György Aladár
György Aladár (Huszt, Máramaros megye, 1844. április 11. – Budapest, 1906. január 16.) író, újságíró, kultúrpolitikus, műfordító, művelődéstörténész, az Országos Statisztikai Hivatal beltagja, a marxizmus egyik első magyar ismertetője. György Endre politikus testvére.

Élete

György József megyei orvos és Lator Borbála fia. Iskoláit különböző helyeken végezte; Máramarosszigeten, Késmárkon, Szatmárnémetiben, Debrecenben, Budapesten, Tübingenben és Berlinben, 1871-ig összesen 17 szemesztert töltött főiskolán. Budapesten kiválóan bölcselettel és teológiával foglalkozott. Irodalmi téren 1865-től nemcsak pedagógiai kérdésekkel foglalkozott, hanem a képzőművészet, művelődéstörténelem és etnográfia köréből is közölt népszerű tanulmányokat. 1867-71-ben külföldön (Francia-, Német-, Angol- és Olaszországban) tartózkodott és az egyetemeket látogatta, de behatóan foglalkozott a népnevelés tanulmányozásával is. Hazaérkezvén 1871-től 1882-ig belmunkatársa volt a Honnak, melyben tanügyi közleményeivel a közoktatás iránt érdeklődést keltett. Több cikket is írt a párizsi kommünről, ismertette az I. Internacionálé célját és jelentőségét. Marxról és a marxizmusról is publikált. 1882-től az Országos Statisztikai Hivatal tisztviselője volt. A Magyar Néprajzi Társaság alelnöke, majd a Petőfi Társaság tagja lett. 1900 környékén megszakadt kapcsolata a munkásmozgalommal, ezután a polgári radikalizmus híve lett.

Lefordította Gogol Holt lelkek, Victor Hugo 1793 c. regényét, több Verne-regény és Buckle angol művelődéstörténetét is.

Írásai

Cikkei a Honban (1871-től csaknem minden számban, többek közt: 1871. 242-246. sz. Emlékek az internationale köréből, 264. sz. Bessenyei György sírja, 1872. 7. sz. Scaramuzza képei Dante poklához, 63. sz. Mazzinira emlékezés, 194. sz. 1572. aug. 24., 1873. 41. sz. Kopernikus emlékezetére, 151. sz. Rapos József, 234., 236., 237. A szabadkőmivességről, 1874. 33. sz. Strauss Dávid, 86. sz. Muzeumi könyvtár új kincsei, 1875. 47. sz. Lyell Károly, 53. sz. Michelangelo Buonaroti, 119., 123. sz. Izsó Miklós és hagyatéka, 132. sz. Egyetemi könyvtár, 153. sz. Szinnyei József kincsei, 1896. 89. sz. Tudományos irodalmunkról, 307. sz. esti k. A népkönyvtárak terjesztése érdekében sat.), a Vasárnapi Ujságban (1871-től szórványosan, 1878-tól jóformán minden számban, különösen etnográfiaiakat, legtöbbnyire névtelenül, névvel: 1874. A játékokról, 1878. Cyprus sziget, Rafael stanzái, 1882. Egy angol tudós Körösi Csoma Sándorról, Irland fővárosából, Brazza gróf az afrikai utazó, 1888. Hunfalvy Jánosról, 1889. Ős magyar mythologiai nyomok középkori művészetünkben. Zirzen Janka, Bischitz Dávidné sat.), Szana Figyelőjében (1871. és 1875. Michelangelo Buonarotti. 1872. Az országos képtár fölállítása, Új magyar festmények és szobrok, Scaramuzza Dante-kartonjai, 1873. Pár szó hirlapirodalmunkról, Természettudományi irodalmunk, Irodalmunk democratisa!ása, 1874. Történelmi irodalmunk. Az önképzőkörök, Irodalmi petroleurség, A fejlődés eszméje a történelemben, 1875. Dürer Albert kisebb passiójának kiadása, Egy új könyvkiadó vállalat, Penny-könyvtárak, A régészeti congressus alkalmából), a Hazánk és a Külföldben (1871. Az internationale törekvési czélja, Marx Károly, 1872. Socialisták és a munkásmozgalmak), a Részvét Albumban (1872. Szellemidézők között egy éj), a Jónás Lapjában (1873. Kopernikus), a Magyarország és Nagyvilágban (1873, Az olasz carneval), az Otthonban (1874. A nők társadalmi helyzete), a Koszorúban (1885. Aesthetikai muzeumok sat.), a Családi Körben (1874. 10. sz. A svéd nőkről, 44., 45. sz. Sommerville Mária, 1876. 7. sz. Egy adalék Deák Ferenczről, régi gyorsirati jegyzeteimből), a Reformban (1875. 23. sz. Izsó Miklós), az Igazmondóban, a Világkrónikában (1878-tól), a Család és Iskolában (1876. A ponyvairodalom ellenszerei), a Néptanítók Lapjában (1872. Fröbel Frigyes és rendszere. 1882. A néptanítók árvaháza, 1883. A tanítónők menedékháza kérdéséhez, Az iskolai vagyon gyarapodása, A népoktatásügyi statisztika hazánkban, A közoktatás ügye Svájczban, 1884. Molnár Aladár, A közös hadsereg magyarországi tanintézetei. 1887. Eötvös József báró és az Eötvös-alap, ünnepi beszéd, A Mária-Dorothea-egylet működéséről, A magyar tanítók önsegélyző törekvései, A tanítóegyletek könyvtárai, 1888. Hazafias szellem tankönyveinkben. 1889. Az országos kisdednevelési kiállítás, Iskoláink tőkésített vagyona, A néptanítók anyagi helyzete Poroszországban és hazánkban. 1891. Ballagi Mór a paedagogus sat.), a Népnevelők Lapjában (1872. Rendezzünk tudományos felolvasásokat, később is minden évben egy czikk), a Magyar Tanügyben, (1872.), a Máramarosban (1865-71). a Szatmárban (1869-71), a Sárospataki Füzetekben (1869), a Szatmármegyei Közlönyben (1875-78), az Országos középiskolai tanáregylet Közlönyében (VIII. 1875. A felsőbb leányiskola, XVI 1883. A középiskolai tanulók nemzetiségi viszonyai), a Sárrétben (1876. A vidéki lapok hivatásáról, 1877. Bessenyei György sírja), az Erdélyi Protestáns Közlönyben (1878. A hitoktatás kérdéséhez), a Koszorúban (1879-80. Az ősmagyar népeposz nyomai, Mythologiánk maradványai a gyermekvilágban. Képzőművészeti irodalmunk, 1881. A vasorrú bába mint magyar Istenség. 1883. A hirlapok és a könyvirodalom hazánkban, Pulszky Ferencz életrajza. Az angol irodalom hódítása Magyarországon), a Főv. Lapokban (1875-től), a Havi Szemle (1879); a Földrajzi Közleményekben (1879-től több czikk és 1884-től a legtöbb apróságot ő írta; a nevezetesebbek közül: 1881. A sziklahegység és Colorado canonai, A földközi tenger pusztulása, Tunisz lakói, 1882. A népek bőlcsője. 1883. A művelődés terjedése Közép-Afrikában, A Szahara sivatag keletkezése, A Beni folyó kikutatása, 1884. Tengermaradvány-e a Balaton, Dr. Fischer utazása Közép-Afrika vulkanikus vidékén, Német gyarmatok Afrika nyugati partjain, 1885. Thomson utazása a Victoria Nyanza felé sat.), a Budapesti Szemlében (1884), a Nemzeti Nőnevelésben (1881-től), a Rozsnyói Hiradóban, Zalában és Esztergomi Hirlapban (1882. Irodalmi körök vidéken), a Nernzetben (1883. 53. sz. A magyar irodalom tőkéje, 141. A kik az irodalomból élnek, 158. sz. Bessenyei sírja), Magyar Salonban (1884. Nőnevelésünk, 1892. A nők irodalmi nevelése), a Prot. Egyházi és Iskolai Lapban (1884. A szeretet munkája Budapesten, 1890., 1892. A magyar ev. ref. egyház hiveinek megoszlása, 1893. A temesvári püspökség sat.), a Paedag. Plutarchban (I. 1886. Tóth József és Ballagi Mór életrajza), az Életben (1893. A millenium és a néprajz, emlékirat); ezeken kívül írt még csaknem az összes tanügyi lapokba; végül az Ungarische Revuebe, a stuttgarti Beobachterbe és az Allgemeine Lehrer-Zeitungba.

Több magyar mitológiai cikkét a francia és német folyóiratok is közölték. Cikkeinek száma több ezerre megy, melyek száznál több lapban jelentek meg. A Pallas Nagy Lexikonába a magyar földrajzi írókat és utazókat írja.

Munkái és műfordításai

 A bibliai történelem az iskolában. Pest, 1871.
 Az emberi nem eredete és törzsfája. Két előadás. Haeckel Ernő munkájának 2. kiadása után ford. Többek támogatásával kiadja Láng Lajos. Pest, 1871.
 Meghalt lelkek. Satyrikus korrajz. Gogol után. Budapest, 1874.
 1793, vagy a polgárháború. Regény, Hugo Viktor utáni fordította. Budapest, 1874. Három kötet. (Áldor Imrével)
 A munkafelosztás a természetben. Haeckel Ernő után fordította. Budapest, 1875. (Természettudományi Könyvkiadó Vállalat VII. 79-111. l.).
 Az egyetemes művelődéstörténelem vázlata. Budapest, 1875, (Ism. Századok. 2. kiadás. Bpest, 1890.)
 Anglia művelődésének története. Buckle Tamás után angolból fordította. Budapest, 1872-1873. (a két első kötetet fordította, a többi hatot mások. Ism. Budapesti Szemle IX. 1875.)
 Piros mint a rózsa. Regény, angolból fordította. Budapest, 1877. Két kötet
 A modern képzőművészet külföldön. Benjamin S. G. W. Contemporary in Europe című műve után fordította. Budapest, 1878.
 A prémek hazája. Verne Gyula után fordította. Budapest, 1876.
 A föld és népei. Föld- és népismei kézikönyv, több mint 600 képpel és külön kép- és térképmellékletekkel. Hellwald Frigyes etán átdolgozta. Budapest, 1881. III. kötet. (Az I. és II. kötetet Toldy László ford.; 2. kiadás: Budapest, 1894-től, öt kötetben. 1905: Ötödik kötet. Magyarország)
 Amerikai nők. Rajzok és beszélyek. Angolból fordította. Budapest, 1880. (Olcsó Könyvtár 94.)
 Viharban. Regény Lewer Károly után angolból fordította. Budapest, 1882. (Olcsó Könyvtár 151.)
 Egyházi s iskolai statistika 1882-től 1889-ig. Budapest, 1884–1890. (Hivatalos Statistikai Kiadványok. Névtelenűl.)
 Magyarország hivatalos statisztikája, történelme és fejlődése. Budapest, 1885. (Hivatalos Statisztikai Közlemények. Ugyanez francziául. Budapest, 1885.)
 Dél csillaga. A gyémántok hazája. Regény. Verne Gyula után francziából fordította. Budapest, 1885.
 Keraban a vasfejű. Regény. Verne Gyula után fordította. Budapest, 1884.
 Magyarország köz- és magánkönyvtárai 1885-ben. Budapest, 1886–1887. Két rész. (Ism. Nemzet 1886. 106. sz., Századok, Prot. Egyházi és Iskolai Lap 1887. 27. sz.) (Hivatalos Statistikai Közlemények )
 Kereskedelmi szótár. A magyar tudományos akadémia által kiküldött szakbizottság közreműködésével szerkesztette. Budapest, 1887. Két rész. (Ballagi Mórral együtt. I. Német-magyar és II. Magyar-német rész.)
 A Mária-Dorothea-egylet Évkönyre. Budapest, 1889. (Névtelenűl.)
 Az országos kisdednevelési kiállítás. Budapest, 1889. (Névtelenűl.)
 Eszményi világ, előadások. Értekezések, tanulmányok. Budapest, 1890. (Mária-Dorotheaegylet Könyvtára I.)
 Nők mint orvosok. Budapest, 1892. (Különnyomat a Gyógyászatból.)
 A Biharhegység. Budapest, 1891. (Különnyomat a Földrajzi Közleményekből.)

Szerkesztette a Tanítók Zsebnaptárát 1875-től; az Eötvös Naptárt 1878-81-re (Komjáthy Györggyel és Luttenberger Ágosttal.); Budapest leírását, útmutatókönyv az 1874. tanítógyűlésen; a Debreceni önképzőkör lapját 1872-ben; az Országos Nőiparegyesület Évkönyvét 1872-től 1875-ig; a Hunyady Albumot (Szathmáry Györggyel) 1878-ban; Jókai írói működésének ötvenedik évfordulója 1894. jan. 6. Bpest, 1894. (Szerkesztette és az előszót írta.)

Álnevei és jegyei

György deák, Mihály István, Szűcs Lajos, Anonymus, -r., -rgy, és Gy. (különösen a Hon-, Igazmondó- és Magyar Népvilágban.)

Jegyzetek

Források 

 
  
  
 index Petőfi Irodalmi Múzeum

További információk

 
 Szögi László: Magyarországi diákok németországi egyetemeken és főiskolákon 1789–1919. Budapest, Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára, 2001.
 
 
 Keresztyén Balázs: Magyar művelődési hagyományok kárpátaljai lexikona. Ungvár-Budapest, Intermix, [1995].
 
 
 
 
 
 
 

Magyar írók
Magyar újságírók
Magyar műfordítók
Magyar művelődéstörténészek
1844-ben született személyek
1906-ban elhunyt személyek
Református magyarok
György Aladár ( Huszt , Máramaros megye , április – Budapest , január ) író , újságíró , kultúrpolitikus , műfordító , művelődéstörténész , az Országos Statisztikai Hivatal beltagja , a marxizmus egyik első magyar ismertetője . György Endre politikus testvére . Élete György József megyei orvos és Lator Borbála fia . Iskoláit különböző helyeken végezte ; Máramarosszigeten , Késmárkon , Szatmárnémetiben , Debrecenben , Budapesten , Tübingenben és Berlinben,ig összesenszemesztert töltött főiskolán . Budapesten kiválóan bölcselettel és teológiával foglalkozott . Irodalmi térentől nemcsak pedagógiai kérdésekkel foglalkozott , hanem a képzőművészet , művelődéstörténelem és etnográfia köréből is közölt népszerű tanulmányokat.ben külföldön ( Francia- , Német- , Angol- és Olaszországban ) tartózkodott és az egyetemeket látogatta , de behatóan foglalkozott a népnevelés tanulmányozásával is . Hazaérkezvéntőlig belmunkatársa volt a Honnak , melyben tanügyi közleményeivel a közoktatás iránt érdeklődést keltett . Több cikket is írt a párizsi kommünről , ismertette az I. Internacionálé célját és jelentőségét . Marxról és a marxizmusról is publikált.től az Országos Statisztikai Hivatal tisztviselője volt . A Magyar Néprajzi Társaság alelnöke , majd a Petőfi Társaság tagja lett.környékén megszakadt kapcsolata a munkásmozgalommal , ezután a polgári radikalizmus híve lett . Lefordította Gogol Holt lelkek , Victor Hugoc . regényét , több Verne-regény és Buckle angol művelődéstörténetét is . Írásai Cikkei a Honbantől csaknem minden számban , többek közt : sz . Emlékek az internationale köréből , sz . Bessenyei György sírja , sz . Scaramuzza képei Dante poklához , sz . Mazzinira emlékezés , sz. aug . , sz . Kopernikus emlékezetére , sz . Rapos József , , , A szabadkőmivességről , sz . Strauss Dávid , sz . Muzeumi könyvtár új kincsei , sz . Lyell Károly , sz . Michelangelo Buonaroti , , sz . Izsó Miklós és hagyatéka , sz . Egyetemi könyvtár , sz . Szinnyei József kincsei , sz . Tudományos irodalmunkról , sz. esti k . A népkönyvtárak terjesztése érdekében sat . ) , a Vasárnapi Ujságbantől szórványosan,tól jóformán minden számban , különösen etnográfiaiakat , legtöbbnyire névtelenül , névvel : A játékokról , Cyprus sziget , Rafael stanzái , Egy angol tudós Körösi Csoma Sándorról , Irland fővárosából , Brazza gróf az afrikai utazó , Hunfalvy Jánosról , Ős magyar mythologiai nyomok középkori művészetünkben . Zirzen Janka, Bischitz Dávidné sat . ) , Szana Figyelőjében és Michelangelo Buonarotti . Az országos képtár fölállítása , Új magyar festmények és szobrok , Scaramuzza Dante-kartonjai , Pár szó hirlapirodalmunkról , Természettudományi irodalmunk , Irodalmunk democratisa! ása , Történelmi irodalmunk . Az önképzőkörök , Irodalmi petroleurség , A fejlődés eszméje a történelemben , Dürer Albert kisebb passiójának kiadása , Egy új könyvkiadó vállalat , Penny-könyvtárak , A régészeti congressus alkalmából ) , a Hazánk és a Külföldben Az internationale törekvési czélja , Marx Károly , Socialisták és a munkásmozgalmak ) , a Részvét Albumban Szellemidézők között egy éj ) , a Jónás Lapjában Kopernikus ) , a Magyarország és Nagyvilágban Az olasz carneval ) , az Otthonban A nők társadalmi helyzete ) , a Koszorúban Aesthetikai muzeumok sat . ) , a Családi Körben sz . A svéd nőkről , , sz . Sommerville Mária , sz . Egy adalék Deák Ferenczről , régi gyorsirati jegyzeteimből ) , a Reformban sz . Izsó Miklós ) , az Igazmondóban , a Világkrónikábantól ) , a Család és Iskolában A ponyvairodalom ellenszerei ) , a Néptanítók Lapjában Fröbel Frigyes és rendszere . A néptanítók árvaháza , A tanítónők menedékháza kérdéséhez , Az iskolai vagyon gyarapodása , A népoktatásügyi statisztika hazánkban , A közoktatás ügye Svájczban , Molnár Aladár , A közös hadsereg magyarországi tanintézetei . Eötvös József báró és az Eötvös-alap , ünnepi beszéd , A Mária-Dorothea-egylet működéséről , A magyar tanítók önsegélyző törekvései , A tanítóegyletek könyvtárai , Hazafias szellem tankönyveinkben . Az országos kisdednevelési kiállítás , Iskoláink tőkésített vagyona , A néptanítók anyagi helyzete Poroszországban és hazánkban . Ballagi Mór a paedagogus sat . ) , a Népnevelők Lapjában Rendezzünk tudományos felolvasásokat , később is minden évben egy czikk ) , a Magyar Tanügyben , ) , a Máramarosban a Szatmárban a Sárospataki Füzetekben a Szatmármegyei Közlönyben az Országos középiskolai tanáregylet Közlönyében ( VIII. A felsőbb leányiskola , XVI A középiskolai tanulók nemzetiségi viszonyai ) , a Sárrétben A vidéki lapok hivatásáról , Bessenyei György sírja ) , az Erdélyi Protestáns Közlönyben A hitoktatás kérdéséhez ) , a Koszorúban Az ősmagyar népeposz nyomai , Mythologiánk maradványai a gyermekvilágban . Képzőművészeti irodalmunk , A vasorrú bába mint magyar Istenség . A hirlapok és a könyvirodalom hazánkban , Pulszky Ferencz életrajza . Az angol irodalom hódítása Magyarországon ) , a Főv . Lapokbantől ) , a Havi Szemle a Földrajzi Közleményekbentől több czikk éstől a legtöbb apróságot ő írta ; a nevezetesebbek közül : A sziklahegység és Colorado canonai , A földközi tenger pusztulása , Tunisz lakói , A népek bőlcsője . A művelődés terjedése Közép-Afrikában , A Szahara sivatag keletkezése , A Beni folyó kikutatása , Tengermaradvány-e a Balaton , Dr . Fischer utazása Közép-Afrika vulkanikus vidékén , Német gyarmatok Afrika nyugati partjain , Thomson utazása a Victoria Nyanza felé sat . ) , a Budapesti Szemlében a Nemzeti Nőnevelésbentől ) , a Rozsnyói Hiradóban , Zalában és Esztergomi Hirlapban Irodalmi körök vidéken ) , a Nernzetben sz . A magyar irodalom tőkéje , A kik az irodalomból élnek , sz . Bessenyei sírja ) , Magyar Salonban Nőnevelésünk , A nők irodalmi nevelése ) , a Prot . Egyházi és Iskolai Lapban A szeretet munkája Budapesten , , A magyar ev . ref. egyház hiveinek megoszlása , A temesvári püspökség sat . ) , a Paedag . Plutarchban ( I. Tóth József és Ballagi Mór életrajza ) , az Életben A millenium és a néprajz , emlékirat ) ; ezeken kívül írt még csaknem az összes tanügyi lapokba ; végül az Ungarische Revuebe , a stuttgarti Beobachterbe és az Allgemeine Lehrer-Zeitungba . Több magyar mitológiai cikkét a francia és német folyóiratok is közölték . Cikkeinek száma több ezerre megy , melyek száznál több lapban jelentek meg . A Pallas Nagy Lexikonába a magyar földrajzi írókat és utazókat írja . Munkái és műfordításai A bibliai történelem az iskolában . Pest , Az emberi nem eredete és törzsfája . Két előadás . Haeckel Ernő munkájának kiadása után ford . Többek támogatásával kiadja Láng Lajos . Pest , Meghalt lelkek . Satyrikus korrajz . Gogol után . Budapest , vagy a polgárháború . Regény , Hugo Viktor utáni fordította . Budapest , Három kötet . ( Áldor Imrével ) A munkafelosztás a természetben . Haeckel Ernő után fordította . Budapest , ( Természettudományi Könyvkiadó Vállalat VII. l. ) . Az egyetemes művelődéstörténelem vázlata . Budapest , ( Ism . Századok. kiadás . Bpest , ) Anglia művelődésének története . Buckle Tamás után angolból fordította . Budapest , ( a két első kötetet fordította , a többi hatot mások . Ism . Budapesti Szemle IX . ) Piros mint a rózsa . Regény , angolból fordította . Budapest , Két kötet A modern képzőművészet külföldön . Benjamin S. G. W. Contemporary in Europe című műve után fordította . Budapest , A prémek hazája . Verne Gyula után fordította . Budapest , A föld és népei . Föld- és népismei kézikönyv , több mintképpel és külön kép- és térképmellékletekkel . Hellwald Frigyes etán átdolgozta . Budapest , III. kötet . ( Az I. és II. kötetet Toldy László ford. ; kiadás : Budapest,től , öt kötetben . Ötödik kötet . Magyarország ) Amerikai nők . Rajzok és beszélyek . Angolból fordította . Budapest , ( Olcsó Könyvtár ) Viharban . Regény Lewer Károly után angolból fordította . Budapest , ( Olcsó Könyvtár ) Egyházi s iskolai statistikatőlig . Budapest,1890 . ( Hivatalos Statistikai Kiadványok . Névtelenűl . ) Magyarország hivatalos statisztikája , történelme és fejlődése . Budapest , ( Hivatalos Statisztikai Közlemények . Ugyanez francziául . Budapest , ) Dél csillaga . A gyémántok hazája . Regény . Verne Gyula után francziából fordította . Budapest , Keraban a vasfejű . Regény . Verne Gyula után fordította . Budapest , Magyarország köz- és magánkönyvtáraiben . Budapest,1887 . Két rész . ( Ism . Nemzet sz . , Századok , Prot . Egyházi és Iskolai Lap sz . ) ( Hivatalos Statistikai Közlemények ) Kereskedelmi szótár . A magyar tudományos akadémia által kiküldött szakbizottság közreműködésével szerkesztette . Budapest , Két rész . ( Ballagi Mórral együtt. I. Német-magyar és II. Magyar-német rész . ) A Mária-Dorothea-egylet Évkönyre . Budapest , ( Névtelenűl . ) Az országos kisdednevelési kiállítás . Budapest , ( Névtelenűl . ) Eszményi világ , előadások . Értekezések , tanulmányok . Budapest , ( Mária-Dorotheaegylet Könyvtára I. ) Nők mint orvosok . Budapest , ( Különnyomat a Gyógyászatból . ) A Biharhegység . Budapest , ( Különnyomat a Földrajzi Közleményekből . ) Szerkesztette a Tanítók Zsebnaptáráttől ; az Eötvös Naptártre ( Komjáthy Györggyel és Luttenberger Ágosttal. ) ; Budapest leírását , útmutatókönyv az tanítógyűlésen ; a Debreceni önképzőkör lapjátben ; az Országos Nőiparegyesület Évkönyvéttőlig ; a Hunyady Albumot ( Szathmáry Györggyel) ban ; Jókai írói működésének ötvenedik évfordulója jan . Bpest , ( Szerkesztette és az előszót írta . ) Álnevei és jegyei György deák , Mihály István , Szűcs Lajos , Anonymus , -r. , -rgy , és Gy. ( különösen a Hon- , Igazmondó- és Magyar Népvilágban . ) Jegyzetek Források index Petőfi Irodalmi Múzeum További információk Szögi László : Magyarországi diákok németországi egyetemeken és főiskolákon1919. Budapest , Eötvös Loránd Tudományegyetem Levéltára , Keresztyén Balázs : Magyar művelődési hagyományok kárpátaljai lexikona . Ungvár-Budapest , Intermix , [ 1995] . Magyar írók Magyar újságírók Magyar műfordítók Magyar művelődéstörténészek 1844-ben született személyek 1906-ban elhunyt személyek Református magyarok