Silhak
A  neokonfuciánus irányzat volt a koreai ban. A fogalom szó szerinti jelentése a sil, azaz igaz, valódi, és hak, azaz tudomány, tanulás írásjegyekből áll. A -időszak évszázadaiban államideológiává vált konfuciánus gondolatokat voltak, akik túl elrugaszkodottnak tekintették, mert nem segítették az embert a mindennapi életben. A Silhak azonban a gyakorlatiasabb, technikai tudásra helyezte a hangsúlyt a metafizikai tudással szemben.

Kiemelkedő tudósai közé tartozott  (丁若鏞, 정약용, 1762–1836),  (李瀷, 이익, 1681–1763),  (朴齊家, 박제가, 1750–1815) és  (朴趾源, 박지원, 1737-1805).

Fő elvei
A Koreai-félsziget lakossága évszázadokon keresztül mezőgazdasági társadalom volt. A Silhak az agrártevékenységek folytatásához szükséges növénytermesztéssel, állattenyésztéssel, az infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos ismereteket tekintette hasznosnak.

Az 1592-es -háború és az azt nem sokkal követő mandzsu betörések háborús időszaka utáni politikai, gazdasági és társadalmi káoszban az akadémikus körökben felvetődött a gondolat, hogy a túlságosan elméleti tanulmányozás helyett a gyakorlatban hasznosítható dolgokkal kellene ismerkedni, azokat kutatni és alkalmazni. A Silhakot ilyen módon a -időszak utolsó évszázadában jellemző felvilágosultabb eszmék közé sorolhatjuk. A Silhak élesen bírálta a koreai bürokráciát és a szolgatartást. Helyette a mezőgazdaság megreformálásának szükségességét hangoztatta, a technológia, a kereskedelem és az ipar irányában.

Jegyzetek

További információk
 Chung, Edward J.Y.: The Korean Neo-Confucianism of Yi T'oegye and Yi Yulgok: A Reappraisal of the 'Four-Seven Thesis' and its Practical Implications for Self-Cultivation. SUNY Press. 1995.
 Ha, Seong-Kyu: Recognition of Silhak as Thought of Social Reform and Participatory Governance of Urban and Regional Development in Modern Korea . 
 한국실학학회 Korean Silhak Society
 이현창: 박제가의 경제정책론: 조선시대의 최고의 경제발전안 
 The Museum of Silhak. Gyeonggi Cultural Foundation.

Csoszon történelme
Konfucianizmus
A neokonfuciánus irányzat volt a koreai ban . A fogalom szó szerinti jelentése a sil , azaz igaz , valódi , és hak , azaz tudomány , tanulás írásjegyekből áll . A -időszak évszázadaiban államideológiává vált konfuciánus gondolatokat voltak , akik túl elrugaszkodottnak tekintették , mert nem segítették az embert a mindennapi életben . A Silhak azonban a gyakorlatiasabb , technikai tudásra helyezte a hangsúlyt a metafizikai tudással szemben . Kiemelkedő tudósai közé tartozott ( 丁若鏞, 정약용,1836 ) , ( 李瀷 , 이익, 1763 ) , ( 朴齊家, 박제가,1815 ) és ( 朴趾源 , 박지원 , Fő elvei A Koreai-félsziget lakossága évszázadokon keresztül mezőgazdasági társadalom volt . A Silhak az agrártevékenységek folytatásához szükséges növénytermesztéssel , állattenyésztéssel , az infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos ismereteket tekintette hasznosnak . Azes -háború és az azt nem sokkal követő mandzsu betörések háborús időszaka utáni politikai , gazdasági és társadalmi káoszban az akadémikus körökben felvetődött a gondolat , hogy a túlságosan elméleti tanulmányozás helyett a gyakorlatban hasznosítható dolgokkal kellene ismerkedni , azokat kutatni és alkalmazni . A Silhakot ilyen módon a -időszak utolsó évszázadában jellemző felvilágosultabb eszmék közé sorolhatjuk . A Silhak élesen bírálta a koreai bürokráciát és a szolgatartást . Helyette a mezőgazdaság megreformálásának szükségességét hangoztatta , a technológia , a kereskedelem és az ipar irányában . Jegyzetek További információk Chung , Edward J.Y. : The Korean Neo-Confucianism of Yi T'oegye and Yi Yulgok : A Reappraisal of the 'Four-Seven Thesis' and its Practical Implications for Self-Cultivation . SUNY Press . Ha , Seong-Kyu : Recognition of Silhak as Thought of Social Reform and Participatory Governance of Urban and Regional Development in Modern Korea\ . 한국실학학회 Korean Silhak Society 이현창 : 박제가의 경제정책론 : 조선시대의 최고의 경제발전안 The Museum of Silhak . Gyeonggi Cultural Foundation . Csoszon történelme Konfucianizmus