Szathmáry György (újságíró)
Szathmáry György (Alpestes, 1845. április 9. – Budapest, 1898. január 14.) újságíró, országgyűlési képviselő, miniszteri tanácsos, művelődéspolitikus, író, műfordító, publicista, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja (1895).

Életpályája

Szathmáry Károly és Ribiczey Zsuzsánna fia. Szüleit elvesztvén, már hároméves korában árvaságra jutott és nélkülözések között nőtt fel. Középiskoláit a gyulafehérvári és kolozsvári római katolikus főgimnáziumban, jogi tanulmányait a kolozsvári és budapesti tudományegyetemen végezte. Utóbbi helyen később középiskolai tanári vizsgát is tett. Több éven keresztül volt a budapesti VIII. kerületi főreáliskola történelemtanára,

Már növendék korát erős nemzeti inspirációk közt töltötte el. Alig lépett be A Hon munkatársai közé (1869-82.) rögtön felemelte szavát a Hunyad vármegyei magyarság érdekében. Az 1870-es évek elején még csodaszámba ment ott az állami népiskola. Az ő hírlapi kezdeményezése indította meg az akciót és később Réthi Lajos tanfelügyelővel kezet fogva, már mint 1881-től képviselő és 1890-től miniszteri tanácsos, a megye minden jelentékenyebb pontjára állami iskolát eszközölt ki és Déván az állami főreáliskola és állami tanítóképző intézet mellett különösen a felső leányiskola létesítésén fáradozott, mely utóbbit később polgári iskolává fejlesztette. Kiváló érdemei vannak a dévai állami főreáliskola felvirágoztatásában és főleg az internátus létrehozatalában.

A parlamentben sem igen akadt oly lelkes szószólója az iskolaügynek mint ő volt. Mint a közoktatásügyi bizottság előadója számos gyakorlati módosítással erősítette a középiskolai törvényben az állami felügyelet és ellenőrzés jogkörét. Sokágú kulturális tevékenysége, parlamenti elfoglaltsága közepette (a jegyzői tollat is viselte 1884-től fogva) még komolyabb irodalmi alkotásokra is tudott időt szakítani. Csáky Albin gróf kultuszminiszter is nem egyszer bízta meg egyes nagyobb szervezeti javaslattal, s az erdélyrészi nemzetiségi kérdésről szerkesztett emlékiratai lényegesen hozzájárultak több tanügyi alkotáshoz.

A Magyar Tudományos Akadémia 1895. május 15-én levelező tagjának választotta; a Magyar Pedagógiai Társaságnak, a fiumei, Zólyom-, Gömör- Máramaros- és Fehér megyei általános tanító-egyesületeknek, továbbá a tanítóképzőintézeti tanáregyesületnek és a Kisdednevelők Országos Egyesületének tiszteletbeli tagja volt; az EMKE igazgató-választmányi tagja, Déva város díszpolgára. Meghalt 1898. január 14-én Budapesten. A magyar néptanítók 1899. augusztus 21-én a Kerepesi úti temetőben síremléket állítottak neki (28-1-2-3). Sírfelirata: „A nemzeti állam és népoktatás bajnokának közadakozásból a magyar néptanítók”.

A Magyar Tudományos Akadémián 1899. június 19-én Zsilinszky Mihály tartott fölötte emlékbeszédet.

Írásai

Cikkei A Nemzetben (1865. Helynevek és népfajok, 1876. Deák Ferencz és a nemzetiségi kérdés, 1877. A keleti háború története, 1883. Magyarország és a német szövetség, németül a Kölnische Zeitungban, 1886. A civilisatió hatásáról barbár népekre az ó-korban és ma, Hunfalvy Pál történeti iskolája, A magyar határvármegyék kulturai, társadalmi és nemzeti szempontból); a Budapesti Hirlapban (1873. Az angol munkásosztály helyzete); a Budapesti Szemlében (1875. A munkáspártokról és az általános szavazatjogról, 1877. Bosnyákországról, Bulgáriáról); a Fővárosi Lapokban (1879. Az uzsora, a biblia, az egyházjog és a magyar törvények szempontjából, 1886. A fényűzés történetéből, tekintettel a magyar viszonyokra); a Magyar Polgárban (1884-851. Az erdélyi részekről közművelődési, néprajzi és közgazdasági szempontból, Népoktatásunk jelentősége culturai és nemzeti szempontból); a Magyar Tanítóképzőben (1886. Állami iskoláink elhelyezéséről); sat.

Munkái

 A történelem és a keleti kérdés. Tanulmány. (Budapest, 1879).
 Az amerikai verseny és a magyar mezőgazdaság. (Budapest, 1882. 2. címkiadás Budapest, 1885).
 Tanulmányok. I. kötet. (Budapest, 1887).
 Sorel, Albert:  Európa és a franczia forradalom. 1. rész, A politikai erkölcsök és a hagyományok. Ford. A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata . Magyar Tudományos Akadémia, (Budapest. 1888).
 Nemzeti állam és népoktatás. Budapest, 1892. (2. kiadás. Budapest, 1896).
 Hüppe, Siegfried: A lengyel alkotmány története. A Magyar Tudományos Akadémia megbizásából fordította. Bp, 1894. Online
 Hasznos olvasmányok. Budapest, 1897. (Iparosok Olvasótára III. 5-6. Többekkel együtt).

Szerkesztette a Hunyadi Albumot 1878. Szabó Endrével. (A hunyadmegyei tömegesen eloláhosodott magyarság visszamagyarosítási céljaira); a Szabadelvűpárti Naptárt 1884-re és 1885-re; az Igazmondó helyettes szerkesztője volt 1876-ban Budapesten.

Jegyzetek

Források

  On-line elérés
 Magyar életrajzi lexikon
 Életrajzi index – Petőfi Irodalmi Múzeum

További információk

 A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825-2002. Szerzők: Markó László, Burucs Kornélia, Balogh Margit, Hay Diana. Bp., MTA Társadalomkutató Központ, 2003. 
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
 Szathmáry György (1845-1898) a kortársak szemével
Hamza Gábor: Emlékezés Szathmáry Györgyre (1845-1898), a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjára. http://mta.hu/ix-osztaly/jubileumi-megemlekezesek-106146

1845-ben született személyek
1898-ban elhunyt személyek
Magyar újságírók
Magyar írók
Magyar műfordítók
Országgyűlési képviselők
Országgyűlési képviselők (1887–1892)
MTA-tagok
Zuglóiak
Szathmáry György ( Alpestes , április – Budapest , január ) újságíró , országgyűlési képviselő , miniszteri tanácsos , művelődéspolitikus , író , műfordító , publicista , a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja Életpályája Szathmáry Károly és Ribiczey Zsuzsánna fia . Szüleit elvesztvén , már hároméves korában árvaságra jutott és nélkülözések között nőtt fel . Középiskoláit a gyulafehérvári és kolozsvári római katolikus főgimnáziumban , jogi tanulmányait a kolozsvári és budapesti tudományegyetemen végezte . Utóbbi helyen később középiskolai tanári vizsgát is tett . Több éven keresztül volt a budapesti VIII. kerületi főreáliskola történelemtanára , Már növendék korát erős nemzeti inspirációk közt töltötte el . Alig lépett be A Hon munkatársai közé ) rögtön felemelte szavát a Hunyad vármegyei magyarság érdekében . Azes évek elején még csodaszámba ment ott az állami népiskola . Az ő hírlapi kezdeményezése indította meg az akciót és később Réthi Lajos tanfelügyelővel kezet fogva , már minttől képviselő éstől miniszteri tanácsos , a megye minden jelentékenyebb pontjára állami iskolát eszközölt ki és Déván az állami főreáliskola és állami tanítóképző intézet mellett különösen a felső leányiskola létesítésén fáradozott , mely utóbbit később polgári iskolává fejlesztette . Kiváló érdemei vannak a dévai állami főreáliskola felvirágoztatásában és főleg az internátus létrehozatalában . A parlamentben sem igen akadt oly lelkes szószólója az iskolaügynek mint ő volt . Mint a közoktatásügyi bizottság előadója számos gyakorlati módosítással erősítette a középiskolai törvényben az állami felügyelet és ellenőrzés jogkörét . Sokágú kulturális tevékenysége , parlamenti elfoglaltsága közepette ( a jegyzői tollat is viseltetől fogva ) még komolyabb irodalmi alkotásokra is tudott időt szakítani . Csáky Albin gróf kultuszminiszter is nem egyszer bízta meg egyes nagyobb szervezeti javaslattal , s az erdélyrészi nemzetiségi kérdésről szerkesztett emlékiratai lényegesen hozzájárultak több tanügyi alkotáshoz . A Magyar Tudományos Akadémia májusén levelező tagjának választotta ; a Magyar Pedagógiai Társaságnak , a fiumei , Zólyom- , Gömör- Máramaros- és Fehér megyei általános tanító-egyesületeknek , továbbá a tanítóképzőintézeti tanáregyesületnek és a Kisdednevelők Országos Egyesületének tiszteletbeli tagja volt ; az EMKE igazgató-választmányi tagja , Déva város díszpolgára . Meghalt januárén Budapesten . A magyar néptanítók augusztusén a Kerepesi úti temetőben síremléket állítottak neki2-3 ) . Sírfelirata : „ A nemzeti állam és népoktatás bajnokának közadakozásból a magyar néptanítók” . A Magyar Tudományos Akadémián júniusén Zsilinszky Mihály tartott fölötte emlékbeszédet . Írásai Cikkei A Nemzetben Helynevek és népfajok , Deák Ferencz és a nemzetiségi kérdés , A keleti háború története , Magyarország és a német szövetség , németül a Kölnische Zeitungban , A civilisatió hatásáról barbár népekre az ó-korban és ma , Hunfalvy Pál történeti iskolája , A magyar határvármegyék kulturai , társadalmi és nemzeti szempontból ) ; a Budapesti Hirlapban Az angol munkásosztály helyzete ) ; a Budapesti Szemlében A munkáspártokról és az általános szavazatjogról , Bosnyákországról , Bulgáriáról ) ; a Fővárosi Lapokban Az uzsora , a biblia , az egyházjog és a magyar törvények szempontjából , A fényűzés történetéből , tekintettel a magyar viszonyokra ) ; a Magyar Polgárban Az erdélyi részekről közművelődési , néprajzi és közgazdasági szempontból , Népoktatásunk jelentősége culturai és nemzeti szempontból ) ; a Magyar Tanítóképzőben Állami iskoláink elhelyezéséről ) ; sat . Munkái A történelem és a keleti kérdés . Tanulmány . ( Budapest , Az amerikai verseny és a magyar mezőgazdaság . ( Budapest , címkiadás Budapest , Tanulmányok . I. kötet . ( Budapest , Sorel , Albert : Európa és a franczia forradalom . rész , A politikai erkölcsök és a hagyományok . Ford . A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata\ . Magyar Tudományos Akadémia , ( Budapest . Nemzeti állam és népoktatás . Budapest , kiadás . Budapest , Hüppe , Siegfried : A lengyel alkotmány története . A Magyar Tudományos Akadémia megbizásából fordította . Bp , Online Hasznos olvasmányok . Budapest , ( Iparosok Olvasótára III. Többekkel együtt ) . Szerkesztette a Hunyadi Albumot Szabó Endrével . ( A hunyadmegyei tömegesen eloláhosodott magyarság visszamagyarosítási céljaira ) ; a Szabadelvűpárti Naptártre ésre ; az Igazmondó helyettes szerkesztője voltban Budapesten . Jegyzetek Források On-line elérés Magyar életrajzi lexikon Életrajzi index – Petőfi Irodalmi Múzeum További információk A Magyar Tudományos Akadémia tagjai Szerzők : Markó László , Burucs Kornélia, Balogh Margit , Hay Diana . Bp. , MTA Társadalomkutató Központ , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Szathmáry Györgya kortársak szemével Hamza Gábor : Emlékezés Szathmáry Györgyre a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjára . http://mta.hu/ix-osztaly/jubileumi-megemlekezesek-106146 1845-ben született személyek 1898-ban elhunyt személyek Magyar újságírók Magyar írók Magyar műfordítók Országgyűlési képviselők Országgyűlési képviselők1892 ) MTA-tagok Zuglóiak