Gaudius
Gaudius (Gaundinus, ) (1100 körül – 1161 után) spliti érsek (1136 körül – 1153).

Élete 
Gaudius Spalatói Tamás leírása szerint egy spliti előkelő és befolyásos családhoz tartozott, az átlag klerikusnál iskolázottabb volt. Érsekké választása előtt a Szent Anasztázia templom plébánosa volt. Közeli, jó viszont ápolt a II. Béla magyar uralkodóval, számos alkalommal járt a királyi udvarban, valószínűleg diplomáciai feladatokat teljesítve. 1136 körül választhatták érsekké, ám a szokásokkal ellentétben nem a pápa szentelte fel, hanem az esztergomi érsek, amely ellen II. Ince pápa tiltakozott is a magyar uralkodónál és az érseknél is. Végül a pápától három évvel később kapott palliumot Ubald pápai legátuson keresztül, II. Ince 1139. május 23-án keltezett levele szerint. Érsekségének az vetett véget, hogy 1153-ban a kánonjoggal ellentétes módon felszentelte a trogiri püspököt és III. Jenő pápa letette a hivatalából. A hivatalos dokumentumok azonban egészen 1158-ig érsekként hivatkoznak rá, amely arra utalhat, hogy letétele után egészen az 1150-es évek végéig nem választottak új egyházfőt. 1159-ben, még Gaudius életében, új egyházfő került a spliti érsekség élére, a magyar származású Absalom. Gaudius nevéhez köthető a Splittől néhány kilométerre fekvő Szent Kozma és Damján templom építtetésének a kezdete. Ez az egyház a mai Kaštel Gomilicában 1975 és 1977 között feltárt templommal azonosítható, és többek között arról nevezetes, hogy már a 12. században ide került Szent István magyar király egy ereklyéje. A templomot már nem Gaudius, hanem utódja Absalom szentelte fel 1160-ban.

Irodalom 
 
 Roles and Loyalties of the Bishops and Archbhishops of Dalmatia 1102-1301

Spliti érsekek
Gaudius ( Gaundinus , ) körül –után ) spliti érsekkörül – Élete Gaudius Spalatói Tamás leírása szerint egy spliti előkelő és befolyásos családhoz tartozott , az átlag klerikusnál iskolázottabb volt . Érsekké választása előtt a Szent Anasztázia templom plébánosa volt . Közeli , jó viszont ápolt a II. Béla magyar uralkodóval , számos alkalommal járt a királyi udvarban , valószínűleg diplomáciai feladatokat teljesítve.körül választhatták érsekké , ám a szokásokkal ellentétben nem a pápa szentelte fel , hanem az esztergomi érsek , amely ellen II. Ince pápa tiltakozott is a magyar uralkodónál és az érseknél is . Végül a pápától három évvel később kapott palliumot Ubald pápai legátuson keresztül , II. Ince májusán keltezett levele szerint . Érsekségének az vetett véget , hogyban a kánonjoggal ellentétes módon felszentelte a trogiri püspököt és III. Jenő pápa letette a hivatalából . A hivatalos dokumentumok azonban egészenig érsekként hivatkoznak rá , amely arra utalhat , hogy letétele után egészen azes évek végéig nem választottak új egyházfőt.ben , még Gaudius életében , új egyházfő került a spliti érsekség élére , a magyar származású Absalom . Gaudius nevéhez köthető a Splittől néhány kilométerre fekvő Szent Kozma és Damján templom építtetésének a kezdete . Ez az egyház a mai Kaštel Gomilicábanésközött feltárt templommal azonosítható , és többek között arról nevezetes , hogy már a században ide került Szent István magyar király egy ereklyéje . A templomot már nem Gaudius , hanem utódja Absalom szentelte felban . Irodalom Roles and Loyalties of the Bishops and Archbhishops of Dalmatia Spliti érsekek