Chirotherium
{{taxobox
|color = #E1AFAF
|name = Chirotherium
|fossil_range = 
|image = Cheirotherium prints possibly Ticinosuchus.JPG
|status = FO
|regnum = állatok (Animalia)
|phylum = gerinchúrosok (Chordata)
|classis = Reptilipedia
|familia = Chirotheriidae Abel, 1935
|subdivision_ranks = faj
|subdivision = * Chirotherium barthii Kaup, 1835
 Ch. sickleri Kaup, 1835
 Ch. herculis Egerton, 1838
 Ch. storetonense Morton, 1862
 Ch. reiteri Moore, 1873
 Ch. gigas Pohlig, 1893
 Ch. ibericum Navás, 1906
 Ch. culmbachense Soergel, 1925
 Ch. hessei Soergel, 1925
 Ch. vorbachi Kirchner, 1927
 Ch. hildburghausense Lilienstern, 1939
 Ch. angustum Huene, 1941
 Ch. moquinense Peabody, 1948
 Ch. rex Peabody, 1948
 Ch. huberi Bock, 1952
 Ch. lulli Bock, 1952
 Ch. wondrai Heller, 1952
 Ch. lomasi Baird, 1954
 Ch. harrasense Haubold, 1967
 Ch. praeparvum Haubold, 1967
 Ch. soergeli Haubold, 1969
 Ch. swinnertoni Sarjeant, 1970
 Ch. atlensis Biron–Dutuit, 1981
 Ch. mediterraneum Demathieu–Durand, 1991
|synonyms = *Chirosaurus Kaup, 1835
 Palaeopithecus Voigt, 1835
 Cheirotherium Sickler, 1836
 Cheirotherion Nopcsa, 1923
 Krokodilipus Nopcsa, 1923
 Saurichnites Kirchner, 1927
}}
A Chirotherium a hüllők közé tartozó egyik nem, amelyet nyomfosszíliából, kizárólag a lábnyomai alapján írtak le. Emiatt rendszerezése ichnotaxonokban, ichnoclassis, ichnofamilia és ichnogenus alapján történik. Az állat nagy valószínűséggel a hüllők osztályába tartozik, ichnoclassisa mégis a Repitilipedia, azaz olyan állat, amelynek hüllőszerű lábnyomai vannak. A család az eddig ismert egyetlen típus nevét kapta. Ha nem nyomtaxonokba sorolják, akkor a Pseudosuchia nevű, a klasszikus rendszertanba be nem sorolt klád az elfogadott. Legközelebbi rokona a Ticinosuchus vagy a Lagosuchus lehet.

Az állat lábnyomait először 1834-ben találták meg Németországban, triász korú homokkőben. A nyomok szerint az állat ötujjú, ujjrendje pedig az emberhez hasonló. Az I–IV ujjak előre állnak, az V pedig oldalra. Ez Johann Jakob Kaup természetbúvárt az emberi tenyér lenyomatára emlékeztette, ezért adta 1835-ben a leletnek a „kezes állat” nevet a görög χέρι (khéri = kéz) és θεριον (therion = vadállat) összetételét. A theriont általában emlős állatoknak szokták adni, ez is arra utal, hogy először erszényes emlősnek gondolták. Maga Kaup még 1835-ben korrigálta az elnevezést Chirosaurus formára, ami arra mutat, hogy a lelet hüllőtől származását felismerte, miközben Christian August Voigt osztrák anatómus egyenesen korai főemlősnek gondolta, az általa adott név Palaeopithecus, azaz „ősi majom” volt. A nevezéktani elsőség azonban azt eredményezte, hogy a Chirotherium maradt a hivatalos. 1836-ban Friedrich Carl Ludwig Sickler ismét emlősként, Cheirotheriumnak nevezte el.

1838-ban az angliai Cheshire-ben is találtak ilyen nyomokat. Ezeket Richard Owen 1842-ben megvizsgálta, és magabiztosan kétéltűnek határozta meg a nyomok gazdáját. Owen tekintélye ezután sokáig akadályozta a helyes besorolást. A Pallas nagy lexikona még az 1890-es években is kétéltűként sorolta be. Az 1920-as években Nopcsa Ferenc járt legközelebb a megoldáshoz, aki a krokodilok közé tartozónak gondolta.

A korai leletek óta a világ számos tájáról előkerültek hasonló lábnyomok triász korú üledékekből, ami arra utal, hogy a Chirotheriidae ichnofamilia kozmopolita volt a Pangeán. A csoport a meleg, száraz helyeket szerette, de korántsem volt sivatagi, ahogy azt a 19. században képzelték a homokkövek alapján. Egyes vidékeken olyan gyakoriak a lábnyomok, hogy a 19. században Chirothetrium-homokkő néven említették ezt a formációt. Ennek ellenére a lábnyomok gazdáitól származó valódi fosszíliát eddig nem sikerült azonosítani. Négylábú, krokodilszerű élőlények, akiknek mellső végtagjai rövidebbek és gyengébbek voltak a hátsóknál. Az ötujjúság olyan bazális forma, amely a krokodilféléknél a mai napig fennmaradt, de a hüllők között a mezozoikumban nem volt jellemző, a Theropodák minden csoportjában redukálódott.

 Források 
 Paleobiology Database
 National Geographic: Conjuring Chirotherium
 Tetrapod footprints - their use in biostratigraphy and biochronology of the Triassic'', Geological Society, London, Special Publications, 334: 419-446, doi: 10.1144/SP334.14
 Chirotherium barthii Kaup 1835 from the Triassic of the Isle of Arran, Scotland Scottisch Journal of Geology

Archosaurusok
Élővilág a triászban
{ { taxobox |color = # E1AFAF |name = Chirotherium |fossil_range = |image = Cheirotherium prints possibly Ticinosuchus.JPG |status = FO |regnum = állatok ( Animalia ) |phylum = gerinchúrosok ( Chordata ) |classis = Reptilipedia |familia = Chirotheriidae Abel , |subdivision_ranks = faj |subdivision = * Chirotherium barthii Kaup , Ch. sickleri Kaup , Ch. herculis Egerton , Ch. storetonense Morton , Ch. reiteri Moore , Ch. gigas Pohlig , Ch. ibericum Navás , Ch. culmbachense Soergel , Ch. hessei Soergel , Ch. vorbachi Kirchner , Ch. hildburghausense Lilienstern , Ch. angustum Huene , Ch. moquinense Peabody , Ch. rex Peabody , Ch. huberi Bock , Ch. lulli Bock , Ch. wondrai Heller , Ch. lomasi Baird , Ch. harrasense Haubold , Ch. praeparvum Haubold , Ch. soergeli Haubold , Ch. swinnertoni Sarjeant , Ch. atlensis Biron–Dutuit , Ch. mediterraneum Demathieu–Durand , |synonyms = * Chirosaurus Kaup , Palaeopithecus Voigt , Cheirotherium Sickler , Cheirotherion Nopcsa , Krokodilipus Nopcsa , Saurichnites Kirchner , } } A Chirotherium a hüllők közé tartozó egyik nem , amelyet nyomfosszíliából , kizárólag a lábnyomai alapján írtak le . Emiatt rendszerezése ichnotaxonokban , ichnoclassis , ichnofamilia és ichnogenus alapján történik . Az állat nagy valószínűséggel a hüllők osztályába tartozik , ichnoclassisa mégis a Repitilipedia , azaz olyan állat , amelynek hüllőszerű lábnyomai vannak . A család az eddig ismert egyetlen típus nevét kapta . Ha nem nyomtaxonokba sorolják , akkor a Pseudosuchia nevű , a klasszikus rendszertanba be nem sorolt klád az elfogadott . Legközelebbi rokona a Ticinosuchus vagy a Lagosuchus lehet . Az állat lábnyomait előszörben találták meg Németországban , triász korú homokkőben . A nyomok szerint az állat ötujjú , ujjrendje pedig az emberhez hasonló . Az I–IV ujjak előre állnak , az V pedig oldalra . Ez Johann Jakob Kaup természetbúvárt az emberi tenyér lenyomatára emlékeztette , ezért adtaben a leletnek a „ kezes állat” nevet a görög χέρι ( khéri = kéz ) és θεριον ( therion = vadállat ) összetételét . A theriont általában emlős állatoknak szokták adni , ez is arra utal , hogy először erszényes emlősnek gondolták . Maga Kaup mégben korrigálta az elnevezést Chirosaurus formára , ami arra mutat , hogy a lelet hüllőtől származását felismerte , miközben Christian August Voigt osztrák anatómus egyenesen korai főemlősnek gondolta , az általa adott név Palaeopithecus , azaz „ ősi majom” volt . A nevezéktani elsőség azonban azt eredményezte , hogy a Chirotherium maradt a hivatalos.ban Friedrich Carl Ludwig Sickler ismét emlősként , Cheirotheriumnak nevezte el . 1838-ban az angliai Cheshire-ben is találtak ilyen nyomokat . Ezeket Richard Owenben megvizsgálta , és magabiztosan kétéltűnek határozta meg a nyomok gazdáját . Owen tekintélye ezután sokáig akadályozta a helyes besorolást . A Pallas nagy lexikona még azes években is kétéltűként sorolta be . Azas években Nopcsa Ferenc járt legközelebb a megoldáshoz , aki a krokodilok közé tartozónak gondolta . A korai leletek óta a világ számos tájáról előkerültek hasonló lábnyomok triász korú üledékekből , ami arra utal , hogy a Chirotheriidae ichnofamilia kozmopolita volt a Pangeán . A csoport a meleg , száraz helyeket szerette , de korántsem volt sivatagi , ahogy azt a században képzelték a homokkövek alapján . Egyes vidékeken olyan gyakoriak a lábnyomok , hogy a században Chirothetrium-homokkő néven említették ezt a formációt . Ennek ellenére a lábnyomok gazdáitól származó valódi fosszíliát eddig nem sikerült azonosítani . Négylábú , krokodilszerű élőlények , akiknek mellső végtagjai rövidebbek és gyengébbek voltak a hátsóknál . Az ötujjúság olyan bazális forma , amely a krokodilféléknél a mai napig fennmaradt , de a hüllők között a mezozoikumban nem volt jellemző , a Theropodák minden csoportjában redukálódott . Források Paleobiology Database National Geographic : Conjuring Chirotherium Tetrapod footprints - their use in biostratigraphy and biochronology of the Triassic'' , Geological Society , London , Special Publications , doi : 1144/SP334.14 Chirotherium barthii Kaupfrom the Triassic of the Isle of Arran , Scotland Scottisch Journal of Geology Archosaurusok Élővilág a triászban