Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank
A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bankot 1869-ben alapította a bécsi székhelyű alsó-ausztriai Escompte-Gesellschaft, mely átvette a Budapesten létezett C. J. Malvieux-féle bank- és váltóház üzletét. Az intézet alaptőkéjét névlegesen  forintban állapították meg, felosztva  darab 200 forintos részvényre, de erre csak 70 forintot fizettek be részvényenként, úgyhogy a tényleges alaptőke csak  forint volt. 

Az intézet részvényei az első években nem jöttek piacra és az üzletkör is a szorosan vett banküzletekre szorítkozott, 1879-ben azonban kiterjesztették az üzletkört az áruüzletre is, de már előbb, 1877-ben olyképen változtatták meg a részvénytőkét, hogy a  darab 200 forint névértékű, de csak 70 forinttal befizetett részvényt átváltoztatták  darab 100 forinttal befizetett részvényre. 1880-ban  új 100 forintos részvényt bocsátottak ki, miáltal az alaptőke 2 millió forintra emelkedett. 

1881-ben az alaptőkét abból az alkalomból, hogy a Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank átvette a fővárosi közraktárak kezelését, továbbá Szegeden, Barcson és Fiumében is létesített közraktárakat,  új részvény kibocsátása által 10 millió forintra emelték. 1893-ban újból fölemelték a részvénytőkét  forintra és ez alkalommal a részvények névértékét is megváltoztatták, amennyiben két régi 100 forintos helyett adtak egy új 400 koronáról, illetőleg 200 forintról szóló részvényt. 

Végül 1895-ben újabb  darab 400 korona névértékű részvény kibocsátásával  forintra emelték az alaptőkét. Az 1895-iki részvények azonban csak 1896. január 1-jétől kezdve részesültek a társaság nyereségében. 

A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank a széles alapokon művelt banküzlet mellett áru- és közraktári üzletekkel is foglalkozott. A pénzügyi kibocsátások terén is nagy tevékenységet fejtett ki és e tekintetben annak a pénzügyi csoportnak a magyarországi képviselője volt, mely a bécsi Unionbank vezetése alatt állt. A nevezetesebb pénzügyi műveletekhez, melyeket végrehajtott, hozzátartozik, hogy az első magyar 5%-os papirjáradékot 14 millió forintnyi összegben ő vezette be a piacra. Azonkivül a pesti hazai első takarékpénztár és a Magyar Jelzáloghitelbank zálogleveleinek, a temes-bégavölgyi vizszabályozási kölcsön kötvényeinek, a magyar vöröskereszt-sorsjegyek, a bazilika-sorsjegyek, a 4,5%-os új beruházási kölcsön kibocsátásában részt vett. Később kibocsátotta a 3%-os Vaskapu-kölcsönt. 

Alapításai is igen nevezetesek; így a magyar fegyvergyár, a Magyar Agrár- és Járadékbank, a Schönichen-Hartmann-féle hajógyár és sok más jelentékeny vállalat neki és csoportjának köszönhetik létezésüket. Részt vett a Magyar Általános Hitelbankkal együtt a Magyar Folyam- és Tengerhajózási Részvénytársaság megalapításában és része volt az 1892. évi nagy konverzióban. 

A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank 1895. évi mérlege szerint a tartalékalap  forint, a különböző betétek  forintra rúgtak, a váltótárca  forint, az előlegek  forint, az adósok  forintot tettek. A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank részvényei április 1-én esedékes szelvényekkel voltak ellátva, de az osztalék rendszerint a közgyülés után fizették ki. A szelvény elévülési ideje 5 év.

Részt vett a magyar állam, továbbá a főváros kölcsöneinek kibocsátásában. 1902-ben megkezdte a jelzálogüzletet és ennek alapján
a záloglevelek kibocsátását, 1910-ben pedig a községi kölcsönüzletet. Az intézet folytonos fejlődése alapján többször emelte alaptőkéjét, 1911-ben 50 millió koronára. Megalapította a Délmagyarországi Leszámítolóbankot és affiliálta az Újvidéki takarékpénztárat. 1912 végéig 125,5 millió korona jelzálogos és 13,7 millió községi kölcsönt folyósított. Forgalma 1913-ban értékpapírokban 521.309,218 korona, külföldre szóló váltókban 329.513,088, lombard-üzletben 491.027,328 korona, belföldi váltókban 1,024.117,583 korona volt, pénztári forgalma 6,865.223,708 korona. Betétállománya 165 millió korona. 

Tőkéi nyugdíjalapokkal 1940-ben 28,9 millió pengőt tettek ki.

Források

 
 Révai nagy lexikona, 13. kötet, 173. oldal

Magyarországi bankok
A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bankotben alapította a bécsi székhelyű alsó-ausztriai Escompte-Gesellschaft , mely átvette a Budapesten létezett C. J. Malvieux-féle bank- és váltóház üzletét . Az intézet alaptőkéjét névlegesen forintban állapították meg , felosztva darabforintos részvényre , de erre csakforintot fizettek be részvényenként , úgyhogy a tényleges alaptőke csak forint volt . Az intézet részvényei az első években nem jöttek piacra és az üzletkör is a szorosan vett banküzletekre szorítkozott, ben azonban kiterjesztették az üzletkört az áruüzletre is , de már előbb, ben olyképen változtatták meg a részvénytőkét , hogy a darabforint névértékű , de csakforinttal befizetett részvényt átváltoztatták darabforinttal befizetett részvényre.ban újforintos részvényt bocsátottak ki , miáltal az alaptőkemillió forintra emelkedett . 1881-ben az alaptőkét abból az alkalomból , hogy a Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank átvette a fővárosi közraktárak kezelését , továbbá Szegeden, Barcson és Fiumében is létesített közraktárakat , új részvény kibocsátása általmillió forintra emelték.ban újból fölemelték a részvénytőkét forintra és ez alkalommal a részvények névértékét is megváltoztatták , amennyiben két régiforintos helyett adtak egy újkoronáról , illetőlegforintról szóló részvényt . Végülben újabb darabkorona névértékű részvény kibocsátásával forintra emelték az alaptőkét . Aziki részvények azonban csak januárjétől kezdve részesültek a társaság nyereségében . A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank a széles alapokon művelt banküzlet mellett áru- és közraktári üzletekkel is foglalkozott . A pénzügyi kibocsátások terén is nagy tevékenységet fejtett ki és e tekintetben annak a pénzügyi csoportnak a magyarországi képviselője volt , mely a bécsi Unionbank vezetése alatt állt . A nevezetesebb pénzügyi műveletekhez , melyeket végrehajtott , hozzátartozik , hogy az első magyar-os papirjáradékotmillió forintnyi összegben ő vezette be a piacra . Azonkivül a pesti hazai első takarékpénztár és a Magyar Jelzáloghitelbank zálogleveleinek , a temes-bégavölgyi vizszabályozási kölcsön kötvényeinek , a magyar vöröskereszt-sorsjegyek , a bazilika-sorsjegyek , a5%-os új beruházási kölcsön kibocsátásában részt vett . Később kibocsátotta a-os Vaskapu-kölcsönt . Alapításai is igen nevezetesek ; így a magyar fegyvergyár , a Magyar Agrár- és Járadékbank , a Schönichen-Hartmann-féle hajógyár és sok más jelentékeny vállalat neki és csoportjának köszönhetik létezésüket . Részt vett a Magyar Általános Hitelbankkal együtt a Magyar Folyam- és Tengerhajózási Részvénytársaság megalapításában és része volt az évi nagy konverzióban . A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank évi mérlege szerint a tartalékalap forint , a különböző betétek forintra rúgtak , a váltótárca forint , az előlegek forint , az adósok forintot tettek . A Magyar Leszámítoló és Pénzváltó Bank részvényei áprilisén esedékes szelvényekkel voltak ellátva , de az osztalék rendszerint a közgyülés után fizették ki . A szelvény elévülési idejeév . Részt vett a magyar állam , továbbá a főváros kölcsöneinek kibocsátásában.ben megkezdte a jelzálogüzletet és ennek alapján a záloglevelek kibocsátását, ben pedig a községi kölcsönüzletet . Az intézet folytonos fejlődése alapján többször emelte alaptőkéjét , benmillió koronára . Megalapította a Délmagyarországi Leszámítolóbankot és affiliálta az Újvidéki takarékpénztárat.végéig5 millió korona jelzálogos és7 millió községi kölcsönt folyósított . Forgalmaban értékpapírokban309,218 korona , külföldre szóló váltókban513,088 , lombard-üzletben027,328 korona , belföldi váltókban024.117,583 korona volt , pénztári forgalma865.223,708 korona . Betétállományamillió korona . Tőkéi nyugdíjalapokkalben9 millió pengőt tettek ki . Források Révai nagy lexikona , kötet , oldal Magyarországi bankok