Valladolid (Yucatán)
Valladolid egy város Kelet-Mexikóban, a Yucatán-félszigeten, Cancún és Mérida között mintegy félúton. Lakossága 2010-ben kb. 49 ezer fő volt.

Földrajz

Fekvése
A város a Yucatán-félsziget északi, Yucatán állam délkeleti részén fekszik egy, a tenger szintje felett körülbelül 20–25 méterrel elterülő sík, karsztos vidéken. Környékét vadon borítja, amelyet kisebb foltokban rétek, legelők tarkítanak. Fontos közlekedési csomópont: itt találkozik a 180-as, a 79-es és a 295-ös főút.

Éghajlat
A város éghajlata forró és viszonylag csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 36 °C-os hőséget, a rekord elérte a 43 °C-ot is. Az átlagos hőmérsékletek a januári 23,3 és a májusi 29,8 fok között váltakoznak, fagy nem fordul elő. Az évi átlagosan 1099 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól októberig tartó 5 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel 75%-a.

Története
Valladolidot 1543. május 28-án alapították, ám két év múlva, március 24-én összes lakója elhagyta, és átköltöztek Zacíba. 1546-ban a környéken maja lázadás tört ki, amit azonban a spanyol katonák levertek.

Az időközben újratelepülő falu várossá nőtt, a ciudad rangot 1823. december 13-án kapta meg. 1833-ban itt helyezték üzembe az ország első szövőszékét, Pedro Sáinz de Baranda visszavonult haditengerész tulajdonát. 1840. február 12-én katonai megmozdulás tört ki a városban, amelynek résztvevői követelték Mexikó föderatív átszervezését, egy évvel később pedig az események elvezettek a Yucatáni Köztársaság kikiáltásához. 1848. január 28-án Valladolidot is elérte a kasztok háborúja, emiatt március 14-én a lakók elhagyták a várost. Ugyanezen a napon az indián felkelők kirabolták és felgyújtották a települést. A maják ellen a yucatáni kormány nem tudott hatékonyan fellépni, s Mexikó segítségét kérte, ennek fejében viszont fel kellett oszlatni a köztársaságot.

1885-ben alakult meg a helyi irodalmi intézet, 1906. május 4-én pedig ünnepélyesen felavatták a Valladolidot Méridával összekötő vasútvonalat. 1910. június 4-én fegyveres felkelés tört ki, mivel sokan nem ismerték el Enrique Muñoz Arístegui győzelmét a választáson. Ezt a felkelést a mexikói forradalom első szikrájának is nevezik.

Látnivalók 
A városban: 
 Szent Bernardin-templom - Convento de Sisal. 16. századi templom és kolostorerőd, 1,5 km-re délnyugatra a főtértől 
 Szent Szerváciusz-székesegyház, 16. századi templom a főtér mellett
 Museo San Roque, múzeum maja tárgyakkal
 Palacio Municipal (községi palota) 
A város környékén: 
a kútszerű karsztképződmények, a cenoték (Zací, Suytún, X’kekén, Samulhá)
az ősi maja városok: Ek Balam és Chichén Itzá.
Balankanché maja barlangterület

Lakosság 
A város lakosságának növekedése 1900-2010 között:

Jegyzetek 

Yucatán települései
Valladolid egy város Kelet-Mexikóban , a Yucatán-félszigeten , Cancún és Mérida között mintegy félúton . Lakosságaben kb.ezer fő volt . Földrajz Fekvése A város a Yucatán-félsziget északi , Yucatán állam délkeleti részén fekszik egy , a tenger szintje felett körülbelül25 méterrel elterülő sík , karsztos vidéken . Környékét vadon borítja , amelyet kisebb foltokban rétek , legelők tarkítanak . Fontos közlekedési csomópont : itt találkozik aas , aes és aös főút . Éghajlat A város éghajlata forró és viszonylag csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , a rekord elérte a°C-ot is . Az átlagos hőmérsékletek a januári3 és a májusi8 fok között váltakoznak , fagy nem fordul elő . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól októberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség közel-a . Története Valladolidot májusán alapították , ám két év múlva , márciusén összes lakója elhagyta , és átköltöztek Zacíba.ban a környéken maja lázadás tört ki , amit azonban a spanyol katonák levertek . Az időközben újratelepülő falu várossá nőtt , a ciudad rangot decemberán kapta meg.ban itt helyezték üzembe az ország első szövőszékét , Pedro Sáinz de Baranda visszavonult haditengerész tulajdonát . februárén katonai megmozdulás tört ki a városban , amelynek résztvevői követelték Mexikó föderatív átszervezését , egy évvel később pedig az események elvezettek a Yucatáni Köztársaság kikiáltásához. januárán Valladolidot is elérte a kasztok háborúja , emiatt márciusén a lakók elhagyták a várost . Ugyanezen a napon az indián felkelők kirabolták és felgyújtották a települést . A maják ellen a yucatáni kormány nem tudott hatékonyan fellépni , s Mexikó segítségét kérte , ennek fejében viszont fel kellett oszlatni a köztársaságot . 1885-ben alakult meg a helyi irodalmi intézet , májusén pedig ünnepélyesen felavatták a Valladolidot Méridával összekötő vasútvonalat. júniusén fegyveres felkelés tört ki , mivel sokan nem ismerték el Enrique Muñoz Arístegui győzelmét a választáson . Ezt a felkelést a mexikói forradalom első szikrájának is nevezik . Látnivalók A városban : Szent Bernardin-templom - Convento de Sisal. századi templom és kolostorerőd,5 km-re délnyugatra a főtértől Szent Szerváciusz-székesegyház , századi templom a főtér mellett Museo San Roque , múzeum maja tárgyakkal Palacio Municipal ( községi palota ) A város környékén : a kútszerű karsztképződmények , a cenoték ( Zací , Suytún , X’kekén , Samulhá ) az ősi maja városok : Ek Balam és Chichén Itzá . Balankanché maja barlangterület Lakosság A város lakosságának növekedéseközött : Jegyzetek Yucatán települései