John H. Reagan
John H. Reagan (Sevierville, 1818. október 8. – Palestine, 1905. március 6.) az Amerikai Egyesült Államok szenátora (Texas, 1887–1891), az Amerikai Konföderációs Államok ideiglenes kongresszusának tagja. A Demokrata párt tagjaként Reagen lemondott képviselő mandátumáról Texas elszakadásakor és nem sokkal később Jefferson Davis konföderációs kabinetjében postaminiszternek választották.

A Konföderáció vereségét követően börtönbe került, majd szabadulása után felhívást bocsátott ki, hogy a Dél minden állama működjön együtt a szövetségi kabinettel, mely jelentős népszerűtlenséget okozott. 1874-ben újra a Kongresszus tagja lett, miután a rekonstrukciós érával szembeni ellenállást és annak könyörtelen letörését sikeresen megjósolta. 1886-ban a szenátus Demokrata tagjává választották Texasban és 1887-től egy cikluson át szolgált. Lemondott mandátumáról, mikor a kormányzó kinevezte a Texasi Vasúti Bizottság elnökének. Alapító tagja a Texas State Historical Associationnek (Texas Állami Történeti Egyesület).

Élete
 
John Henninger Reagan 1818-ban született a tennesseei Gatlinburgben, apja Timothy Richard Reagen, anyja Elizabeth Lusk volt. Timothy ír, angol és skót felmenőkkel bírt, Elizabeth a német leszármazott volt. Középső nevét német felmenőitől örökölte. 19 éves korában elhagyta Tennessee államot és a Texasi Köztársaságba emigrált, mely az előző évben, 1836-ban szakadt el Mexikótól. Reagan 1839-től 1843-ig földmérőként dolgozott, majd birtokot alapított Kaufman megyében egy farmon, amely 1851-ig szolgált otthonaként. Továbbra is földmérőként dolgozott és John Marie Durst gyermekeinek magántanára volt.

Reagan jogot kezdett tanulni, és elhelyezkedett egy jogi iroda segédjeként, majd 1846-ban jogot nyert saját működésre és Buffalóban megnyitotta irodáját. Ugyanebben az évben megválasztották hagyatéki bírónak Henderson megyében. 1847-ben beválasztották a texasi törvényhozásba, de 1849-ben vereséget szenvedett a második ciklusa előtt. 1848-ban Buffalóban és Palestine-ban is ügyvédként dolgozott. 1852-tól 1857-ig Palestine körzeti bírája volt. 1857-ben Demokrata színekben a Know Nothing párt ellenében megválasztották az 1. választókörzetben kongresszusi képviselőnek.

Reagan a rabszolgatartó államberendezkedés makacs támogatója volt. Hite szerint az abolíció olyan szociális problémákat okozott volna a déli fehéreknek, hogy „kénytelenek lettek volna a fekete rasszba tartozók nagyobb részét kiirtották”. Szintén hitt benne, hogy az alkotmányra támaszkodó szövetségi jogvédelem magába foglalja a rabszolgatartás jogát, így unionista beállítottságú is volt egyben. Mikor Texas elszakadt, Reagan 1861. január 15-én lemondott mandátumáról és visszatért államába, hogy védelmezze. 1861. január 31-én részt vett az Austinban megrendezett szecessziós konvención. Itt beválasztották a Konföderáció ideiglenes kongresszusába és egy hónapon belül Jefferson Davis elnök Reagant jelölte postaminiszternek.

A polgárháborúban 

Reagan kiváló képességű adminisztrátornak bizonyult, és az egyetlen olyan konföderációs minisztériumot hozta létre, mellyel szemben nem merült fel panasz a háború folyamán. Az ellenségeskedés ellenére az Egyesült Államok Postaminisztériuma egészen 1861. június 1-jéig folytatta munkáját a Konföderáció területén, amikor is a déli minisztérium átvette az ügyek intézését. Reagan egy levelét szállító ügynököt küldött Washington, D.C.-be a minisztérium különböző irodáinak szóló üzenettel, melyben meghívta őket dolgozni. Majdnem mindegyikük elfogadta a meghívást és magukkal vitték feljegyzéseiket, szerződéseiket, számlakönyvüket, stb. "Reagan effektíve ellopta az USA postahivatalát", írta William C. Davis történész. Mikor Davis elnök rákérdezett, hogy áll a minisztérium felállításával, Reagan azt jelenthette, hogy hat héten belül működőképessé fog válni. Davist lenyűgözte a hatékonyság. Reagan komoly költségcsökkentést hajtott végre a ritkán és nagy költséggel használt útvonalak kiiktatásával és a vasúti tarifa csökkentésével. A háború ugyan nehézségeket okozott, de a postaminisztérium profittal működött, "a történelem egyetlen postaminisztériumaként, mely képes volt kitermelni saját működési költségét", írta Davis.

Reagan a kabinet egyetlen tagjaként ellenezte Robert E. Lee pennsylvaniai hadjáratát, mely 1863 júliusának elején a Gettysburgi csatába torkollt. Ő inkább az első hadtest elcsatolásával Joseph E. Johnston hadseregét erősítette volna meg Mississippiben, hogy képes legyen Vicksburg felmentésére. Shelby Foote szerint Reagan a kabinet egyetlen olyan tagja volt, aki a Mississippi nyugati oldaláról érkezett, és így tudatában volt, milyen következményei lesznek, ha Vicksburgöt elfoglalja az Unió. 1865. április 2-án, Richmond elestekor Reagen Davis kíséretében a Karolinák felé elhagyta a várost, mielőtt a George G. Meade Potomac hadserege elfoglalta. Április 27-én Davis kinevezte George A. Trenholm lemondása után pénzügyminiszternek. Reagan ebbéli minőségében fejezte be a háborút, mikor jómagát, Davist, és Francis R. Lubbock texasi kormányzót a georgiai Irwinville mellett május 10-én elfogták.

Reagant Alexander Stephens alelnökkel együtt börtönözték be Fort Warrenben, Bostonban. Huszonkét hétig magánzárkában őrizték. 1865. Augusztus 11-én nyílt levelet írt texasi honfitársai számára, melyben az Unióval való együttműködést, és a szecessziós határozat elvetését, illetve a rabszolgatartás felszámolását ajánlotta, valamint a rabszolgáknak szavazati jogot adott volna. Figyelmeztetett, hogy amennyiben Texas állama önként nem hozza meg ezeket a lépéseket, a szövetségi kabinet valószínűleg katonai megszállással fogja kikényszeríteni őket. Az dolgok menete amúgy is az abolíció felé mutatott, így nem esett nehezére felismerni, hogy a szabad négereknek szavazati jog is fog a birtokukba kerülni. Reagant és nézeteit a texasi közvélemény elítélte. Szabadon eresztése után 1865 decemberében tért haza Palestine-ba.

Közéleti visszatérése 

A rekonstrukciót kibírhatatlan elnyomásként érzékelők számára Reagan jóslata valóságnak bizonyult és elismerték előrelátását, és mint „öreg rómait” tisztelték Cincinnatushoz hasonlóan.
Részt vett Edmund J. Davis republikánus kormányzó 1874-es eltávolításában, mikor Davis a választási vereséget semmibe véve illegálisan hivatalban akart maradni. Ebben az évben Reagant régi körzetében megint képviselőnek választották a Kongresszusba, ahol 1875 március 4-től 1887. március 3-ig egyfolytában szolgált. 1875-ben delegált lett és közreműködött az új állami alkotmány megszövegezésében. A Kongresszusban a vasutak szabályozásáért dolgozott és segített létrehozni a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságot. A Postahivatalok és Postaútvonalak Bizottságának első elnöke volt.

1887-ben Texas állami törvényhozás megválasztotta az Egyesült Államok szenátusába. Reagan 1891. június 10-én lemondott mandátumáról és a Texasi Vasúti Bizottság elnöki székébe ült át. Pozícióját jó barátjának, James Stephen Hogg kormányzónak köszönhette. A bizottság elnökeként egészen 1903-ig maradt, kiszolgálva Charles A. Culberson és Joseph D. Sayers kormányzókat is. Hogg az állami vasutak szabályozását tűzte ki politikai céljának.

Figyelemmel kísérve a történelem magyarázó szerepét Reagan közreműködött a Texas State Historical Association, a Texas Állami Történeti Egyesület létrehozásában. Részt vett a konföderációs veteránok gyűlésein Texasban. 1905-ben megírta a Memoirs, With Special Reference to Secession and the Civil War (Memoár, különös tekintette a Szecesszióra) című visszaemlékezését. Nem sokkal ez után Palestine-ban tüdőgyulladást kapott és meghalt. Ekkor Reagan volt Jefferson Davis kabinetjének utolsó életben maradt tagja. Az East Hill temetőben van elhantolva, az otthonát jelentő Palestine-ban.

Emlékezete 
 Ben H. Procter történész Reagant a négy legjelentősebb 19. századi texasi közé tette, Stephen F. Austinnal, Sam Houstonnal, és James Stephen Hoggal.  
 A texasi Reagan megye róla nyerte el nevét.
 Több iskolának adta nevét, köztük a John H. Reagan Általános Iskolának Dallasban, illetve a houstoni és austini Reagan Középiskoláknak. A 21. században a néger rabszolgaságra emlékeztető alkotások eltávolítása miatt a houstoni Reagan Középiskolát 2016-ban átnevezték Heights Középiskolává. 2019-ben a Reagan Early College Középiskolát Austinban átnevezték Northeast Early College Középiskolának..
A John H. Reagan Állami Hivatal épülete általa nyerte megnevezését.
 Reagan emlékezetét szolgálja a neki állított szobor az Austini Texas Egyetem kampuszán. 2017. augusztus 21-én a szobrot a elmozdították. Tervek szerint a Dolph Brisco Center for American History szervezete fogja megkapni az egyetemi kampusz keleti oldalán.
 Palestine városának egyik parkját is róla nevezték el. A parkban szobrot is emeltek neki.

Megjegyzések

Jegyzetek

Források

További információk
 
 
 

 Anderson, John Nathan. "Money or Nothing: Confederate Postal System Collapse during the Civil War," American Journalism, 30 (Winter 2013), 65–86.
 Branner, Peter A.  The Organization of the Confederate Postoffice Department at Montgomery.  Montgomery, Alabama: The Author, 1960.
 Dietz, August. Confederate States Post-office Department. Richmond, Virginia: Dietz Press, 1962.
 Dietz, August. The Postal Service of the Confederate States of America. Richmond, Virginia: Dietz Printing, 1929.
 Garrison, L. R. “Administrative Problems of the Confederate Post Office Department, I.” Southwestern Historical Quarterly 18#2 (1915), pp. 111–141 online
 Garrison, L. R. “Administrative Problems of the Confederate Post Office Department, II.” Southwestern Historical Quarterly 19#3 (1916), pp. 232–250. online
 McCaleb, Walter Flavius. "The Organization of the Post-Office Department of the Confederacy." American Historical Review 12#1 (1906), pp. 66–74. online
Ben H. Procter. Not Without Honor. Austin: University of Texas Press, 1962.
 Reagan, John Henninger. Memoirs, With Special Reference to Secession and the Civil War.  New York: Neale, 1905.
 Wirenga, Theron, editor. Official Documents of the Post-office Department of the Confederate States of America.  Holland, Michigan: The Editor, 1979. Two volumes.
 Retrieved on 2009-03-19

Kapcsolódó szócikkek
 Az Amerikai Egyesült Államok korábbi szenátorainak listája

Texas állam szenátorai
Bottal létrehozott amerikai szenátor cikkek
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek
1818-ban született személyek
1905-ben elhunyt személyek
John H. Reagan ( Sevierville , október – Palestine , március ) az Amerikai Egyesült Államok szenátora ( Texas,1891 ) , az Amerikai Konföderációs Államok ideiglenes kongresszusának tagja . A Demokrata párt tagjaként Reagen lemondott képviselő mandátumáról Texas elszakadásakor és nem sokkal később Jefferson Davis konföderációs kabinetjében postaminiszternek választották . A Konföderáció vereségét követően börtönbe került , majd szabadulása után felhívást bocsátott ki , hogy a Dél minden állama működjön együtt a szövetségi kabinettel , mely jelentős népszerűtlenséget okozott.ben újra a Kongresszus tagja lett , miután a rekonstrukciós érával szembeni ellenállást és annak könyörtelen letörését sikeresen megjósolta.ban a szenátus Demokrata tagjává választották Texasban éstől egy cikluson át szolgált . Lemondott mandátumáról , mikor a kormányzó kinevezte a Texasi Vasúti Bizottság elnökének . Alapító tagja a Texas State Historical Associationnek ( Texas Állami Történeti Egyesület ) . Élete John Henninger Reaganban született a tennesseei Gatlinburgben , apja Timothy Richard Reagen , anyja Elizabeth Lusk volt . Timothy ír , angol és skót felmenőkkel bírt , Elizabeth a német leszármazott volt . Középső nevét német felmenőitől örökölte.éves korában elhagyta Tennessee államot és a Texasi Köztársaságba emigrált , mely az előző évben, ban szakadt el Mexikótól . Reagantőlig földmérőként dolgozott , majd birtokot alapított Kaufman megyében egy farmon , amelyig szolgált otthonaként . Továbbra is földmérőként dolgozott és John Marie Durst gyermekeinek magántanára volt . Reagan jogot kezdett tanulni , és elhelyezkedett egy jogi iroda segédjeként , majdban jogot nyert saját működésre és Buffalóban megnyitotta irodáját . Ugyanebben az évben megválasztották hagyatéki bírónak Henderson megyében.ben beválasztották a texasi törvényhozásba , deben vereséget szenvedett a második ciklusa előtt.ban Buffalóban és Palestine-ban is ügyvédként dolgozott.tólig Palestine körzeti bírája volt.ben Demokrata színekben a Know Nothing párt ellenében megválasztották az választókörzetben kongresszusi képviselőnek . Reagan a rabszolgatartó államberendezkedés makacs támogatója volt . Hite szerint az abolíció olyan szociális problémákat okozott volna a déli fehéreknek , hogy „ kénytelenek lettek volna a fekete rasszba tartozók nagyobb részét kiirtották” . Szintén hitt benne , hogy az alkotmányra támaszkodó szövetségi jogvédelem magába foglalja a rabszolgatartás jogát , így unionista beállítottságú is volt egyben . Mikor Texas elszakadt , Reagan januárén lemondott mandátumáról és visszatért államába , hogy védelmezze. januárén részt vett az Austinban megrendezett szecessziós konvención . Itt beválasztották a Konföderáció ideiglenes kongresszusába és egy hónapon belül Jefferson Davis elnök Reagant jelölte postaminiszternek . A polgárháborúban Reagan kiváló képességű adminisztrátornak bizonyult , és az egyetlen olyan konföderációs minisztériumot hozta létre , mellyel szemben nem merült fel panasz a háború folyamán . Az ellenségeskedés ellenére az Egyesült Államok Postaminisztériuma egészen júniusjéig folytatta munkáját a Konföderáció területén , amikor is a déli minisztérium átvette az ügyek intézését . Reagan egy levelét szállító ügynököt küldött Washington , D.C.-be a minisztérium különböző irodáinak szóló üzenettel , melyben meghívta őket dolgozni . Majdnem mindegyikük elfogadta a meghívást és magukkal vitték feljegyzéseiket , szerződéseiket , számlakönyvüket , stb . " Reagan effektíve ellopta az USA postahivatalát " , írta William C. Davis történész . Mikor Davis elnök rákérdezett , hogy áll a minisztérium felállításával , Reagan azt jelenthette , hogy hat héten belül működőképessé fog válni . Davist lenyűgözte a hatékonyság . Reagan komoly költségcsökkentést hajtott végre a ritkán és nagy költséggel használt útvonalak kiiktatásával és a vasúti tarifa csökkentésével . A háború ugyan nehézségeket okozott , de a postaminisztérium profittal működött , " a történelem egyetlen postaminisztériumaként , mely képes volt kitermelni saját működési költségét " , írta Davis . Reagan a kabinet egyetlen tagjaként ellenezte Robert E. Lee pennsylvaniai hadjáratát , melyjúliusának elején a Gettysburgi csatába torkollt . Ő inkább az első hadtest elcsatolásával Joseph E. Johnston hadseregét erősítette volna meg Mississippiben , hogy képes legyen Vicksburg felmentésére . Shelby Foote szerint Reagan a kabinet egyetlen olyan tagja volt , aki a Mississippi nyugati oldaláról érkezett , és így tudatában volt , milyen következményei lesznek , ha Vicksburgöt elfoglalja az Unió. áprilisán , Richmond elestekor Reagen Davis kíséretében a Karolinák felé elhagyta a várost , mielőtt a George G. Meade Potomac hadserege elfoglalta . Áprilisén Davis kinevezte George A . Trenholm lemondása után pénzügyminiszternek . Reagan ebbéli minőségében fejezte be a háborút , mikor jómagát , Davist , és Francis R. Lubbock texasi kormányzót a georgiai Irwinville mellett májusén elfogták . Reagant Alexander Stephens alelnökkel együtt börtönözték be Fort Warrenben , Bostonban . Huszonkét hétig magánzárkában őrizték . Augusztusén nyílt levelet írt texasi honfitársai számára , melyben az Unióval való együttműködést , és a szecessziós határozat elvetését , illetve a rabszolgatartás felszámolását ajánlotta , valamint a rabszolgáknak szavazati jogot adott volna . Figyelmeztetett , hogy amennyiben Texas állama önként nem hozza meg ezeket a lépéseket , a szövetségi kabinet valószínűleg katonai megszállással fogja kikényszeríteni őket . Az dolgok menete amúgy is az abolíció felé mutatott , így nem esett nehezére felismerni , hogy a szabad négereknek szavazati jog is fog a birtokukba kerülni . Reagant és nézeteit a texasi közvélemény elítélte . Szabadon eresztése utándecemberében tért haza Palestine-ba . Közéleti visszatérése A rekonstrukciót kibírhatatlan elnyomásként érzékelők számára Reagan jóslata valóságnak bizonyult és elismerték előrelátását , és mint „ öreg rómait” tisztelték Cincinnatushoz hasonlóan . Részt vett Edmund J. Davis republikánus kormányzóes eltávolításában , mikor Davis a választási vereséget semmibe véve illegálisan hivatalban akart maradni . Ebben az évben Reagant régi körzetében megint képviselőnek választották a Kongresszusba , aholmárciustől márciusig egyfolytában szolgált.ben delegált lett és közreműködött az új állami alkotmány megszövegezésében . A Kongresszusban a vasutak szabályozásáért dolgozott és segített létrehozni a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságot . A Postahivatalok és Postaútvonalak Bizottságának első elnöke volt . 1887-ben Texas állami törvényhozás megválasztotta az Egyesült Államok szenátusába . Reagan júniusén lemondott mandátumáról és a Texasi Vasúti Bizottság elnöki székébe ült át . Pozícióját jó barátjának , James Stephen Hogg kormányzónak köszönhette . A bizottság elnökeként egészenig maradt , kiszolgálva Charles A . Culberson és Joseph D. Sayers kormányzókat is . Hogg az állami vasutak szabályozását tűzte ki politikai céljának . Figyelemmel kísérve a történelem magyarázó szerepét Reagan közreműködött a Texas State Historical Association , a Texas Állami Történeti Egyesület létrehozásában . Részt vett a konföderációs veteránok gyűlésein Texasban.ben megírta a Memoirs , With Special Reference to Secession and the Civil War ( Memoár , különös tekintette a Szecesszióra ) című visszaemlékezését . Nem sokkal ez után Palestine-ban tüdőgyulladást kapott és meghalt . Ekkor Reagan volt Jefferson Davis kabinetjének utolsó életben maradt tagja . Az East Hill temetőben van elhantolva , az otthonát jelentő Palestine-ban . Emlékezete Ben H. Procter történész Reagant a négy legjelentősebb századi texasi közé tette , Stephen F. Austinnal , Sam Houstonnal , és James Stephen Hoggal . A texasi Reagan megye róla nyerte el nevét . Több iskolának adta nevét , köztük a John H. Reagan Általános Iskolának Dallasban , illetve a houstoni és austini Reagan Középiskoláknak . A században a néger rabszolgaságra emlékeztető alkotások eltávolítása miatt a houstoni Reagan Középiskolátban átnevezték Heights Középiskolává.ben a Reagan Early College Középiskolát Austinban átnevezték Northeast Early College Középiskolának . . A John H. Reagan Állami Hivatal épülete általa nyerte megnevezését . Reagan emlékezetét szolgálja a neki állított szobor az Austini Texas Egyetem kampuszán. augusztusén a szobrot a elmozdították . Tervek szerint a Dolph Brisco Center for American History szervezete fogja megkapni az egyetemi kampusz keleti oldalán . Palestine városának egyik parkját is róla nevezték el . A parkban szobrot is emeltek neki . Megjegyzések Jegyzetek Források További információk Anderson , John Nathan . " Money or Nothing : Confederate Postal System Collapse during the Civil War , " American Journalism,( Winter86 . Branner , Peter A . The Organization of the Confederate Postoffice Department at Montgomery . Montgomery , Alabama : The Author , Dietz , August . Confederate States Post-office Department . Richmond , Virginia : Dietz Press , Dietz , August . The Postal Service of the Confederate States of America . Richmond , Virginia : Dietz Printing , Garrison , L. R. “Administrative Problems of the Confederate Post Office Department , I.” Southwestern Historical Quarterly2 pp. 111–141 online Garrison , L. R. “Administrative Problems of the Confederate Post Office Department , II.” Southwestern Historical Quarterly3 pp. 232–250. online McCaleb , Walter Flavius . " The Organization of the Post-Office Department of the Confederacy . " American Historical Review1 pp. 66–74. online Ben H. Procter . Not Without Honor . Austin : University of Texas Press , Reagan , John Henninger . Memoirs , With Special Reference to Secession and the Civil War . New York : Neale , Wirenga , Theron , editor . Official Documents of the Post-office Department of the Confederate States of America . Holland , Michigan : The Editor , Two volumes . Retrieved on19 Kapcsolódó szócikkek Az Amerikai Egyesült Államok korábbi szenátorainak listája Texas állam szenátorai Bottal létrehozott amerikai szenátor cikkek Tüdőgyulladásban elhunyt személyek 1818-ban született személyek 1905-ben elhunyt személyek