Mudrá
A mudrá (szanszkrit mudrā, मुद्रा, jelentése „pecsét”, „jelzés” vagy „kézmozdulat”; tibeti csakgya, ཕྱག་རྒྱ་) szimbolikus vagy szertartásos kézmozdulat vagy kéztartás a hinduizmusban és a buddhizmusban. Egyes mudrákat ugyan egész testtel végeznek, de a legtöbb mudrá kéz- vagy ujjmozdulatot takar. A mudrá spirituális mozdulat, a hitelesség energetikai pecsétje, amelyet a dharma és a taoizmus hagyományaiban használnak az ikonográfiákban és a spirituális gyakorlatokban.

Száznyolc mudrát használnak a hagyományos tantrikus szertartásokban.

A jógában a mudrákat együtt használják a pránájámával (légzéses jógagyakorlat), általában padmászana, szukhászana vagy vadzsrászana ülésben, hogy a test bizonyos részeit serkentsék a légzés és a prána áramlásaival.

A lényekben áramló élet (prána) csatornáiban pszichikai, és fizikai okokból gátak alakulhatnak ki. Ezek a csatornák az ujjakon, a tenyéren, a lábakon, a fej tetején, és a gáton kapukban végződnek. Ezeken a kapukon keresztül kapcsolódik mindenki a Kozmosz végtelen energiájához. A mudrák segítségével meggyógyíthatjuk magunkat, erőt, vagy bölcsességet nyerhetünk.

Ikonográfia
A mudrát a hindu és a buddhista művészetben használják a szent iratok szerint, mint például a Nátja-sásztra, amelyben 24 aszamjuta ("elválasztott", tehát csak "egykezes") és 13 szamjuta ("csatlakoztatott", tehát "kétkezes") mudrá szerepel. A mudrákat általában két kézzel és az ujjakkal végzik. Az ászanákkal ("ülőhelyzetek") együtt alkalmazzák statikusan a meditációk során, illetve dinamikusan a hindu nátja gyakorlatokban. Mindegyik mudrának speciális hatása van a gyakorlóra. A legjellemzőbb kéztartások megtalálhatók a hindu és a buddhista ikonográfiában. Egyes területeken, például Thaiföldön és Laoszban ezek valamelyest eltérnek a többitől, mégis ezek is illeszkednek az ikonográfiai konvencióikhoz.

Dzsamgon Kongtrul a Hevadzsra istenséghez fűzött kommentárjában azt írja, hogy a szimbolikus csontdíszeket (szanszkrit: asthiamudrá; tibeti: rusz pa'i rgyanl phyag rgya) úgy is nevezik, hogy "mudra" vagy "pecsét".

Indiai klasszikus tánc

Az indiai klasszikus táncban a "haszta mudrá" (a szanszkrit haszta szó jelentése magyarul kéz) kifejezést használják. A Nátja-sásztra 24 mudrát, a Abhinaja Darpana pedig 28-at tartalmaz. Az indiai klasszikus tánc minden formájában hasonlatosak a mudrák, azonban az elnevezéseik és a használatuk eltérő lehet. 28 (vagy 32) mudrá gyök szerepel a bharatanatjam táncban, 24 a kathákali és 20 az odisszi táncban. Ezeket a gyököket ötvözik különféle módokon, például egy kézzel, két kézzel, karmozdulattal, test és arckifejezéssel együtt. A kathákali klasszikus táncban, amely a legtöbbféle kombinációt tartalmazza, mintegy 900-féle mozdulat-összetétel lehetséges. A szanjukta mudrákat két kézzel végzik, az aszanjuktákat csak egy kézzel

Jógikus mudrák
A jógában szereplő mudrák ókori forrásai a Gheranda szamhitá és a Hatha jóga pradípiká. Ez utóbbi kiemeli a mudrák fontosságát a jógában:
Emiatt a Brahma ajtajának bejáratánál alvó nőnek folyamatos erőfeszítést kell tennie, hogy alaposan végezze a mudrákat.
A 20-21. században Szatjananda Szaraszvati jógmester, a bihár állami jógaiskola alapítója, kiemelte a mudrák fontosságát a jógagyakorlatokban.

Alap mudrá: Csin mudrá 

Mindkét kéz hüvelyk és mutatóujja összeér egy kört formázva, a többi ujj nyújtva van. A kezek tenyérrel felfelé állnak a combokon vagy térdeken, miközben a gyakorló vadzsraszána pózban ül. Ez a mudrá aktiválja a rekeszizmot, mivel a rekeszizom belégzéskor kifelé nyomja a belső szerveket a medencecsont irányába. Az 5-2-4-2 ritmusú (5 a kilégzés és 4 a belégzés) lassú légzéstől prána befolyik a medence és a lábak irányába.

Alap mudrá: Csinmaja mudrá 
A hüvelyk és a mutatóujj tartása megegyezik a csin mudráéval, a többi ujj azonban ökölbe van hajlítva, úgy, hogy a mutatóujj nem behajlított része érintkezik a középső ujjal. A tenyerek itt is ég felé nézve nyugszanak a combon, miközben a gyakorló vadzsraszána pózban ül. Ez a mudrá aktiválja a bordákat, amelyek belégzéskor oldalirányban megnyúlnak. Az 5-2-4-2 ritmusú (5 a kilégzés és 4 a belégzés) lassú légzéstől prána beáramlik a törzsbe és a torokba.

Alap mudrá: Adi mudrá 
A hüvelykujj be van hajlítva a tenyérbe úgy, hogy érinti a kisujj tövét. A többi ujjak ráhajlanak a hüvelykujjra ökölszerűen. A tenyerek a combon pihennek lefelé nézve, miközben a gyakorló vadzsraszána pózban ül. Ez a mudrá aktiválja a mellizmokat, amely által a mellkas belégzésre kitágul. the chest expand forward on inhalation. Az 5-2-4-2 ritmusú (5 a kilégzés és 4 a belégzés) lassú légzéstől prána beáramlik a torokba és a fejbe.

Alap tömörített mudrá: Brahma mudrá 
A kezek úgy vannak, mint az Adi mudrában, csak a tenyerek felfelé néznek a köldök magasságában úgy, hogy a jobb és a bal kéz ujjpercei és az első ujjpercek érintkeznek. A gyakorló vadzsraszána pózban ül, a légzése teljes. Belégzéskor a rekeszizom leereszkedik, a bordák megnyúlnak és a mellizom előre mozdul. A kilégzés sorrendje azonos, amely által „hullámhatás” jön létre.

Haladó tömörített mudrá: Prána mudrá 
Ez a bonyolult mudrá légzési ciklusonként ötvözi a kéztartásokat és a szinkronizált mozgásokat meditáció közben. A gyakorló közben sziddhaszána pózban ül. Akár a mudrá egy légzésciklusa is jelentősen stimulálja a testet.

Általános buddhista mudrák

Abhaja mudrá 

Az abhaja mudrá ("a félelemnélküliség mudrája") a védelmet, a békét, a jóakaratot és a félelemnélküliség szimbolizálja. A théraváda hagyományban általában váll magasságig felemelik a jobb kezet, a kar hajlítva van, a tenyér előrefelé néz, az ujjak kinyújtva az ég felé mutatnak. A bal kar lent marad a test mellett. Thaiföldön és Laoszban ez a sétáló Buddha mudrája, amelynél mindkét kéz abhaja mudrát csinál. Ez a mudrá valószínűleg már a buddhizmus előtt is létezett a jó szándék szimbólumaként, amikor idegenek felé közeledtek és baráti szándékukat kívánták kifejezni. A Gandhára művészetében ezt a mudrát használták a prédikáció ábrázolásához. Kínában is használták az Vej és Szuj területeken a 4-7. században. Több freskón és kéziratban is szerepel egy történet ábrázolása, amelyben amikor egy elefánt rárontott Buddhára, ezzel a kézmozdulattal szelídítette le a feldühödött állatot. A mahájána irányzatban az északi iskolák istenségei gyakran párosították ezt a mudrát egy másik kézzel végzendő mudrával. Japánban, ennél a mudránál ha a középső ujj enyhén ki van nyújtva, az a singon szekta szimbóluma (japán: szemui-in; kínai: sivuvej-jin).

Bhumiszparsa mudrá

A "Föld tanú" Buddha az egyik legáltalánosabb ikonikus ábrázolás a buddhizmusban, amelyben Buddha meditációs pózban ül, az ölében nyugvó bal kezén a tenyér felfelé néz, a jobb keze pedig előrefelé a Földet érinti. Ez Buddha megvilágosodásának pillanatát ábrázolja, ugyanis úgy tartják, hogy röviddel előtte rátámadott Mára démon szörnyek seregével, hogy elmozdítsák őt a bódhifa alatti ülőhelyéről. De Buddha nem mozdult el. Erre Mára serege azt mondta Buddhának, hogy „Én vagyok Mára tanúja! És ki a te tanúd?” Ekkor Buddha kinyújtotta a jobb kezét és megérintette a Földet, amely hatalmas hangon robajlott fel, hogy „Én leszek a tanúd!” Mára ezután feladta a küzdelmet és Buddha reggelre elérte a megvilágosodást.

Dharmacsakra mudrá
A dharmacsakra mudrá Buddha életének egyik központi pillanatát ábrázolja, amikor a megvilágosodása után legelső tanítását adta, a Szárnáth város melletti Őzparkban. Általában csak Gautama Buddhát ábrázolják ebben a mudrában, vagy esetleg Maitréja Buddhát. Ez a mudrá a dharma kerekének megforgatását jelképezi. A dharmacsakra mudrában a két kéz vitarka mudrában összeér úgy, hogy a jobb tenyér előre, a bal pedig felfele néz, bár esetenként a mellkas felé is fordulhat.
Ennek több variánsa is létezik, mint például az adzsantai freskókon, ahol a kezek szét vannak választva és az ujjak nem érintkeznek. Gandhára indo-görög stílusában az ökölbe szorított jobb kéz látszólag ráfekszik a bal kéz hüvelykujjához érő ujjakra. A japán Hórjúdzsi festményein a jobb kéz a bal kézen helyezkedik el. Amitábha Buddha bizonyos ábrázolásaiban ez a mudrát használták a 9. század előtt. (japán: Tenbórin-in, Csikicsi-dzsó, Hosin-szeppó-in; kínai: csuan-falun jin)

Dhjána mudrá

A dhjána mudrá ("meditációs mudrá", más néven szamádhi mudrá vagy jóga mudrá; japán: dzsó-in, dzsókai dzsó-in; kínai: ting jin) a „Jó törvény” és a szangha meditációjának kéztartása. Mindkét kéz az ölben van, a tenyerek felfelé néznek, a jobb kéz a balon pihen, a fekvő ujjak teljesen nyújtottak, a hüvelykujjak hegyei pedig érintkeznek. Így a kezek és az ujjak egy háromszöget formáznak, amely a spirituális tűz illetve a triratana (három drágaság) szimbóluma.
Ezt a mudrát Sákjamuni és Amitábha Buddha ábrázolásainál alkalmazzák, de olykor előfordul Bhaisadzsjaguru (Gyógyító Buddha) bizonyos megjelenítéseinél is, amelynél gyógyszeres edényt tart a kezében. Ez valószínűleg Indiából származik Gandhára korából, illetve Kínából a Vej-dinasztia korából. Ezt a mudrát jóval Buddha kora előtt is használták már a jógik koncentrációs gyógyító és meditációs gyakorlatok során.
Gyakorinak számít ez a kézmozdulat Délkelet-Ázsiában, a théraváda buddhizmusban, ahol viszont a hüvelykujjak a tenyér irányába fordulnak.

Varada mudrá 
A varada mudrā („kedvező mudrá” – japán: jogan-in, szegan-in, szejo-in; kínai: sijnan jin) felajánlást, üdvözlést, adakozást, adást, együttérzést és őszinteséget jelent. Szinte kizárólag a bal kéz tartása. A kar lehet akár hajlítva és az ajánló tenyér enyhén felfelé néz, illetve ha a kar lefelé áll, akkor az ujjak állnak felfelé vagy enyhén hajlítottak. A varada mudrát ritkán használják anélkül, hogy a jobb kéz egy másik mudrát végezne, amely általában az abhaja mudrá. Könnyű összekeverni a hasonló vitarka mudrával. Kínában és Japánban a Vej és az Aszuka-korban az ujjak még merevek voltak és csak később lazultak el a Tang-dinasztia korára, ahol az ujjak már természetesen hajlanak. Indiában az Avalókitésvara szobroknál alkalmazták ezt a mudrát a Gupta-korban a 4-5. században. Délkelet-Ázsiában nagyon népszerű ez a kéztartás.

Vadzsra mudrá

A vadzsra mudrá ("mennydörgés mudrá") a tudás kéztartása. A jobb kéz enyhe ökölben van, de a mutatóujj kinyúlik felfelé. A bal kéz szintén laza ökölben van úgy, hogy körbeveszi a mutatóujjat. Ezt a mudrát alkalmazzák például a Kudzsi-in (kilenc szótagú pecsétek vagy mantrák) hetedik technikájának használata közben.

Vitarka mudrá

A vitarka mudrá ("értekezés mudrá" – más néven pradzsnyálinganabhinaja, vjákhjána mudrá ("magyarázat mudrá"); japán: szeppó-in, an-i-in; kínai: anvej jin) a buddhista tanítások átadásának és az értekezés kéztartása. A hüvelykujj csucsai és a mutatóujjak találkoznak egy pontban, a többi ujj az abhaja és a varada mudrákhoz hasonlóan nyújtva vannak. Ennek a mudrának rengetegféle változata létezik a kelet-ázsiai mahájána buddhizmusban. Tibetben ez a tárák és a bodhiszattvák misztikus kéztartása.

Dzsnyána mudrá
A dzsnyána mudrában ("bölcsesség mudrá") a hüvelykujjak és a mutatóujjak hegyei érintkeznek kört formázva és a tenyerek a szív felé néznek.

Karana mudrá

A karana mudrá (más néven: tardzsaní mudrá; japán: funnu-in, fudó-in) a démonok elűzésére és a negatív gondolatok, betegségek és egyéb akadályok leküzdésére szolgáló mudrá. A mutatóujj és a kisujj nyújtva a többi ujj hajlítva, azonban az ehhez hasonlatos nyugati „korna” kéztartással ellentétben, a hüvelykujj nem szorítja le a hajlított középső ujjakat.

Kapcsolódó szócikkek
Japán teaszertartás
Pranáma
Kámamudrá

Jegyzetek

Források

 Draeger, Donn (1980). "Esoteric Buddhism in Japanese Warriorship", in: No. 3. 'Zen and the Japanese Warrior' of the International Hoplological Society Donn F. Draeger Monograph Series. The DFD monographs are transcriptions of lectures presented by Donn Draeger in the late 1970s and early 1980s at the University of Hawaii and at seminars in Malaysia.

 eredeti kiadás: 1985, Routledge & Kegan Paul plc, London.

További információk
Saunders, Ernest Dale (1985). Mudra: A Study of Symbolic Gestures in Japanese Buddhist Sculpture. Princeton University Press. .
Hirschi, Gertrud. Mudras: Yoga in Your Hands .
 Taisen Miyata: A study of the ritual mudras in the Shingon tradition: A phenomenological study on the eighteen ways of esoteric recitation in the Koyasan tradition. Publisher s.n.
 Acharya Keshav Dev: Mudras for Healing; Mudra Vigyan: A Way of Life. Acharya Shri Enterprises, 1995. 
 Gauri Devi: Esoteric Mudras of Japan. International. Academy of Indian Culture & Aditya Prakashan, 1999. 
 Lokesh Chandra & Sharada Rani: Mudras in Japan. Vedams Books, 2001. 
 Emma I. Gonikman: Taoist Healing Gestures. YBK Publishers, Inc., 2003. 
 Fredrick W. Bunce: Mudras in Buddhist and Hindu Practices: An Iconographic Consideration. DK Printworld, 2005. 
 A. S. Umar Sharif: Unlocking the Healing Powers in Your Hands: The 18 Mudra System of Qigong. Scholary, Inc, 2006. 
 Dhiren Gala: Health At Your Fingertips: Mudra Therapy, a Part of Ayurveda is very effective yet costs nothing. Navneet, 2007. 
 K.Rangaraja Iyengar: The World Of Mudras/Health Related and other Mudras. Sapna Book house, 2007. 
 Suman K Chiplunkar: Mudras & Health Perspectives: An Indian Approach. Abhijit Prakashana, 2008. 
 Acharya Keshav Dev: Healing Hands (Science of Yoga Mudras). Acharya Shri Enterprises, 2008. 
 Cain Carroll and Revital Carroll: Mudras of India: A Comprehensive Guide to the Hand Gestures of Yoga and Indian Dance. Singing Dragon, 2012. 
 Joseph and Lilian Le Page: Mudras for Healing and Transformation. Integratieve Yoga Therapy, 2013. 
 Toki, Hôryû; Kawamura, Seiichi, tr, (1899). "Si-do-in-dzou; gestes de l'officiant dans les cérémonies mystiques des sectes Tendaï et Singon", Paris, E. Leroux.

Külső hivatkozások

 Mudrák az indiai táncban 
 Mudrák – képgaléria  
 Mudrák a buddhista hagyományban 
 A mudrákról 

Buddhista gyakorlatok
Hinduizmus
Ikonográfia
Buddhista művészet és kultúra
Vadzsrajána
A mudrá ( szanszkrit mudrā, मुद्रा , jelentése „ pecsét” , „ jelzés” vagy „ kézmozdulat” ; tibeti csakgya, ཕྱག་ རྒྱ ་ ) szimbolikus vagy szertartásos kézmozdulat vagy kéztartás a hinduizmusban és a buddhizmusban . Egyes mudrákat ugyan egész testtel végeznek , de a legtöbb mudrá kéz- vagy ujjmozdulatot takar . A mudrá spirituális mozdulat , a hitelesség energetikai pecsétje , amelyet a dharma és a taoizmus hagyományaiban használnak az ikonográfiákban és a spirituális gyakorlatokban . Száznyolc mudrát használnak a hagyományos tantrikus szertartásokban . A jógában a mudrákat együtt használják a pránájámával ( légzéses jógagyakorlat ) , általában padmászana , szukhászana vagy vadzsrászana ülésben , hogy a test bizonyos részeit serkentsék a légzés és a prána áramlásaival . A lényekben áramló élet ( prána ) csatornáiban pszichikai , és fizikai okokból gátak alakulhatnak ki . Ezek a csatornák az ujjakon , a tenyéren , a lábakon , a fej tetején , és a gáton kapukban végződnek . Ezeken a kapukon keresztül kapcsolódik mindenki a Kozmosz végtelen energiájához . A mudrák segítségével meggyógyíthatjuk magunkat , erőt , vagy bölcsességet nyerhetünk . Ikonográfia A mudrát a hindu és a buddhista művészetben használják a szent iratok szerint , mint például a Nátja-sásztra , amelybenaszamjuta ( " elválasztott " , tehát csak " egykezes " ) ésszamjuta ( " csatlakoztatott " , tehát " kétkezes " ) mudrá szerepel . A mudrákat általában két kézzel és az ujjakkal végzik . Az ászanákkal ( " ülőhelyzetek " ) együtt alkalmazzák statikusan a meditációk során , illetve dinamikusan a hindu nátja gyakorlatokban . Mindegyik mudrának speciális hatása van a gyakorlóra . A legjellemzőbb kéztartások megtalálhatók a hindu és a buddhista ikonográfiában . Egyes területeken , például Thaiföldön és Laoszban ezek valamelyest eltérnek a többitől , mégis ezek is illeszkednek az ikonográfiai konvencióikhoz . Dzsamgon Kongtrul a Hevadzsra istenséghez fűzött kommentárjában azt írja , hogy a szimbolikus csontdíszeket ( szanszkrit : asthiamudrá ; tibeti : rusz pa'i rgyanl phyag rgya ) úgy is nevezik , hogy " mudra " vagy " pecsét " . Indiai klasszikus tánc Az indiai klasszikus táncban a " haszta mudrá " ( a szanszkrit haszta szó jelentése magyarul kéz ) kifejezést használják . A Nátja-sásztramudrát , a Abhinaja Darpana pedigat tartalmaz . Az indiai klasszikus tánc minden formájában hasonlatosak a mudrák , azonban az elnevezéseik és a használatuk eltérő lehet.( vagymudrá gyök szerepel a bharatanatjam táncban,a kathákali ésaz odisszi táncban . Ezeket a gyököket ötvözik különféle módokon , például egy kézzel , két kézzel , karmozdulattal , test és arckifejezéssel együtt . A kathákali klasszikus táncban , amely a legtöbbféle kombinációt tartalmazza , mintegyféle mozdulat-összetétel lehetséges . A szanjukta mudrákat két kézzel végzik , az aszanjuktákat csak egy kézzel Jógikus mudrák A jógában szereplő mudrák ókori forrásai a Gheranda szamhitá és a Hatha jóga pradípiká . Ez utóbbi kiemeli a mudrák fontosságát a jógában : Emiatt a Brahma ajtajának bejáratánál alvó nőnek folyamatos erőfeszítést kell tennie , hogy alaposan végezze a mudrákat . A században Szatjananda Szaraszvati jógmester , a bihár állami jógaiskola alapítója , kiemelte a mudrák fontosságát a jógagyakorlatokban . Alap mudrá : Csin mudrá Mindkét kéz hüvelyk és mutatóujja összeér egy kört formázva , a többi ujj nyújtva van . A kezek tenyérrel felfelé állnak a combokon vagy térdeken , miközben a gyakorló vadzsraszána pózban ül . Ez a mudrá aktiválja a rekeszizmot , mivel a rekeszizom belégzéskor kifelé nyomja a belső szerveket a medencecsont irányába . Az4-2 ritmusúa kilégzés ésa belégzés ) lassú légzéstől prána befolyik a medence és a lábak irányába . Alap mudrá : Csinmaja mudrá A hüvelyk és a mutatóujj tartása megegyezik a csin mudráéval , a többi ujj azonban ökölbe van hajlítva , úgy , hogy a mutatóujj nem behajlított része érintkezik a középső ujjal . A tenyerek itt is ég felé nézve nyugszanak a combon , miközben a gyakorló vadzsraszána pózban ül . Ez a mudrá aktiválja a bordákat , amelyek belégzéskor oldalirányban megnyúlnak . Az4-2 ritmusúa kilégzés ésa belégzés ) lassú légzéstől prána beáramlik a törzsbe és a torokba . Alap mudrá : Adi mudrá A hüvelykujj be van hajlítva a tenyérbe úgy , hogy érinti a kisujj tövét . A többi ujjak ráhajlanak a hüvelykujjra ökölszerűen . A tenyerek a combon pihennek lefelé nézve , miközben a gyakorló vadzsraszána pózban ül . Ez a mudrá aktiválja a mellizmokat , amely által a mellkas belégzésre kitágul. the chest expand forward on inhalation . Az4-2 ritmusúa kilégzés ésa belégzés ) lassú légzéstől prána beáramlik a torokba és a fejbe . Alap tömörített mudrá: Brahma mudrá A kezek úgy vannak , mint az Adi mudrában , csak a tenyerek felfelé néznek a köldök magasságában úgy , hogy a jobb és a bal kéz ujjpercei és az első ujjpercek érintkeznek . A gyakorló vadzsraszána pózban ül , a légzése teljes . Belégzéskor a rekeszizom leereszkedik , a bordák megnyúlnak és a mellizom előre mozdul . A kilégzés sorrendje azonos , amely által „ hullámhatás” jön létre . Haladó tömörített mudrá : Prána mudrá Ez a bonyolult mudrá légzési ciklusonként ötvözi a kéztartásokat és a szinkronizált mozgásokat meditáció közben . A gyakorló közben sziddhaszána pózban ül . Akár a mudrá egy légzésciklusa is jelentősen stimulálja a testet . Általános buddhista mudrák Abhaja mudrá Az abhaja mudrá ( "a félelemnélküliség mudrája " ) a védelmet , a békét , a jóakaratot és a félelemnélküliség szimbolizálja . A théraváda hagyományban általában váll magasságig felemelik a jobb kezet , a kar hajlítva van , a tenyér előrefelé néz , az ujjak kinyújtva az ég felé mutatnak . A bal kar lent marad a test mellett . Thaiföldön és Laoszban ez a sétáló Buddha mudrája , amelynél mindkét kéz abhaja mudrát csinál . Ez a mudrá valószínűleg már a buddhizmus előtt is létezett a jó szándék szimbólumaként , amikor idegenek felé közeledtek és baráti szándékukat kívánták kifejezni . A Gandhára művészetében ezt a mudrát használták a prédikáció ábrázolásához . Kínában is használták az Vej és Szuj területeken a században . Több freskón és kéziratban is szerepel egy történet ábrázolása , amelyben amikor egy elefánt rárontott Buddhára , ezzel a kézmozdulattal szelídítette le a feldühödött állatot . A mahájána irányzatban az északi iskolák istenségei gyakran párosították ezt a mudrát egy másik kézzel végzendő mudrával . Japánban , ennél a mudránál ha a középső ujj enyhén ki van nyújtva , az a singon szekta szimbóluma ( japán : szemui-in ; kínai : sivuvej-jin ) . Bhumiszparsa mudrá A " Föld tanú " Buddha az egyik legáltalánosabb ikonikus ábrázolás a buddhizmusban , amelyben Buddha meditációs pózban ül , az ölében nyugvó bal kezén a tenyér felfelé néz , a jobb keze pedig előrefelé a Földet érinti . Ez Buddha megvilágosodásának pillanatát ábrázolja , ugyanis úgy tartják , hogy röviddel előtte rátámadott Mára démon szörnyek seregével , hogy elmozdítsák őt a bódhifa alatti ülőhelyéről . De Buddha nem mozdult el . Erre Mára serege azt mondta Buddhának , hogy „ Én vagyok Mára tanúja ! És ki a te tanúd?” Ekkor Buddha kinyújtotta a jobb kezét és megérintette a Földet , amely hatalmas hangon robajlott fel , hogy „ Én leszek a tanúd! ” Mára ezután feladta a küzdelmet és Buddha reggelre elérte a megvilágosodást . Dharmacsakra mudrá A dharmacsakra mudrá Buddha életének egyik központi pillanatát ábrázolja , amikor a megvilágosodása után legelső tanítását adta , a Szárnáth város melletti Őzparkban . Általában csak Gautama Buddhát ábrázolják ebben a mudrában , vagy esetleg Maitréja Buddhát . Ez a mudrá a dharma kerekének megforgatását jelképezi . A dharmacsakra mudrában a két kéz vitarka mudrában összeér úgy , hogy a jobb tenyér előre , a bal pedig felfele néz , bár esetenként a mellkas felé is fordulhat . Ennek több variánsa is létezik , mint például az adzsantai freskókon , ahol a kezek szét vannak választva és az ujjak nem érintkeznek . Gandhára indo-görög stílusában az ökölbe szorított jobb kéz látszólag ráfekszik a bal kéz hüvelykujjához érő ujjakra . A japán Hórjúdzsi festményein a jobb kéz a bal kézen helyezkedik el . Amitábha Buddha bizonyos ábrázolásaiban ez a mudrát használták a század előtt. ( japán : Tenbórin-in , Csikicsi-dzsó , Hosin-szeppó-in ; kínai : csuan-falun jin ) Dhjána mudrá A dhjána mudrá ( " meditációs mudrá " , más néven szamádhi mudrá vagy jóga mudrá ; japán : dzsó-in , dzsókai dzsó-in ; kínai : ting jin ) a „ Jó törvény” és a szangha meditációjának kéztartása . Mindkét kéz az ölben van , a tenyerek felfelé néznek , a jobb kéz a balon pihen , a fekvő ujjak teljesen nyújtottak , a hüvelykujjak hegyei pedig érintkeznek . Így a kezek és az ujjak egy háromszöget formáznak , amely a spirituális tűz illetve a triratana ( három drágaság ) szimbóluma . Ezt a mudrát Sákjamuni és Amitábha Buddha ábrázolásainál alkalmazzák , de olykor előfordul Bhaisadzsjaguru ( Gyógyító Buddha ) bizonyos megjelenítéseinél is , amelynél gyógyszeres edényt tart a kezében . Ez valószínűleg Indiából származik Gandhára korából , illetve Kínából a Vej-dinasztia korából . Ezt a mudrát jóval Buddha kora előtt is használták már a jógik koncentrációs gyógyító és meditációs gyakorlatok során . Gyakorinak számít ez a kézmozdulat Délkelet-Ázsiában , a théraváda buddhizmusban , ahol viszont a hüvelykujjak a tenyér irányába fordulnak . Varada mudrá A varada mudrā ( „ kedvező mudrá” – japán : jogan-in , szegan-in , szejo-in ; kínai : sijnan jin ) felajánlást , üdvözlést , adakozást , adást , együttérzést és őszinteséget jelent . Szinte kizárólag a bal kéz tartása . A kar lehet akár hajlítva és az ajánló tenyér enyhén felfelé néz , illetve ha a kar lefelé áll , akkor az ujjak állnak felfelé vagy enyhén hajlítottak . A varada mudrát ritkán használják anélkül , hogy a jobb kéz egy másik mudrát végezne , amely általában az abhaja mudrá . Könnyű összekeverni a hasonló vitarka mudrával . Kínában és Japánban a Vej és az Aszuka-korban az ujjak még merevek voltak és csak később lazultak el a Tang-dinasztia korára , ahol az ujjak már természetesen hajlanak . Indiában az Avalókitésvara szobroknál alkalmazták ezt a mudrát a Gupta-korban a században . Délkelet-Ázsiában nagyon népszerű ez a kéztartás . Vadzsra mudrá A vadzsra mudrá ( " mennydörgés mudrá " ) a tudás kéztartása . A jobb kéz enyhe ökölben van , de a mutatóujj kinyúlik felfelé . A bal kéz szintén laza ökölben van úgy , hogy körbeveszi a mutatóujjat . Ezt a mudrát alkalmazzák például a Kudzsi-in ( kilenc szótagú pecsétek vagy mantrák ) hetedik technikájának használata közben . Vitarka mudrá A vitarka mudrá ( " értekezés mudrá " – más néven pradzsnyálinganabhinaja , vjákhjána mudrá ( " magyarázat mudrá " ) ; japán : szeppó-in , an-i-in ; kínai : anvej jin ) a buddhista tanítások átadásának és az értekezés kéztartása . A hüvelykujj csucsai és a mutatóujjak találkoznak egy pontban , a többi ujj az abhaja és a varada mudrákhoz hasonlóan nyújtva vannak . Ennek a mudrának rengetegféle változata létezik a kelet-ázsiai mahájána buddhizmusban . Tibetben ez a tárák és a bodhiszattvák misztikus kéztartása . Dzsnyána mudrá A dzsnyána mudrában ( " bölcsesség mudrá " ) a hüvelykujjak és a mutatóujjak hegyei érintkeznek kört formázva és a tenyerek a szív felé néznek . Karana mudrá A karana mudrá ( más néven : tardzsaní mudrá ; japán : funnu-in , fudó-in ) a démonok elűzésére és a negatív gondolatok , betegségek és egyéb akadályok leküzdésére szolgáló mudrá . A mutatóujj és a kisujj nyújtva a többi ujj hajlítva , azonban az ehhez hasonlatos nyugati „ korna” kéztartással ellentétben , a hüvelykujj nem szorítja le a hajlított középső ujjakat . Kapcsolódó szócikkek Japán teaszertartás Pranáma Kámamudrá Jegyzetek Források Draeger , Donn " Esoteric Buddhism in Japanese Warriorship " , in : No . 'Zen and the Japanese Warrior' of the International Hoplological Society Donn F. Draeger Monograph Series . The DFD monographs are transcriptions of lectures presented by Donn Draeger in the late and early at the University of Hawaii and at seminars in Malaysia. eredeti kiadás : Routledge & Kegan Paul plc , London . További információk Saunders , Ernest Dale Mudra : A Study of Symbolic Gestures in Japanese Buddhist Sculpture . Princeton University Press. \ . Hirschi , Gertrud . Mudras : Yoga in Your Hands \ . Taisen Miyata : A study of the ritual mudras in the Shingon tradition : A phenomenological study on the eighteen ways of esoteric recitation in the Koyasan tradition . Publisher s.n . Acharya Keshav Dev : Mudras for Healing ; Mudra Vigyan : A Way of Life . Acharya Shri Enterprises , Gauri Devi : Esoteric Mudras of Japan . International . Academy of Indian Culture & Aditya Prakashan , Lokesh Chandra & Sharada Rani : Mudras in Japan . Vedams Books , Emma I. Gonikman : Taoist Healing Gestures. YBK Publishers , Inc . , Fredrick W. Bunce : Mudras in Buddhist and Hindu Practices : An Iconographic Consideration . DK Printworld , A . S. Umar Sharif : Unlocking the Healing Powers in Your Hands : TheMudra System of Qigong . Scholary , Inc , Dhiren Gala : Health At Your Fingertips : Mudra Therapy , a Part of Ayurveda is very effective yet costs nothing . Navneet , K.Rangaraja Iyengar : The World Of Mudras/Health Related and other Mudras . Sapna Book house , Suman K Chiplunkar : Mudras & Health Perspectives : An Indian Approach . Abhijit Prakashana , Acharya Keshav Dev : Healing Hands ( Science of Yoga Mudras ) . Acharya Shri Enterprises , Cain Carroll and Revital Carroll : Mudras of India : A Comprehensive Guide to the Hand Gestures of Yoga and Indian Dance . Singing Dragon , Joseph and Lilian Le Page : Mudras for Healing and Transformation . Integratieve Yoga Therapy , Toki , Hôryû ; Kawamura , Seiichi , tr , " Si-do-in-dzou ; gestes de l'officiant dans les cérémonies mystiques des sectes Tendaï et Singon " , Paris , E. Leroux . Külső hivatkozások Mudrák az indiai táncban Mudrák – képgaléria Mudrák a buddhista hagyományban A mudrákról Buddhista gyakorlatok Hinduizmus Ikonográfia Buddhista művészet és kultúra Vadzsrajána