AEG
Az AEG Aktiengesellschaft egyike volt a világ legnagyobb elektrotechnikai vállalatainak. A céget 1883-ban alapították Berlinben mint Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität (Német-Edison-Vállalat az elektromosság alkalmazására) és néhány évvel később a Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft AG cégnéven bevezetett olyan termékeket az elektromos energiatechnikai termékeken kívül, mint az elektromos háztartási gépek, elektromos épületfűtő berendezéseket, villamosokat, villamos- és gőzmozdonyokat, valamint a NAG leányvállalatában gépjárműmotorokat és így tovább.

Az AEG 1982-ben kénytelen volt csődöt jelenteni és 1985-ben megvásárolta a Daimler-Benz AG. Végül 1996-ban fuzionált a Daimler-Benz leányvállalatával, és struktúráját tekintve a következő időkben Németország második legnagyobb elektromos csoportja (a Siemens után) és elkülönül minden megosztottság. Ma a AEG márka a svéd Electroluxé, és számos cégnek adják licenszbe az AEG márkanevet a „Electrolux Global Brand Licensing” licencek használatáról szóló szerződés alapján.

Az AEG vezérigazgatói

Termékek

Autógyártás

Irodatechnika

Energiatechnika

Repülőgépgyártás

Háztartási gépek és világítástechnika

Rádió- és hangtechnika

Vasúti járművek 
Mint a Studiengesellschaft für Elektrische Schnellbahnen alapító tagja az AEG és a Siemens & Halske már 1899 óta felelős volt a villamos vontatási és gyorsvasút vasúti kocsik fejlesztéséért. A csúcspont az volt a Königlich Preußischen Militär-Eisenbahn tesztpályáján Marienfelde és Zossen között 1903 október 28-án az AEG váltóáramú villamos motorkocsija 210 km/h vasúti jármű sebességrekordot állított fel , mely több mint 30 évig élt.

Miután 1911-ben a Preußischen ES 2 elkészítette az AEG a 20. században befejezte a fejlesztés és számos villamos mozdonyhoz gyártott elektromos részt Németországban. Ezen felül számos gőzmozdony készült az AEG gyáraiban. 1931-ben az AEG-től átveszi a mozdonygyártást a berlini Borsig és átkerül az egész mozdonygyártás a hennigsdorfi gyárba (a Borsig Lokomotiv-Werke GmbH leányvállalata). Ehhez jött még 1936-ban a Wildau-i gyár. A háború után, 1948-tól, az akkor már NDK-hoz tartozó hennigsdorfi gyár VEB Lokomotivbau Elektrotechnische Werke „Hans Beimler“ Hennigsdorf (LEW), a wildaui gyár pedig„LOWA-Lokomotivbau Wildau VEB“. Az 1954-ig még továbbra is folyó kis számú gőzmozdonygyártás mellett ott számos villamos mozdonyt gyártottak a keletnémet Reichsbahnnak és külföldnek.

Filmvetítők 
Az AEG hosszú időn át gyártott filmvetítőgépeket
 Stillstandsmaschine 1919 Projektor 35 mm
 Theatermaschine 1920 Projektor 35 mm
 Triumphator I–III 1924–1935 Projektor 35 mm ACR 0710
 Successor (Lehrmeister) 1925–1935 Projektor 35 mm
 Kofferkino 1927 encased Projektor 35 mm
 Lehrmeister 1929 Projektor 35 mm ACR 0709 (Leitz)
 Mechau Modell 4 1929–1934 Projektor 35 mm
 Euro K 1938–1942 Projektor 35 mm
 Euro M 1936 Projektor 35 mm
 Euro G 1938 Projektor 35 mm, Interlock-Version (G-MB)
 Euro M2 1939–1944 Projektor 35 mm

Fordítás

Jegyzetek

Irodalom 
 Peter Strunk: Die AEG. Aufstieg und Niedergang einer Industrielegende. Nicolai, Berlin 1999, .
 Erdmann Thiele (Hrsg.): Telefunken nach 100 Jahren - Das Erbe einer deutschen Weltmarke. Nicolaische Verlagsbuchhandlung, Berlin 2003, .
 50 Jahre AEG. als Manuskript gedruckt. Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft Abt. Presse, Berlin 1956, .
 Manfred Pohl: Emil Rathenau und die AEG. AEG Aktiengesellschaft, Berlin/ Frankfurt am Main 1988, .
 Aus der Geschichte der AEG: Vor 25 Jahren: Bau der ersten AEG-Flugzeuge. In: AEG-Mitteilungen. Jahrgang 1937, Heft 10 (Oktober), S. 359–362.
 Miron Mislin: Industriearchitektur in Berlin 1840–1910. Wasmuth Verlag, Tübingen 2002, , S. 388–403.
 Peter Obst: Die Industrie am Humboldthain (Maschinenfabrik), AEG 1896–1984. Innovations-Zentrum Berlin Management (IZBM).
 S. Müller, K. Wittig, S. Hoffmann: Empirische Befunde zum Konsumentenboykott. Der Fall AEG/Electrolux. Dresdner Beiträge zur Betriebswirtschaftslehre Nr. 116/06, 2006. (mehr dazu)
 Hans-Heinrich von Fersen: Autos in Deutschland 1920–1939.
 Gert Hautsch: Das Imperium AEG-Telefunken, ein multinationaler Konzern. Frankfurt am Main 1979.
 Felix Pinner: Emil Rathenau und das elektrische Zeitalter. Akademische Verlagsgesellschaft, Leipzig 1918, .
 Harri Czepuck: Ein Symbol zerbricht, zur Geschichte und Politik der AEG. Dietz Verlag, Berlin 1983, .
 Tilmann Buddensieg: Peter Behrens und die AEG, Neue Dokumente zur Baugeschichte der Fabriken am Humboldthain. In: Schloss Charlottenburg Berlin-Preußen. Deutscher Kunstverlag, München 1971.
 Jahresringe Verband für Vorruhestand und aktives Alter, Land Brandenburg e. V. (Hrsg.): Zeitzeugnisse 1945–1990. Teil I (1999) und II (2000).
 Thomas Irmer: Eine Werks-Stiftung für Frauen - Zur Geschichte der „Mathilde-Rathenau-Stiftung“ für weibliche Beschäftigte der »Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft« (AEG) 1892-1933. In: Andreas Ludwig, Kurt Schilde (Hrsg.): Jüdische Wohlfahrtsstiftungen. Fachhochschulverlag, Frankfurt am Main 2010, S. 213–237.
 Thomas Irmer: Zwangsarbeit für die deutsche Elektroindustrie im besetzten Polen – Die »Allgemeine Elektrizitäts-Gesellschaft« (AEG) und das Kabelwerk Krakau 1941-1944. In: Andreas Heusler, Mark Spoerer, Helmuth Trischler (Hrsg.): Rüstung, Kriegswirtschaft und Zwangsarbeit im »Dritten Reich«. (= Perspektiven. Schriftenreihe der BMW Group – Konzernarchiv, Bd. 3), R. Oldenbourg, München 2010, , S. 87–105.
 Thomas Irmer: „allmand cochon“ – Widerständiges Verhalten von ausländischen Zwangsarbeiterinnen und Zwangsarbeitern am Beispiel von AEG/Telefunken in Berlin. In: Hans Coppi, Stefan Heinz (Hrsg.): Der vergessene Widerstand der Arbeiter. Gewerkschafter, Kommunisten, Sozialdemokraten, Trotzkisten, Anarchisten und Zwangsarbeiter. Karl-Dietz-Verlag, Berlin 2012, , S. 248–262.

További információk 

 Umfangreiche Webseite eines ehemaligen Mitarbeiters zur Unternehmensgeschichte auf gerdflaig.de
 Geschichte und historische Abbildungen auf schoene-aktien.de
 Aufstieg und Fall der AEG: Nur die drei Buchstaben haben überlebt auf Heise online
 Geschichte der AEG, zwölfminütige Videodokumentation auf YouTube
 Plan von 1912 der AEG-Fabriken Brunnenstraße

Németországi cégek
Járműgyárak
Az 1880-as években alapított cégek
1883-ban alapított szervezetek
Az AEG Aktiengesellschaft egyike volt a világ legnagyobb elektrotechnikai vállalatainak . A cégetban alapították Berlinben mint Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität ( Német-Edison-Vállalat az elektromosság alkalmazására ) és néhány évvel később a Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft AG cégnéven bevezetett olyan termékeket az elektromos energiatechnikai termékeken kívül , mint az elektromos háztartási gépek , elektromos épületfűtő berendezéseket , villamosokat , villamos- és gőzmozdonyokat , valamint a NAG leányvállalatában gépjárműmotorokat és így tovább . Az AEGben kénytelen volt csődöt jelenteni ésben megvásárolta a Daimler-Benz AG. Végülban fuzionált a Daimler-Benz leányvállalatával , és struktúráját tekintve a következő időkben Németország második legnagyobb elektromos csoportja ( a Siemens után ) és elkülönül minden megosztottság . Ma a AEG márka a svéd Electroluxé , és számos cégnek adják licenszbe az AEG márkanevet a „ Electrolux Global Brand Licensing” licencek használatáról szóló szerződés alapján . Az AEG vezérigazgatói Termékek Autógyártás Irodatechnika Energiatechnika Repülőgépgyártás Háztartási gépek és világítástechnika Rádió- és hangtechnika Vasúti járművek Mint a Studiengesellschaft für Elektrische Schnellbahnen alapító tagja az AEG és a Siemens & Halske máróta felelős volt a villamos vontatási és gyorsvasút vasúti kocsik fejlesztéséért . A csúcspont az volt a Königlich Preußischen Militär-Eisenbahn tesztpályáján Marienfelde és Zossen közöttoktóberán az AEG váltóáramú villamos motorkocsijakm/h vasúti jármű sebességrekordot állított fel , mely több mintévig élt . Miutánben a Preußischen ESelkészítette az AEG a században befejezte a fejlesztés és számos villamos mozdonyhoz gyártott elektromos részt Németországban . Ezen felül számos gőzmozdony készült az AEG gyáraiban.ben az AEG-től átveszi a mozdonygyártást a berlini Borsig és átkerül az egész mozdonygyártás a hennigsdorfi gyárba ( a Borsig Lokomotiv-Werke GmbH leányvállalata ) . Ehhez jött mégban a Wildau-i gyár . A háború után,tól , az akkor már NDK-hoz tartozó hennigsdorfi gyár VEB Lokomotivbau Elektrotechnische Werke „ Hans Beimler“ Hennigsdorf ( LEW ) , a wildaui gyár pedig„ LOWA-Lokomotivbau Wildau VEB“ . Azig még továbbra is folyó kis számú gőzmozdonygyártás mellett ott számos villamos mozdonyt gyártottak a keletnémet Reichsbahnnak és külföldnek . Filmvetítők Az AEG hosszú időn át gyártott filmvetítőgépeket StillstandsmaschineProjektormm TheatermaschineProjektormm Triumphator I–III1935 Projektormm ACR Successor ( Lehrmeister) 1935 Projektormm Kofferkinoencased Projektormm LehrmeisterProjektormm ACR( Leitz ) Mechau Modell1929–1934 Projektormm Euro K1942 Projektormm Euro MProjektormm Euro GProjektormm , Interlock-Version ( G-MB ) Euro M21944 Projektormm Fordítás Jegyzetek Irodalom Peter Strunk : Die AEG. Aufstieg und Niedergang einer Industrielegende . Nicolai , Berlin \ . Erdmann Thiele ( Hrsg . ) : Telefunken nachJahren - Das Erbe einer deutschen Weltmarke . Nicolaische Verlagsbuchhandlung , Berlin \ . Jahre AEG. als Manuskript gedruckt . Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft Abt . Presse, Berlin \ . Manfred Pohl : Emil Rathenau und die AEG. AEG Aktiengesellschaft , Berlin / Frankfurt am Main \ . Aus der Geschichte der AEG : VorJahren : Bau der ersten AEG-Flugzeuge . In : AEG-Mitteilungen . Jahrgang Heft ( Oktober ) , S.362. Miron Mislin : Industriearchitektur in Berlin1910. Wasmuth Verlag , Tübingen , S.403. Peter Obst : Die Industrie am Humboldthain ( Maschinenfabrik ) , AEG1984. Innovations-Zentrum Berlin Management ( IZBM ) . S. Müller , K. Wittig , S. Hoffmann : Empirische Befunde zum Konsumentenboykott . Der Fall AEG/Electrolux . Dresdner Beiträge zur Betriebswirtschaftslehre Nr.06 , ( mehr dazu ) Hans-Heinrich von Fersen : Autos in Deutschland1939. Gert Hautsch : Das Imperium AEG-Telefunken , ein multinationaler Konzern . Frankfurt am Main Felix Pinner : Emil Rathenau und das elektrische Zeitalter . Akademische Verlagsgesellschaft , Leipzig \ . Harri Czepuck : Ein Symbol zerbricht , zur Geschichte und Politik der AEG. Dietz Verlag , Berlin \ . Tilmann Buddensieg : Peter Behrens und die AEG , Neue Dokumente zur Baugeschichte der Fabriken am Humboldthain . In : Schloss Charlottenburg Berlin-Preußen . Deutscher Kunstverlag , München Jahresringe Verband für Vorruhestand und aktives Alter , Land Brandenburg e. V . ( Hrsg . ) : Zeitzeugnisse1990. Teil Iund II Thomas Irmer : Eine Werks-Stiftung für Frauen - Zur Geschichte der „ Mathilde-Rathenau-Stiftung“ für weibliche Beschäftigte der »Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft« ( AEG ) In : Andreas Ludwig , Kurt Schilde ( Hrsg . ) : Jüdische Wohlfahrtsstiftungen . Fachhochschulverlag , Frankfurt am Main S.237. Thomas Irmer : Zwangsarbeit für die deutsche Elektroindustrie im besetzten Polen – Die »Allgemeine Elektrizitäts-Gesellschaft« ( AEG ) und das Kabelwerk Krakau In : Andreas Heusler , Mark Spoerer , Helmuth Trischler ( Hrsg . ) : Rüstung , Kriegswirtschaft und Zwangsarbeit im »Dritten Reich« . ( = Perspektiven . Schriftenreihe der BMW Group – Konzernarchiv , Bd. R. Oldenbourg , München , S.105. Thomas Irmer : „ allmand cochon“ – Widerständiges Verhalten von ausländischen Zwangsarbeiterinnen und Zwangsarbeitern am Beispiel von AEG/Telefunken in Berlin . In : Hans Coppi , Stefan Heinz ( Hrsg . ) : Der vergessene Widerstand der Arbeiter . Gewerkschafter , Kommunisten , Sozialdemokraten , Trotzkisten , Anarchisten und Zwangsarbeiter . Karl-Dietz-Verlag , Berlin , S.262. További információk Umfangreiche Webseite eines ehemaligen Mitarbeiters zur Unternehmensgeschichte auf gerdflaig.de Geschichte und historische Abbildungen auf schoene-aktien.de Aufstieg und Fall der AEG : Nur die drei Buchstaben haben überlebt auf Heise online Geschichte der AEG , zwölfminütige Videodokumentation auf YouTube Plan vonder AEG-Fabriken Brunnenstraße Németországi cégek Járműgyárak Azas években alapított cégek 1883-ban alapított szervezetek