Szotyori Nagy Károly
Szotyori Nagy Károly (Révkomárom, 1821. augusztus 5. – Debrecen, 1897. április 2.) református kántor-orgonista és főiskolai zenetanár Debrecenben.

Élete 
Nagy Mihály kántor és halászi Sándor Julianna fia, Nagy József állami tanítóképző ének- és zenetanár testvérbátyja. A zenében első oktatását Ströcker József helybeli római katolikus kántortól nyerte. 1838-tól kollégiumi zenetanárként dolgozott. 1841-ben Bécsbe ment, hogy a híresebb zenetanároktól kapjon további képzést. Apjával, akit Debrecenben 1838-ban választottak meg kántornak, odaköltözött. 1843-ban atyja halála után (aki először zendített meg orgonát a „kálvinista Rómában”, amelyet a puritán reformátusok sokáig századokon keresztül az ördög hangszerének tartottak), 1844. április 24-én szintén kántornak megválasztották. A debreceni presbitérium engedelmével a bécsi, drezdai, lipcsei és berlini konzervatóriumokban gyarapította zenei ismereteit; főleg az orgonaépítést és a protestáns zeneirodalmat tanulmányozta. A zeneiskolában, melynek kezdettől fogva tanára, közben igazgatója is volt, 1897 januárjában ülte meg ötvenéves tanári jubileumát, midőn a király a koronás arany érdemkereszttel tüntette ki. Ezen fél évszázados működése alatt 6000 fiú és leánynövendéket tanított. Ezenkívül sok orgona- és zongoradarabot és férfi-négyest is írt. Fia Nagy Károly orgonaművész, a budapesti református teológia és főgimnázium zenetanára és a „Királyhymnusz” szerzője.

Emlékezete 
Debrecenben utcát neveztek el róla.

Munkái 
 Énekhangzatos könyv, melyben foglaltatnak a' magyarországi reformált egyházak nevezetesebb soltárjai, minden dicséretei és temetési énekjeinek hangzatai, rövid utmutatással az éneklés tanítására. Debreczen, 1846 (Zákány Józseffel együtt)
 Templomi karénekeskönyv. Erdélyországi ev. ref. számára, melyben a Kolozsvárott 1838-ban megnyitva kiadott Énekeskönyvbeli s nagyobb részben Magyarországon is használatban levő énekek négyes hangzóra, vagy orgonára avagy zongorára közbejátékokkal egyaránt használhatólag kidolgoztattak. Pest, 1848. (Előszóval, bevezetéssel és magyarázó jegyzetekkel)
 Templomi és halotti karénekeskönyv magyarországi reformátusok számára. Debreczen, 1859. Öt rész. (3. kiadás. Lipcse, 1887. Ism. Prot. Egyh. és Isk. Lap)
 755 dallamos (melodiosus) közjáték orgonára, a gyakrabban előforduló Choralokhoz. Debreczen, 1887. (Ism. Prot. Egyh. és Isk. Lap)

Levele Simonffy Kálmánhoz: Debreczen, 1859. szept. 7. (a Magyar Nemzeti Múzeumban).

Jegyzetek

Források 
 
 Zoványi Jenő: Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon

További információk 
 Alapi Gyula: Komárom vármegye kultúrtörténetéből. Tatabánya, Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat és a Kernstok Károly Művészeti Alapítvány, 2000
 Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911
 Magyar zenészeti lexicon. Encyklopediai kézikönyv… Szerk. és írta Ságh József. Bp., [Szerző?], 1880. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Magyar Könyvklub, Budapest

Magyar pedagógusok
1821-ben született személyek
1897-ben elhunyt személyek
Komáromiak
Szotyori Nagy Károly ( Révkomárom , augusztus – Debrecen , április ) református kántor-orgonista és főiskolai zenetanár Debrecenben . Élete Nagy Mihály kántor és halászi Sándor Julianna fia , Nagy József állami tanítóképző ének- és zenetanár testvérbátyja . A zenében első oktatását Ströcker József helybeli római katolikus kántortól nyerte.tól kollégiumi zenetanárként dolgozott.ben Bécsbe ment , hogy a híresebb zenetanároktól kapjon további képzést . Apjával , akit Debrecenbenban választottak meg kántornak , odaköltözött.ban atyja halála után ( aki először zendített meg orgonát a „ kálvinista Rómában” , amelyet a puritán reformátusok sokáig századokon keresztül az ördög hangszerének tartottak ) , áprilisén szintén kántornak megválasztották . A debreceni presbitérium engedelmével a bécsi , drezdai , lipcsei és berlini konzervatóriumokban gyarapította zenei ismereteit ; főleg az orgonaépítést és a protestáns zeneirodalmat tanulmányozta . A zeneiskolában , melynek kezdettől fogva tanára , közben igazgatója is volt,januárjában ülte meg ötvenéves tanári jubileumát , midőn a király a koronás arany érdemkereszttel tüntette ki . Ezen fél évszázados működése alattfiú és leánynövendéket tanított . Ezenkívül sok orgona- és zongoradarabot és férfi-négyest is írt . Fia Nagy Károly orgonaművész , a budapesti református teológia és főgimnázium zenetanára és a „ Királyhymnusz” szerzője . Emlékezete Debrecenben utcát neveztek el róla . Munkái Énekhangzatos könyv , melyben foglaltatnak a' magyarországi reformált egyházak nevezetesebb soltárjai , minden dicséretei és temetési énekjeinek hangzatai , rövid utmutatással az éneklés tanítására . Debreczen ,( Zákány Józseffel együtt ) Templomi karénekeskönyv . Erdélyországi ev . ref. számára , melyben a Kolozsvárottban megnyitva kiadott Énekeskönyvbeli s nagyobb részben Magyarországon is használatban levő énekek négyes hangzóra , vagy orgonára avagy zongorára közbejátékokkal egyaránt használhatólag kidolgoztattak . Pest , ( Előszóval , bevezetéssel és magyarázó jegyzetekkel ) Templomi és halotti karénekeskönyv magyarországi reformátusok számára . Debreczen , Öt rész. kiadás . Lipcse , Ism . Prot . Egyh. és Isk . Lap ) dallamos ( melodiosus ) közjáték orgonára , a gyakrabban előforduló Choralokhoz . Debreczen , ( Ism . Prot . Egyh. és Isk . Lap ) Levele Simonffy Kálmánhoz : Debreczen , szept . ( a Magyar Nemzeti Múzeumban ) . Jegyzetek Források Zoványi Jenő : Magyarországi protestáns egyháztörténeti lexikon További információk Alapi Gyula : Komárom vármegye kultúrtörténetéből . Tatabánya , Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat és a Kernstok Károly Művészeti Alapítvány , Révai nagy lexikona . Bp. , Révai , Magyar zenészeti lexicon . Encyklopediai kézikönyv … Szerk. és írta Ságh József . Bp. , [ Szerző ? ] , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Magyar Könyvklub , Budapest Magyar pedagógusok 1821-ben született személyek 1897-ben elhunyt személyek Komáromiak