Kőhát-hegység
A Kőhát-hegység az Északkeleti-Kárpátok vulkáni vonulatának második szakaszához tartozik.

Leírása

Az Északkeleti-Kárpátok vulkáni vonulatának ez az Avassal kezdődő második szakasza képezi a vízválasztót a Máramarosi-medence és az Erdélyi-medence között és a Tisza völgykapujától délre, az Avas-hegységtől a Ciblesig húzódik.

Az itt elterülő Kőhát-hegység nevét nagy kiterjedésű andezitláva-fennsíkjáról kapta.

A Kőhát-hegységet az Avas-hegységtől az 587 méter magas Huta-hágó választja el.

A Kőhát 1000-1200 méter, nagy kiterjedésű andezitláva fennsíkja meredek, sziklás peremmel szakad le a Máramarosi-medence felé.

A hegység természetvédelmi értékekben is gazdag. Területén több természetvédelmi terület is található. A Pădurea Crăiasa 44 hektárnyi természetes erdői  2000-ben kerültek védelem alá, de a környéken található a Morareni tó (Lacul Morărenilor) Természetvédelmi Terület 20 hektáros területe is, ezenkívül a környéken a természetvédelmi terület ad otthont számos turisztikai látványosságnak (templomok, műemlékek) is. A természetvédelmi területen található többek között:
Bréb "Szent Mihály" tiszteletére szentelt 1622-ben épült fatemploma, vagy Falusugatag (Sat-Șugatag) 1642-ből való "Jámbor Paraskevi" tiszteletére szentelt fatemploma és ugyancsak Hotinka (Hoteni) fatemploma, amely " Michael és Gabriel Arkangyalok" tiszteletére 1790-ben épült.

Gazdaság

A Máramaros megyéhez Tartozó Kőhát-hegység gazdaságának jellemzője a fakitermelés és a bányászat, azon belül is a sóbányászat, melynek egyik fő központja Aknasugatag. A trianon után Romániához került bányát 1950-ben bezárták, emlékül maradtak a sós vizű bányatavak, köztük Erdély legnagyobb aknatava, a Gábor-tó, melyek révén a környéknek a só helyett mára a gyógyturizmus, az állattenyésztés és a földművelés jelenti a fő megélhetést.

Növényvilága
Aknasugatagtól északnyugatra a  DN1F út közelében húzódik a Pădurea Crăiasa  természetvédelmi terület, a 44 hektár területet 2000-ben nyilvánították védetté. A természetes erdős terület védelmet nyújt az itt található tölgy (Quercus petraea) és vörösfenyő (Larix decidua) állománynak. A területen 140 éves tölgyek, hársak (Tilia spp.) és gyertyánok (Carpinus betulus) is találhatók.

Állatvilága

Nevezetességei

 Tatár-szoros - Aknasugatag felől közelíthető meg, ahol a települést elhagyva, az erdőbe érve hirtelen beszűkülő völgy vezet a Kőhát egyik leglátványosabb természetvédelmi területére a Tatár-szorosba. A lenyűgöző látványt az István-mezőkből eredő patakoknak köszönhetjük, amelyek összegyűlt vize egy 600 méter hosszú és 90 méter széles szurdokot vájt magának a Kőhát andezites kőzetébe.
 Szaplonca - Vidám temető.

Települései
 Aknasugatag
 Hosszúmező
 Szaplonca

A környék műemlék fatemplomai

Források
 Európa regionális földrajza 
 Erdélyi Gyopár

Hivatkozások
 Kőhát, a só birodalma (A Hazajáró kisfilmje a Youtubeon: 

Erdély hegyei, hegységei
Románia földrajza
A Kőhát-hegység az Északkeleti-Kárpátok vulkáni vonulatának második szakaszához tartozik . Leírása Az Északkeleti-Kárpátok vulkáni vonulatának ez az Avassal kezdődő második szakasza képezi a vízválasztót a Máramarosi-medence és az Erdélyi-medence között és a Tisza völgykapujától délre , az Avas-hegységtől a Ciblesig húzódik . Az itt elterülő Kőhát-hegység nevét nagy kiterjedésű andezitláva-fennsíkjáról kapta . A Kőhát-hegységet az Avas-hegységtől azméter magas Huta-hágó választja el . A Kőhátméter , nagy kiterjedésű andezitláva fennsíkja meredek , sziklás peremmel szakad le a Máramarosi-medence felé . A hegység természetvédelmi értékekben is gazdag . Területén több természetvédelmi terület is található . A Pădurea Crăiasahektárnyi természetes erdői ben kerültek védelem alá , de a környéken található a Morareni tó ( Lacul Morărenilor ) Természetvédelmi Területhektáros területe is , ezenkívül a környéken a természetvédelmi terület ad otthont számos turisztikai látványosságnak ( templomok , műemlékek ) is . A természetvédelmi területen található többek között : Bréb " Szent Mihály " tiszteletére szenteltben épült fatemploma , vagy Falusugatag ( Sat-Șugatag) ből való "Jámbor Paraskevi " tiszteletére szentelt fatemploma és ugyancsak Hotinka ( Hoteni ) fatemploma , amely " Michael és Gabriel Arkangyalok " tiszteletéreben épült . Gazdaság A Máramaros megyéhez Tartozó Kőhát-hegység gazdaságának jellemzője a fakitermelés és a bányászat , azon belül is a sóbányászat , melynek egyik fő központja Aknasugatag . A trianon után Romániához került bányátben bezárták , emlékül maradtak a sós vizű bányatavak , köztük Erdély legnagyobb aknatava , a Gábor-tó , melyek révén a környéknek a só helyett mára a gyógyturizmus , az állattenyésztés és a földművelés jelenti a fő megélhetést . Növényvilága Aknasugatagtól északnyugatra a DN1F út közelében húzódik a Pădurea Crăiasa természetvédelmi terület , ahektár területetben nyilvánították védetté . A természetes erdős terület védelmet nyújt az itt található tölgy ( Quercus petraea ) és vörösfenyő ( Larix decidua ) állománynak . A területenéves tölgyek , hársak ( Tilia spp. ) és gyertyánok ( Carpinus betulus ) is találhatók . Állatvilága Nevezetességei Tatár-szoros - Aknasugatag felől közelíthető meg , ahol a települést elhagyva , az erdőbe érve hirtelen beszűkülő völgy vezet a Kőhát egyik leglátványosabb természetvédelmi területére a Tatár-szorosba . A lenyűgöző látványt az István-mezőkből eredő patakoknak köszönhetjük , amelyek összegyűlt vize egyméter hosszú ésméter széles szurdokot vájt magának a Kőhát andezites kőzetébe . Szaplonca - Vidám temető . Települései Aknasugatag Hosszúmező Szaplonca A környék műemlék fatemplomai Források Európa regionális földrajza Erdélyi Gyopár Hivatkozások Kőhát , a só birodalma ( A Hazajáró kisfilmje a Youtubeon : Erdély hegyei , hegységei Románia földrajza