32 bites architektúra
32 bites érának nevezik a mikroszámítógépek (és videójátékok) azon generációját, melyekben a 32 bites mikroprocesszorok voltak a legelterjedtebbek.

Egy 32 bites regiszter 232 különböző értéket tárolhat. Előjeles egészeket 32 biten -tól -ig lehet tárolni, előjel nélkül 0-tól -ig. Ebből következik, hogy egy 32 bites memóriacímzéssel rendelkező CPU 4 GiB-nyi bájtcímzésű memóriát tud közvetlenül címezni.

Történeti és technikai visszatekintés
A 32 bites architektúrák első évtizedeiben (az 1960-as évektől az 1980-as évekig) a memória, általában a digitális elektronikai áramkörök és a kábelezés drágának számított. A korai 32 bites processzorcsaládok (illetve ezek egyszerűbb és olcsóbb változatai) tervezésekor ezért sok kompromisszumot kellett kötni a költségcsökkentés érdekében. Ez jelenthetett 16 bites ALU-t, netán 32 bitnél keskenyebb szélességű belső vagy külső síneket (pl. ilyen volt a 386SX, 16 bites külső adatbusszal), korlátozott memóriaméretet vagy az utasításlehíváshoz, végrehajtáshoz vagy visszaíráshoz szükséges órajelciklusok számának növekedését.

Ennek ellenére ezeket a processzorokat is 32 bitesnek lehetett nevezni abban az értelemben, hogy 32 bites regiszterekkel, továbbá 32 bites mennyiségeket kezelni képes utasításkészlettel rendelkeztek. Az eredeti Motorola 68000 CPU jó példája ennek: az 1970-es évek végén alapjában 16 bitesre tervezett processzor 32 bites regiszterekkel és 32 bites utasításokkal. Az újabb 32 bites designokra épp az ellenkezője igaz. Például a Pentium Pro processzor 32 bites, de a külső címbusz 36 bit széles, tehát 4 GB-nál nagyobb méretű memóriát képes megcímezni, a külső adatsín pedig 64 bites, elsősorban azért, hogy az utasítások és az adatok előre lehívását hatékonyabban tudja elvégezni.

Architektúra
Az általános célú számítástechnika legelterjedtebb 32 bites utasításkészlet-architektúrái közé tartozott az IBM System/360 és 32 bites utódai; a DEC VAX, az NS320xx, a Motorola 68000 processzorcsalád, az IA-32, ami az Intel x86-architektúrájának 32 bites változata, továbbá az ARM, SPARC, MIPS, PowerPC és PA-RISC-architektúrák 32 bites változatai. A beágyazott rendszerekben a 68000 processzorcsalád és a ColdFire, x86, ARM, MIPS, PowerPC és Infineon TriCore architektúrák voltak elterjedtek.

32 bites alkalmazások
Az x86 architektúrán a 32 bites alkalmazások jellemzően (de nem szükségszerűen) a 80386-os és későbbi CPU-kban elérhetővé vált 32 bites lineáris címteret (vagyis egységes/flat memóriamodellt) használják. Ebben a kontextusban a „32 bites alkalmazás” megkülönböztetésre azért volt szükség, mert eredetileg a DOS, Microsoft Windows és OS/2 operációs rendszereket eredetileg a 8088/8086 és/vagy 80286, 16 bites mikroprocesszorokra írták, melyek szegmentált címterében a programoknak szegmensek között kellett váltaniuk, ha 64 kilobájtnál nagyobb mennyiségű kódra és/vagy adatra volt szükségük. Más műveletekhez képest ez a váltás sok időt vett igénybe, ezért az alkalmazás teljesítményét visszafogta. A szegmentált memóriamodell használata a programozást is bonyolítja; különleges „far” (távoli) és „near” (közeli) kulcsszavakat kell használni, nem csak assemblyben, de Pascalban, kompilált BASIC-ben, C-ben stb. is.

A 80386-os és későbbi Intel processzorok támogatják a 80286-osban megjelent 16 bites szegmensek mellett a 32 bites címeltolási szegmentálást is. Ha minden 32 bites szegmens báziscíme 0-ra van állítva és a szegmensregiszterek nincsenek használatban, a szegmentálástól el lehet tekinteni és a processzor úgy viselkedik, mintha egyetlen, lineáris 32 bites címtér állna a rendelkezésére. Egyes operációs rendszerek, mint a Windows vagy az OS/2 képesek 16 bites (szegmentált) és 32 bites programok futtatására is. Az előbbieket általában visszamenőleges kompatibilitási célból teszik lehetővé, az utóbbi pedig az új szoftverek fejlesztését támogatja.

Átállás 64 bitre
A 32 bites technológiáról a 64 bites technológiákra hardver- és szoftveroldalon egyaránt lassú, de határozott migrációs folyamat figyelhető meg – a szerverhardvereknél kezdődött, és fokozatosan gyűrűzik be a fogyasztói elektronikai eszközökre, végül, leglassabban a szoftverek területére.

Az utolsó általános célú 32 bites Intel CPU a Dual-Core Xeon LV (Sossaman), 2006 márciusában; az alacsony fogyasztású Intel Atom N2xx 2008 júniusában jelent meg. A Microsoft Windows Server termékcsaládjában az utolsó 32 bites processzoron is futó verzió a Windows Server 2008 volt. A Windows Server 2008 R2 Server Core-változatában kikapcsolható volt a 32 bites kompatibilitási réteg (a WoW64), a vNext-alapú Nano Serverben már egyáltalán nem lesz jelen 32 bites kompatibilitás.

Az első 64 bites okostelefon a 2013-ban megjelent iPhone 5S volt; a 64 bit támogatását tartalmazó Android Lollipop 2014 végi megjelenésével lassan az androidos világban is várható a 64 bites technológiák elterjedése.

A mikrovezérlők (mikrokontrollerek) jellemzően máig (2015) legfeljebb 32 bitesek.

Képformátumok 
Digitális képeknél a 32 bit általában az RGBA színtérre utal – 24 bites True Color képek 8 bites átlátszósági információval (alfa csatorna) – tehát 8 bit jut a vörös, zöld, kék színekre és az átlátszóságra, azaz összesen 32 bit pixelenként. Néhány ritkábban használatos képformátum is pixelenként 32 bitet igényel, például az RGBE formátum.

A digitális fényképezésben a 32 bittel néha olyan, nagy dinamikatartományú képekre (HDR) utalnak, melyek 32 bitet használnak csatornánként – tehát összesen 96 bitet pixelenként.

32 bites fájlformátum
32 bitesnek nevezzük az olyan bináris fájlformátumokat, ahol az alapinformációk 32 bites (avagy 4 bájtos) egységekben tárolódnak. Ilyen például az Enhanced Metafile Format.

Kapcsolódó szócikkek 
 Szó (adattípus)
 Physical Address Extension (PAE)

Fordítás

További információk
 HOW Stuff Works "How Bits and Bytes work"
 Ken Colburn on LockerGnome.com: 32-Bit Vs. 64-Bit Windows

Jegyzetek

32 bit
32 bites érának nevezik a mikroszámítógépek ( és videójátékok ) azon generációját , melyekben abites mikroprocesszorok voltak a legelterjedtebbek . Egybites regiszterkülönböző értéket tárolhat . Előjeles egészeketbiten -tól -ig lehet tárolni , előjel nélkültól -ig . Ebből következik , hogy egybites memóriacímzéssel rendelkező CPUGiB-nyi bájtcímzésű memóriát tud közvetlenül címezni . Történeti és technikai visszatekintés Abites architektúrák első évtizedeiben ( azas évektől azas évekig ) a memória , általában a digitális elektronikai áramkörök és a kábelezés drágának számított . A koraibites processzorcsaládok ( illetve ezek egyszerűbb és olcsóbb változatai ) tervezésekor ezért sok kompromisszumot kellett kötni a költségcsökkentés érdekében . Ez jelenthetettbites ALU-t , netánbitnél keskenyebb szélességű belső vagy külső síneket ( pl. ilyen volt aX,bites külső adatbusszal ) , korlátozott memóriaméretet vagy az utasításlehíváshoz , végrehajtáshoz vagy visszaíráshoz szükséges órajelciklusok számának növekedését . Ennek ellenére ezeket a processzorokat isbitesnek lehetett nevezni abban az értelemben , hogybites regiszterekkel , továbbábites mennyiségeket kezelni képes utasításkészlettel rendelkeztek . Az eredeti MotorolaCPU jó példája ennek : azes évek végén alapjábanbitesre tervezett processzorbites regiszterekkel ésbites utasításokkal . Az újabbbites designokra épp az ellenkezője igaz . Például a Pentium Pro processzorbites , de a külső címbuszbit széles , tehátGB-nál nagyobb méretű memóriát képes megcímezni , a külső adatsín pedigbites , elsősorban azért , hogy az utasítások és az adatok előre lehívását hatékonyabban tudja elvégezni . Architektúra Az általános célú számítástechnika legelterjedtebbbites utasításkészlet-architektúrái közé tartozott az IBM System/360 ésbites utódai ; a DEC VAX , az NS320xx , a Motorolaprocesszorcsalád , az IA-32 , ami az Intel x86-architektúrájánakbites változata , továbbá az ARM , SPARC , MIPS , PowerPC és PA-RISC-architektúrákbites változatai . A beágyazott rendszerekben aprocesszorcsalád és a ColdFire , x86 , ARM , MIPS , PowerPC és Infineon TriCore architektúrák voltak elterjedtek . 32 bites alkalmazások Az x86 architektúrán abites alkalmazások jellemzően ( de nem szükségszerűen ) aos és későbbi CPU-kban elérhetővé váltbites lineáris címteret ( vagyis egységes/ flat memóriamodellt ) használják . Ebben a kontextusban a „ 32 bites alkalmazás” megkülönböztetésre azért volt szükség , mert eredetileg a DOS , Microsoft Windows és OS/2 operációs rendszereket eredetileg a8086 és / vagybites mikroprocesszorokra írták , melyek szegmentált címterében a programoknak szegmensek között kellett váltaniuk , hakilobájtnál nagyobb mennyiségű kódra és/ vagy adatra volt szükségük . Más műveletekhez képest ez a váltás sok időt vett igénybe , ezért az alkalmazás teljesítményét visszafogta . A szegmentált memóriamodell használata a programozást is bonyolítja ; különleges „ far” ( távoli ) és „ near” ( közeli ) kulcsszavakat kell használni , nem csak assemblyben , de Pascalban , kompilált BASIC-ben , C-ben stb. is . Aos és későbbi Intel processzorok támogatják aosban megjelentbites szegmensek mellett abites címeltolási szegmentálást is . Ha mindenbites szegmens báziscímera van állítva és a szegmensregiszterek nincsenek használatban , a szegmentálástól el lehet tekinteni és a processzor úgy viselkedik , mintha egyetlen , lineárisbites címtér állna a rendelkezésére . Egyes operációs rendszerek , mint a Windows vagy az OS/2 képesekbites ( szegmentált ) ésbites programok futtatására is . Az előbbieket általában visszamenőleges kompatibilitási célból teszik lehetővé , az utóbbi pedig az új szoftverek fejlesztését támogatja . Átállásbitre Abites technológiáról abites technológiákra hardver- és szoftveroldalon egyaránt lassú , de határozott migrációs folyamat figyelhető meg – a szerverhardvereknél kezdődött , és fokozatosan gyűrűzik be a fogyasztói elektronikai eszközökre , végül , leglassabban a szoftverek területére . Az utolsó általános célúbites Intel CPU a Dual-Core Xeon LV ( Sossaman ) ,márciusában ; az alacsony fogyasztású Intel Atom N2xxjúniusában jelent meg . A Microsoft Windows Server termékcsaládjában az utolsóbites processzoron is futó verzió a Windows Servervolt . A Windows ServerR2 Server Core-változatában kikapcsolható volt abites kompatibilitási réteg ( a WoW64 ) , a vNext-alapú Nano Serverben már egyáltalán nem lesz jelenbites kompatibilitás . Az elsőbites okostelefon aban megjelent iPhone volt ; abit támogatását tartalmazó Android Lollipopvégi megjelenésével lassan az androidos világban is várható abites technológiák elterjedése . A mikrovezérlők ( mikrokontrollerek ) jellemzően máiglegfeljebbbitesek . Képformátumok Digitális képeknél abit általában az RGBA színtérre utal –bites True Color képekbites átlátszósági információval ( alfa csatorna ) – tehátbit jut a vörös , zöld , kék színekre és az átlátszóságra , azaz összesenbit pixelenként . Néhány ritkábban használatos képformátum is pixelenkéntbitet igényel , például az RGBE formátum . A digitális fényképezésben abittel néha olyan , nagy dinamikatartományú képekre ( HDR) utalnak , melyekbitet használnak csatornánként – tehát összesenbitet pixelenként . 32 bites fájlformátum 32 bitesnek nevezzük az olyan bináris fájlformátumokat , ahol az alapinformációkbites ( avagybájtos ) egységekben tárolódnak . Ilyen például az Enhanced Metafile Format . Kapcsolódó szócikkek Szó ( adattípus ) Physical Address Extension ( PAE ) Fordítás További információk HOW Stuff Works " How Bits and Bytes work " Ken Colburn on LockerGnome.com: Bit Vs.Bit Windows Jegyzetek 32 bit