Küküllőmenti-dombvidék
A Maros folyótól délre terül el a Küküllőmenti-dombvidék, melynek kiemelkedései néhol a 600 métert is megközelítik. A dombvidéket lapos vízválasztók, földgázt rejtő feltobzódások és széles, teraszos völgyek, csuszamlásos domboldalak jellemzik, ezáltal a vidéknek jellegzetes hullámos felszínt eredményezve.

Fekvése
A Marostól délre, a Maros és a Kis-Küküllő közé eső (Dicsőszentmártoni-dombság) területe, amely egészen a Déli-Kárpátok lábánál található medencékig terjed.

Története

A terület kialakulása - az egész Erdélyi medencét is beleértve - a pliocén tó visszahúzódásával és a térség feltöltődésével vette kezdetét. Az egész terület jellemzői az üledékes kőzetek, melyeket az utólagos kéreg mozgások kimozdítottak eredetileg vízszintes helyzetükből, ezáltal változatossá téve a felszínt.

A Maros és a Kis-Küküllő közötti részen a Kis-Küküllő-menti-dombság (Dealurile Târnavei Mici), melyet a tőle délre elterülő Küküllőközi-dombságtól (Dealurile Târnavei Mari) a Kis-Küküllő völgye választ el. A felszín mindkét térségben enyhén észak felé lejt (monoklinális felszín), a két Küküllő felé pedig meredeken lejtő kuesztákat találunk, melyeken nagyon gyakran megjelennek lejtőmenti folyamatok, vízmosások, földcsuszamlások formájában. A belső területeken pedig gyakori a rétegek felboltozódásai, amelyek a térség legjelentősebb altalajkincsét a földgázt rejtik. A Kárpátok kiemelkedésének köszönhetően pedig a medence alján mindenhol jelen levő kősó a szélső területeken diapir formájában felgyőrődve került a felszín közelébe.

Települései

A Küküllő vidékhez több mint negyven település tartozik, például:
 Balavásár
 Betlenszentmiklós
 Héderfája
 Erdőszentgyörgy
 Küküllőszéplak
 Gyulakuta
 Kóródszentmárton
 Küküllővár
 Dicsőszentmárton
 Magyarkirályfalva
 Küküllődombó
 Sövényfalva
 Ádámos

Források
 Románia. Tér, gazdaság, társadalom 
 

Erdély hegyei, hegységei
A Maros folyótól délre terül el a Küküllőmenti-dombvidék , melynek kiemelkedései néhol amétert is megközelítik . A dombvidéket lapos vízválasztók , földgázt rejtő feltobzódások és széles , teraszos völgyek , csuszamlásos domboldalak jellemzik , ezáltal a vidéknek jellegzetes hullámos felszínt eredményezve . Fekvése A Marostól délre , a Maros és a Kis-Küküllő közé eső ( Dicsőszentmártoni-dombság ) területe , amely egészen a Déli-Kárpátok lábánál található medencékig terjed . Története A terület kialakulása - az egész Erdélyi medencét is beleértve - a pliocén tó visszahúzódásával és a térség feltöltődésével vette kezdetét . Az egész terület jellemzői az üledékes kőzetek , melyeket az utólagos kéreg mozgások kimozdítottak eredetileg vízszintes helyzetükből , ezáltal változatossá téve a felszínt . A Maros és a Kis-Küküllő közötti részen a Kis-Küküllő-menti-dombság ( Dealurile Târnavei Mici ) , melyet a tőle délre elterülő Küküllőközi-dombságtól ( Dealurile Târnavei Mari ) a Kis-Küküllő völgye választ el . A felszín mindkét térségben enyhén észak felé lejt ( monoklinális felszín ) , a két Küküllő felé pedig meredeken lejtő kuesztákat találunk , melyeken nagyon gyakran megjelennek lejtőmenti folyamatok , vízmosások , földcsuszamlások formájában . A belső területeken pedig gyakori a rétegek felboltozódásai , amelyek a térség legjelentősebb altalajkincsét a földgázt rejtik . A Kárpátok kiemelkedésének köszönhetően pedig a medence alján mindenhol jelen levő kősó a szélső területeken diapir formájában felgyőrődve került a felszín közelébe . Települései A Küküllő vidékhez több mint negyven település tartozik , például : Balavásár Betlenszentmiklós Héderfája Erdőszentgyörgy Küküllőszéplak Gyulakuta Kóródszentmárton Küküllővár Dicsőszentmárton Magyarkirályfalva Küküllődombó Sövényfalva Ádámos Források Románia . Tér , gazdaság , társadalom Erdély hegyei , hegységei