Kolašac
Kolašac falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Kistanjéhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 24, közúton 35 km-re nyugatra, községközpontjától 9 km-re északnyugatra Dalmácia északi-középső részén, Bukovica területén fekszik.

Története 
A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékére már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és Hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. A szomszédos Biovičino Selo temploma ahová az itteni hívek is tartoznak az első  dalmáciai szerb templomok között épült fel 1524-ben. A 16. század első felében török uralom alá került, mely alól a 17. század végén szabadult fel. 1805-ben egész  Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 201, 1910-ben 306 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben már csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. A településnek 2011-ben 50 lakosa volt.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
Kistanje község hivatalos oldala 
Kistanje története 
Moje-kistanje.net 

Šibenik-Knin megye települései
Kolašac falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Kistanjéhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re nyugatra , községközpontjátólkm-re északnyugatra Dalmácia északi-középső részén , Bukovica területén fekszik . Története A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékére márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és Hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . A szomszédos Biovičino Selo temploma ahová az itteni hívek is tartoznak az első dalmáciai szerb templomok között épült felben . A század első felében török uralom alá került , mely alól a század végén szabadult fel.ben egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben már csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Jegyzetek További információk Kistanje község hivatalos oldala Kistanje története Moje-kistanje.net Šibenik-Knin megye települései