Glarus
Glarus (franciául Glaris, olaszul Glarona, romansul Glaruna) Svájc egyik városa, Glarus kanton székhelye. Lakosainak száma 2013-ban 12 422 volt, döntő többségük német anyanyelvű. A város jelképe neoromán stílusban épült temploma.

Története

Glarus első írás említése a 9. század elejéről származik a latinizált Claruna formában. Neve mai alakját először 1178-ban írták le. A legenda szerint a Linth-völgy népét egy ír születésű szerzetes, Säckingeni Fridolin térítette meg a kereszténységre a 6. században. A később szentté avatott Fridolin alapította a säckingeni kolostort is 538-ban. Az alemannok a 8. század elején kezdtek el a völgybe települni és nyelvük a 11. századra dominánssá vált a környéken. A 9. századtól kezdve a Glarus környéki földek a säckingeni kolostor birtokába mentek át. Kövér Károly frank császár 878-ban Glarusszal együtt feleségének, Richgardnak adományozta a säckingeni apátságot.

Glarus 1352-ben csatlakozott az Ósvájci Konföderáció három alapítójához, a Nyolcak Szövetségének (Bund der Acht Orte) egyikeként.

Huldrych Zwingli, a reformáció későbbi vezéralakja 1506 körül Glarusban kezdte papi hivatását. Mintegy tízévi működése során beavatkozott a politikába és kivívta II. Gyula pápa nagyrabecsülését, aki külön tiszteletdíjat folyósított számára. Mikor a versztes marignanói csata után a városban a hangulat pápaellenesre fordult, Zwingli jobbnak látta másik kantonba távozni. A reformáció 1528 körül kezdett teret hódítani a városban, de Glarus alapvetően katolikus maradt. A második kappeli háború után mindkét félnek engedélyezték vallásuk gyakorlását a város templomában. A protestánsok és katolikusok egészen a 18. századig egy templomba jártak, de külön orgonájuk volt.

Az 1798-as francia hódítás után Glarus lett a megalakuló Helvét Köztársaság Linth kantonjának első székhelye, amit 1802-ben, nem sokkal a köztársaség bukása előtt Rapperswilbe helyeztek át. 1803-ban Napóleon mediációs törvényével a régi kantonok visszakapták függetlenségüket és Glarus újból a hasonló nevű kanton fővárosa lett. A vasút 1859-ben érte el a várost.

1861. május 10-11-én hatalmas tűzvész pusztított Glarusban, épületeinek kétharmada - köztük a templom - elpusztult. A városrészt Bernhard Simon és Johann Caspar Wolff tervei alapján modern, sakktáblaszerű alaprajzzal építették újjá. 1864-ben, Európában az elsők között, törvényt hoztak, hogy a napi munkaidő nem haladhatja meg a 12 órát.

Fekvése 

A város az ún. Glarner Mittellandon terül el a Glärnisch-hegy és a Linth-folyó között. 2011 előtt Glarus önkormányzat területe 69,2 km² volt. 2011-ben Ennenda, Netstal és Riedern községek hozzácsatolása után területe 103,6 km²-re nőtt.

Lakossága
Glarus lakossága 2013 decemberében 12 422 fő volt, beleértve Ennendát, Netstalt és Riedernt is. 2007-ben a lakosok 23,7%-a volt külföldi állampolgár. A lakosok 86%-ának német az anyanyelve, 4,8%-nak olasz, 2,6%-nak pedig albán. A felnőtt lakosság 71,3%-ának van középiskolai vagy afölötti végzettsége.

A város munkanélküliségi rátája 2,01%. 2005-ös adatok szerint 49-en dolgoztak az elsődleges (mezőgazdasági), 552-en a másodlagos (ipari) és 3232-en a harmadlagos (szolgáltató) szektorban.

Éghajlat
Glarusnam évente átlagosan 148,2 csapadékos napja van, összesen 1416 mm-nyi csapadékkal. A legnedvesebb hónap az augusztus (177 mm), míg a legszárazabb a január (86 mm).

Híres emberek 
 Itt halt meg 1979-ben Martzy Johanna magyar hegedűművész.

Testvérvárosai 
 Kobrin, Fehéroroszország
 New Glarus, Wisconsin, USA
 Rozsnyó, Szlovákia
 Wiesbaden-Biebrich, Németország

Glarus vasútállomása a Ziegelbrücke-Linthal vonal egyik megállója. Megáll itt az óránként közlekedő Zürich-Linthal S25-ös S-Bahn járat és a Sankt Galleni S6-os S-Bahn.

Jegyzetek

Fordítás

Források 
Glarus (Gemeinde) Historisches Lexikon der Schweiz
Arealstatistik Standard - Gemeindedaten nach 4 Hauptbereichen
Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Glarus (capital) Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press.
Gemeinde Glarus 

Glarus kanton települései
Glarus ( franciául Glaris , olaszul Glarona , romansul Glaruna ) Svájc egyik városa , Glarus kanton székhelye . Lakosainak számaban422 volt , döntő többségük német anyanyelvű . A város jelképe neoromán stílusban épült temploma . Története Glarus első írás említése a század elejéről származik a latinizált Claruna formában . Neve mai alakját előszörban írták le . A legenda szerint a Linth-völgy népét egy ír születésű szerzetes , Säckingeni Fridolin térítette meg a kereszténységre a században . A később szentté avatott Fridolin alapította a säckingeni kolostort isban . Az alemannok a század elején kezdtek el a völgybe települni és nyelvük a századra dominánssá vált a környéken . A századtól kezdve a Glarus környéki földek a säckingeni kolostor birtokába mentek át . Kövér Károly frank császárban Glarusszal együtt feleségének , Richgardnak adományozta a säckingeni apátságot . Glarusben csatlakozott az Ósvájci Konföderáció három alapítójához , a Nyolcak Szövetségének ( Bund der Acht Orte ) egyikeként . Huldrych Zwingli , a reformáció későbbi vezéralakjakörül Glarusban kezdte papi hivatását . Mintegy tízévi működése során beavatkozott a politikába és kivívta II. Gyula pápa nagyrabecsülését , aki külön tiszteletdíjat folyósított számára . Mikor a versztes marignanói csata után a városban a hangulat pápaellenesre fordult , Zwingli jobbnak látta másik kantonba távozni . A reformációkörül kezdett teret hódítani a városban , de Glarus alapvetően katolikus maradt . A második kappeli háború után mindkét félnek engedélyezték vallásuk gyakorlását a város templomában . A protestánsok és katolikusok egészen a századig egy templomba jártak , de külön orgonájuk volt . Azas francia hódítás után Glarus lett a megalakuló Helvét Köztársaság Linth kantonjának első székhelye , amitben , nem sokkal a köztársaség bukása előtt Rapperswilbe helyeztek át.ban Napóleon mediációs törvényével a régi kantonok visszakapták függetlenségüket és Glarus újból a hasonló nevű kanton fővárosa lett . A vasútben érte el a várost . 1861. májusén hatalmas tűzvész pusztított Glarusban , épületeinek kétharmada - köztük a templom - elpusztult . A városrészt Bernhard Simon és Johann Caspar Wolff tervei alapján modern , sakktáblaszerű alaprajzzal építették újjá.ben , Európában az elsők között , törvényt hoztak , hogy a napi munkaidő nem haladhatja meg aórát . Fekvése A város az ún . Glarner Mittellandon terül el a Glärnisch-hegy és a Linth-folyó között.előtt Glarus önkormányzat területe2 km² volt.ben Ennenda , Netstal és Riedern községek hozzácsatolása után területe6 km²-re nőtt . Lakossága Glarus lakosságadecemberében422 fő volt , beleértve Ennendát , Netstalt és Riedernt is.ben a lakosok7%-a volt külföldi állampolgár . A lakosok-ának német az anyanyelve,8%-nak olasz,6%-nak pedig albán . A felnőtt lakosság3%-ának van középiskolai vagy afölötti végzettsége . A város munkanélküliségi rátája01%.ös adatok szerinten dolgoztak az elsődleges ( mezőgazdasági ) , en a másodlagos ( ipari ) ésen a harmadlagos ( szolgáltató ) szektorban . Éghajlat Glarusnam évente átlagosan2 csapadékos napja van , összesenmm-nyi csapadékkal . A legnedvesebb hónap az augusztusmm ) , míg a legszárazabb a januármm ) . Híres emberek Itt halt megben Martzy Johanna magyar hegedűművész . Testvérvárosai Kobrin , Fehéroroszország New Glarus , Wisconsin , USA Rozsnyó , Szlovákia Wiesbaden-Biebrich , Németország Glarus vasútállomása a Ziegelbrücke-Linthal vonal egyik megállója . Megáll itt az óránként közlekedő Zürich-Linthal S25-ös S-Bahn járat és a Sankt Galleni S6-os S-Bahn . Jegyzetek Fordítás Források Glarus ( Gemeinde ) Historisches Lexikon der Schweiz Arealstatistik Standard - Gemeindedaten nachHauptbereichen Chisholm , Hugh , ed . " Glarus ( capital ) Encyclopædia Britannicah ed. ) . Cambridge University Press . Gemeinde Glarus Glarus kanton települései