Görög gazdasági válság
A görög gazdasági válság (benne a görög adósságválság) 2010 óta fennálló államháztartási és gazdasági krízis Görögországban, amely egyben az euróválság része.

Egy évvel Görögország euróövezethez való csatlakozása előtt az ország államadóssága a bruttó hazai termék 104,4%-a volt. Ez az arány a 2008-ban kirobbant gazdasági világválság és bankmentő program során tovább emelkedett: 107,2%-ról (2007) 129,7%-ra (2009). 2009 októberében az új görög kormány a korábban lejelentett deficitet korrigálta a bruttó hazai termék 3,7%-ról 12,7%-ra. A korrekciót a görögországi statisztikai hivatal  (ESYE) módszertani hiányosságai és a statisztikára vélhetőleg gyakorolt politikai befolyás tették szükségessé. További tényező lehetett a görög gazdaság kereskedelmi mérleg deficitje az előző években. Az euró bevezetését követően, a nemzeti valuta és az ehhez kapcsolódó árfolyammechanizmus eltűnése után az euró-országok megfelelő kiigazítási mechanizmusainak kifejlesztése nem sikerült jól.

2009-től kezdve a pénzügyi piacokon a görög államkölcsönök hozama erős növekedésnek indult. Görögországnak az államadósság és bruttó hazai termék aránya, a deficit, illetve a kedvezőtlen adósminősítés miatt magas kockázati felárat kellett fizetnie az általa felvett kölcsönök után. Emiatt 2010. április 23-án Görögország egy hároméves mentőcsomagért folyamodott 45 milliárd euró értékben, mivel a kormány nem volt képes az esedékes kölcsönök visszafizetésére. 2010-ben a hitelező országok mentőövet nyújtottak Görögországnak átmeneti kölcsönök és kezességek formájában. A következő években az Európai Központi Bank (EKB), az EU és a Nemzetközi Valutaalap (IMF), amelyeket később trojkának is neveztek, több százmilliárd euró értékben nyújtott kölcsönt és kezességet. 2015 márciusában az euróövezet országai által nyújtott kölcsönöket az EKB megvásárolta. A hitelező intézmények és a görög kormány átfogó megszorítási intézkedések felől döntött. Ez többek között a bérek csökkentését jelentette, például a közszolgálatban és a minimálbér esetében, továbbá általános költségvetési megszorításokat és az általános forgalmi adó emelését. Ezen túl privatizációt helyeztek kilátásba. Ugyanakkor a közigazgatás javítására szolgáló intézkedéseket is bevezettek; ide tartozik a 2010 májusában megvalósított közigazgatási reform és az esetlegesen elhunytak számára teljesített nyugdíjkifizetések ellenőrzése.

A görög gazdaság 2008 óta recesszióban volt, és a reálértékhez számított bruttó hazai termék 2013-ig mintegy 26%-kal csökkent. 2014-ben a reálértéken számított bruttó hazai termék szerény mértékben (0,4%) növekedett.
A csökkenő bruttó hazai termékhez viszonyított adósság 2007 és 2014 között 107,2%-ról 177,1%-ra emelkedett minden intézkedés és segítség ellenére. 2013 márciusa óta Görögország deflációs spirálba került. A munkanélküliség erősen nőtt és 2014-re 26% körüli volt, a problémák mindenekelőtt az egészségügyi szektorban váltak súlyossá.

2015. január 25-én kormányváltásra került sor Görögországban. A hatalomra került SZIRIZA öt hónapon át tárgyalásokat folytatott a második programról. 2015. június 27-én éjjel Aléxisz Cíprasz megszakította a tárgyalásokat és népszavazást kezdeményezett. Ennek következménye volt a tőkemozgások ellenőrzése, ami jelentős terhet jelentett a görög lakosságnak és gazdaságnak. 2015. július 12-én az eurózóna állam- és kormányfői megállapodásra jutottak a harmadik programot illetően. A megállapodást több nemzeti parlamentnek jóvá kell hagynia. A görög parlament 2015. július 15-én fogadta el a csomagot.

Hivatkozások

Fordítás 

Görögország gazdasága
A görög gazdasági válság ( benne a görög adósságválság) óta fennálló államháztartási és gazdasági krízis Görögországban , amely egyben az euróválság része . Egy évvel Görögország euróövezethez való csatlakozása előtt az ország államadóssága a bruttó hazai termék4%-a volt . Ez az arány aban kirobbant gazdasági világválság és bankmentő program során tovább emelkedett :2%-ról129,7%-raoktóberében az új görög kormány a korábban lejelentett deficitet korrigálta a bruttó hazai termék7%-ról7%-ra . A korrekciót a görögországi statisztikai hivatal ( ESYE ) módszertani hiányosságai és a statisztikára vélhetőleg gyakorolt politikai befolyás tették szükségessé . További tényező lehetett a görög gazdaság kereskedelmi mérleg deficitje az előző években . Az euró bevezetését követően , a nemzeti valuta és az ehhez kapcsolódó árfolyammechanizmus eltűnése után az euró-országok megfelelő kiigazítási mechanizmusainak kifejlesztése nem sikerült jól . 2009-től kezdve a pénzügyi piacokon a görög államkölcsönök hozama erős növekedésnek indult . Görögországnak az államadósság és bruttó hazai termék aránya , a deficit , illetve a kedvezőtlen adósminősítés miatt magas kockázati felárat kellett fizetnie az általa felvett kölcsönök után . Emiatt áprilisán Görögország egy hároméves mentőcsomagért folyamodottmilliárd euró értékben , mivel a kormány nem volt képes az esedékes kölcsönök visszafizetésére.ben a hitelező országok mentőövet nyújtottak Görögországnak átmeneti kölcsönök és kezességek formájában . A következő években az Európai Központi Bank ( EKB ) , az EU és a Nemzetközi Valutaalap ( IMF ) , amelyeket később trojkának is neveztek , több százmilliárd euró értékben nyújtott kölcsönt és kezességet.márciusában az euróövezet országai által nyújtott kölcsönöket az EKB megvásárolta . A hitelező intézmények és a görög kormány átfogó megszorítási intézkedések felől döntött . Ez többek között a bérek csökkentését jelentette , például a közszolgálatban és a minimálbér esetében , továbbá általános költségvetési megszorításokat és az általános forgalmi adó emelését . Ezen túl privatizációt helyeztek kilátásba . Ugyanakkor a közigazgatás javítására szolgáló intézkedéseket is bevezettek ; ide tartozik amájusában megvalósított közigazgatási reform és az esetlegesen elhunytak számára teljesített nyugdíjkifizetések ellenőrzése . A görög gazdaságóta recesszióban volt , és a reálértékhez számított bruttó hazai termékig mintegy-kal csökkent.ben a reálértéken számított bruttó hazai termék szerény mértékben4 % ) növekedett . A csökkenő bruttó hazai termékhez viszonyított adósságésközött2%-ról1%-ra emelkedett minden intézkedés és segítség ellenére.márciusa óta Görögország deflációs spirálba került . A munkanélküliség erősen nőtt ésre körüli volt , a problémák mindenekelőtt az egészségügyi szektorban váltak súlyossá . 2015. januárén kormányváltásra került sor Görögországban . A hatalomra került SZIRIZA öt hónapon át tárgyalásokat folytatott a második programról. júniusén éjjel Aléxisz Cíprasz megszakította a tárgyalásokat és népszavazást kezdeményezett . Ennek következménye volt a tőkemozgások ellenőrzése , ami jelentős terhet jelentett a görög lakosságnak és gazdaságnak. júliusén az eurózóna állam- és kormányfői megállapodásra jutottak a harmadik programot illetően . A megállapodást több nemzeti parlamentnek jóvá kell hagynia . A görög parlament júliusén fogadta el a csomagot . Hivatkozások Fordítás Görögország gazdasága