Riđane
Riđane falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Biskupijához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 12, közúton 15 km-re délkeletre, községközpontjától 8 km-re délre, Dalmácia északi-középső részén, a 33-as számú főuttól keletre fekszik.

Története 
A népi hagyomány úgy tartja, hogy az itteni szerbek Boszniából vándoroltak be Knin környékére, Boszniába pedig a rigómezei csata után menekültek a mai Koszovó területéről. Ezt látszanak alátámasztani az itteni víznevek is, melyek szinte mindegyike megtalálható Koszovóban is. Ilyenek a Mala és Velika Kosovčina, Roksanda, Kosterovac, Karanovac, Ploča, a Močilo, a Malo vrelo, Sokolovača, Treštenovac és Grgor, melyek megfelelője Koszovóban is megvan. A szerbek bevándorlása már a 15. században megkezdődött, de a legnagyobb méreteket 1521 és 1527 között öltötte. A török 1522-ben szállta meg ezt a területet. A falu a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezt újabb nagy méretű bevándorlás követte. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 462, 1910-ben 370 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói nagyrészt elmenekültek. A településnek 2011-ben 67 lakosa volt.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
 Knin város hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 Knin város információs portálja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja

Fordítás

Šibenik-Knin megye települései
Riđane falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Biskupijához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délre , Dalmácia északi-középső részén , aas számú főuttól keletre fekszik . Története A népi hagyomány úgy tartja , hogy az itteni szerbek Boszniából vándoroltak be Knin környékére , Boszniába pedig a rigómezei csata után menekültek a mai Koszovó területéről . Ezt látszanak alátámasztani az itteni víznevek is , melyek szinte mindegyike megtalálható Koszovóban is . Ilyenek a Mala és Velika Kosovčina , Roksanda , Kosterovac , Karanovac , Ploča , a Močilo , a Malo vrelo , Sokolovača , Treštenovac és Grgor , melyek megfelelője Koszovóban is megvan . A szerbek bevándorlása már a században megkezdődött , de a legnagyobb méreteketésközött öltötte . A törökben szállta meg ezt a területet . A falu a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Ezt újabb nagy méretű bevándorlás követte . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói nagyrészt elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Jegyzetek További információk Knin város hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja Knin város információs portálja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Fordítás Šibenik-Knin megye települései