolostort, de a település lakossága ezekben az időkben igen alacsony volt, a 300 főt sem érte el. A 19. század közepén, amikor már folyamatban volt a Mexikói-völgyet elfoglaló tavak lecsapolása, Iztacalco területén is számos csatorna létezett. Amikor a Szövetségi Körzet területét községekbe szervezték, Iztacalco az egyik község székhelye lett, ekkor hozzá tartoztak olyan területek is, amelyek ma Iztapalapa és Benito Juárez részét képezik. A 19. század végén Tlalpanhoz került, ekkor mintegy 2800 lakója volt.

A 19. században fontos szerepet töltött be a tóparti települések és Mexikóváros központja közti forgalomban és kereskedelemben, de nem csak a külső településeken, hanem az itteni csinampákon termelt zöldségeket is árusították mind a központban, mind a zacatlalmancói kikötő mellett felépült piacon. Egészen az 1930-as évekig, amikor is a Viga-csatorna is kiszáradt, jelentős volt a csinampás termelés a településen, de ezután az egykori csatornák helyét  lassan közutak foglalták el. Iztacalco csak a 20. század közepén kezdett a főváros igazi külvárosává válni, ekkor telepedett meg itt először az ipar. A lakosság, de ezzel együtt a bűnözés is a következő évtizedekben gyorsan nőtt, ma Mexikóváros egyik legveszélyesebb kerületének számít.

Turizmus, látnivalók, kultúra
Iztacalcóban nincsenek fontos turisztikai célpontok, műemlékek, múzeumok, viszont kultúrája jelentős: az egész év során számos (főként vallási) ünnepséget és fesztivált tartanak. Zöldfelület is igen kevés van a kerületben, mindössze a Magdalena Mixhuca Sportvárosban található egy eukaliptuszfákkal beültetett rész, valamint az Iztapalapa határán, a kerület keleti részén fekvő városrészben egy ökopark, amely iskolai oktatás céljait is szolgálja. Az előbb említett sportközponthoz tartozik az 1968-as olimpiára felépített Sportpalota.

A kerületben található az Autódromo Hermanos Rodríguez nevű versenypálya, ahol a 20. század alkalmával többször rendeztek Formula–1-es futamot, 2015-ös felújítása után pedig újra ez a helyszíne a mexikói nagydíjaknak.

Források
Iztacalco Mexikóváros legkisebb területű kerülete . Lakosságaben meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A kerület Mexikóváros keleti részén található , területe sík , teljesen be van építve . Két vízfolyása van , de mindkettő csövekbe van bevezetve : a Río La Piedad és a kerület közepén észak–déli irányban húzódó Río Churubusco . Éghajlat A kerület éghajlata meleg , de nem forró , és nyáron–ősz elején csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord nem érte el a°C-ot . Az átlagos hőmérsékletek a januári3 és a májusi–júniusi6 fok között váltakoznak , fagy a legtöbb hónapban előfordulhat . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint-a . Népesség A kerület népessége a közelmúltban folyamatosan csökkent : Története Iztacalco ( a század második feléig Ixtacalco ) neve a navatl nyelvből ered , de jelentésére többféle magyarázat is van . Abban megegyeznek , hogy a calco végződés a calli ( „ ház” ) és a co helynévképző összetételéből ered , a név eleje viszont az egyik értelmezés szerint a „ só” jelentésű ixtatl , a másik szerint a „ fehér” jelentésű iztac szóból származik . Első lakói a Texcoco-tó magas ásványianyag-tartalmú vizéből való sókinyeréssel foglalkoztak . A posztklasszikus korban Iztacalco a texcocói uradalomhoz tartozott , és így a hármas szövetségben részt vevő aztékok egyik szövetségese volt . Miután a spanyolok elpusztították Tenochtitlant , Iztacalcóban ferences misszionáriusok telepedtek meg , akik a tó közepén felépítették a Szent Mátyás-kolostort , de a település lakossága ezekben az időkben igen alacsony volt , afőt sem érte el . A század közepén , amikor már folyamatban volt a Mexikói-völgyet elfoglaló tavak lecsapolása , Iztacalco területén is számos csatorna létezett . Amikor a Szövetségi Körzet területét községekbe szervezték , Iztacalco az egyik község székhelye lett , ekkor hozzá tartoztak olyan területek is , amelyek ma Iztapalapa és Benito Juárez részét képezik . A század végén Tlalpanhoz került , ekkor mintegylakója volt . A században fontos szerepet töltött be a tóparti települések és Mexikóváros központja közti forgalomban és kereskedelemben , de nem csak a külső településeken , hanem az itteni csinampákon termelt zöldségeket is árusították mind a központban , mind a zacatlalmancói kikötő mellett felépült piacon . Egészen azas évekig , amikor is a Viga-csatorna is kiszáradt , jelentős volt a csinampás termelés a településen , de ezután az egykori csatornák helyét lassan közutak foglalták el . Iztacalco csak a század közepén kezdett a főváros igazi külvárosává válni , ekkor telepedett meg itt először az ipar . A lakosság , de ezzel együtt a bűnözés is a következő évtizedekben gyorsan nőtt , ma Mexikóváros egyik legveszélyesebb kerületének számít . Turizmus , látnivalók , kultúra Iztacalcóban nincsenek fontos turisztikai célpontok , műemlékek , múzeumok , viszont kultúrája jelentős : az egész év során számos ( főként vallási ) ünnepséget és fesztivált tartanak . Zöldfelület is igen kevés van a kerületben , mindössze a Magdalena Mixhuca Sportvárosban található egy eukaliptuszfákkal beültetett rész , valamint az Iztapalapa határán , a kerület keleti részén fekvő városrészben egy ökopark , amely iskolai oktatás céljait is szolgálja . Az előbb említett sportközponthoz tartozik azas olimpiára felépített Sportpalota . A kerületben található az Autódromo Hermanos Rodríguez nevű versenypálya , ahol a század alkalmával többször rendeztek Formula–1-es futamot, ös felújítása után pedig újra ez a helyszíne a mexikói nagydíjaknak . Források