Az obsitos
Az obsitos Garay János 1843-ban írt tréfás, anekdotázó elbeszélő költeménye.

Háry János, az obsitos. A szerző egy ősrégi irodalmi típust, a hetvenkedő, kiszolgált katonát helyezi magyar környezetbe. A humor forrása a költeményben nem csupán a főhős hencegő nagyotmondás-sorozata, hanem a környezetrajz, a nagyszerűen jellemzett hiszékeny hallgatóság is.

A mű önálló kiadásban először az Ifjúsági Könyvkiadónál jelent meg Gácsi Mihály illusztrációival, 1956-ban.

Történet 

 I. Az obsitos és Napoleon.
Egy kocsmában hárman beszélgettek: egy potrohos bíró, Háry János, az obsitos vitéz és a furfangos író. A többi asztalnál vidám parasztlegények borozgattak. Az obsitos tetteit ámulva hallgatták a jelenlévők.

Háry János egymaga hadseregeket vert széjjel, eljutott az Óperenciás tengeren is túlra, franciák rettegték nevét, a világ végénél is járt, ahol a lábát lelógatta a semmibe. Ám legnagyobb tette az volt, hogy a nagy Napóleont fogságba ejtette. Huszárnak nevezte magát, holott a hadjáratokban végig gyalogosként vett részt, de ez nem zavarta a kocsmabélieket, szájtátva hallgatták a mesét. Kiderült a baka történetéből, hogyan vert meg kétszáz magyar huszár kétszázezer franciát.

A futók között a magyar vitéz felfedezte Napóleont, aki az életéért könyörgött, kincseket ígérvén Hárynak. Amikor a kapitányához kísérte a huszár a francia császárt, akkor egy hatlovas hintóval találkoztak. A hintóban Mária Lujza, Napóleon felesége ült, aki férje szabadságáért felajánlotta, hogy hős Jánosunké lesz, míg világ a világ. Háry elfogadta az ajánlatot, és szabadon engedte a császárt, aki gyorsan elvágtatott, de előtte két szép aranyórát adott a magyar vitéznek. Az egyik órát a kapitánynak szánta az obsitos, a másikat meg közben a hadnagya kérte el. Így most a kocsmában egyet sem tudott felmutatni, de ők hitték mindannyin, a potrohos bíró, a vigadó legények, még a gonosz író is. A furfangos diák nagyot hörpintve szólt: „Nincs oly vitéz a földön, mint Háry bátya volt.”

 II. Az obsitos látogatása Ferencz császárnál.
További történeteket is hallottak Hárytól az ivóban: járt Franciaországban, Padovában, ahol a tenger partján óriási rák az ollójával felvett egy lovas kozákot. Tirolországban a hegyekben oly magasra jutott, hogy csak hason mászhatott, nehogy a nap lángja a haját megégesse. Mantovában egy hétfejű sárkánnyal küzdött meg oroszlán módjára.

Egyszer Bécsben  meglátogatta Ferenc császárt, akit korábban a halál torkából mentett meg, nem messze Padovától. Az uralkodó és családtagjai örömmel vendégül látták a hűséges katonát. Búcsúzásképpen a császár ezüsttallérokkal gazdagon megjutalmazta Háry Jánost.

A tallérok - mint ezernyi annyi más  - azóta elfogytak, de a királyt továbbra is a legjobb barátjaként emlegette az obsitos.

Kiadások 
 Littera Könyv- és Lapkiadó Kft., Pécs, 1989, 12 oldal, illusztrálta: Révész Klára
 Pátria Nyomda, 1973, 74 oldal
 Kriterion Könyvkiadó, Kolozsvár, 1970, 32 oldal
 Ifjúsági Könyvkiadó, Budapest, 1956, 36 oldal, illusztrálta: Gácsi Mihály

Irodalom 
 Csanádi Imre: Mesterek és mesterkedők: Tallózás a XVIII-XIX. század rosszul ismert magyar költészetében. Garay János, 1982 (In: Kortárs 6. sz. (1982. június)

Jegyzetek

Források 
 Garay János: Az obsitos - Sulinet Tudásbázis
 Garay János összes költeménye MEK

További információk 

 Garay János: Az obsitos és Napoleon Babel Web Anthology
 Garay János: Az obsitos (hangoskönyv - 25 perc)
 Garay János: Az obsitos (hangoskönyv) MEK

Kapcsolódó szócikkek 
 Münchhausen báró
 Háry János
 Az ördöngös Caprioli
 Caprioli újabb kalandjai

Magyar elbeszélő költemények
Az obsitos Garay Jánosban írt tréfás , anekdotázó elbeszélő költeménye . Háry János , az obsitos . A szerző egy ősrégi irodalmi típust , a hetvenkedő , kiszolgált katonát helyezi magyar környezetbe . A humor forrása a költeményben nem csupán a főhős hencegő nagyotmondás-sorozata , hanem a környezetrajz , a nagyszerűen jellemzett hiszékeny hallgatóság is . A mű önálló kiadásban először az Ifjúsági Könyvkiadónál jelent meg Gácsi Mihály illusztrációival, ban . Történet I. Az obsitos és Napoleon . Egy kocsmában hárman beszélgettek : egy potrohos bíró , Háry János , az obsitos vitéz és a furfangos író . A többi asztalnál vidám parasztlegények borozgattak . Az obsitos tetteit ámulva hallgatták a jelenlévők . Háry János egymaga hadseregeket vert széjjel , eljutott az Óperenciás tengeren is túlra , franciák rettegték nevét , a világ végénél is járt , ahol a lábát lelógatta a semmibe . Ám legnagyobb tette az volt , hogy a nagy Napóleont fogságba ejtette . Huszárnak nevezte magát , holott a hadjáratokban végig gyalogosként vett részt , de ez nem zavarta a kocsmabélieket , szájtátva hallgatták a mesét . Kiderült a baka történetéből , hogyan vert meg kétszáz magyar huszár kétszázezer franciát . A futók között a magyar vitéz felfedezte Napóleont , aki az életéért könyörgött , kincseket ígérvén Hárynak . Amikor a kapitányához kísérte a huszár a francia császárt , akkor egy hatlovas hintóval találkoztak . A hintóban Mária Lujza , Napóleon felesége ült , aki férje szabadságáért felajánlotta , hogy hős Jánosunké lesz , míg világ a világ . Háry elfogadta az ajánlatot , és szabadon engedte a császárt , aki gyorsan elvágtatott , de előtte két szép aranyórát adott a magyar vitéznek . Az egyik órát a kapitánynak szánta az obsitos , a másikat meg közben a hadnagya kérte el . Így most a kocsmában egyet sem tudott felmutatni , de ők hitték mindannyin , a potrohos bíró , a vigadó legények , még a gonosz író is . A furfangos diák nagyot hörpintve szólt : „ Nincs oly vitéz a földön , mint Háry bátya volt.” II. Az obsitos látogatása Ferencz császárnál . További történeteket is hallottak Hárytól az ivóban : járt Franciaországban , Padovában , ahol a tenger partján óriási rák az ollójával felvett egy lovas kozákot . Tirolországban a hegyekben oly magasra jutott , hogy csak hason mászhatott , nehogy a nap lángja a haját megégesse . Mantovában egy hétfejű sárkánnyal küzdött meg oroszlán módjára . Egyszer Bécsben meglátogatta Ferenc császárt , akit korábban a halál torkából mentett meg , nem messze Padovától . Az uralkodó és családtagjai örömmel vendégül látták a hűséges katonát . Búcsúzásképpen a császár ezüsttallérokkal gazdagon megjutalmazta Háry Jánost . A tallérok - mint ezernyi annyi más - azóta elfogytak , de a királyt továbbra is a legjobb barátjaként emlegette az obsitos . Kiadások Littera Könyv- és Lapkiadó Kft. , Pécs, oldal , illusztrálta : Révész Klára Pátria Nyomda, oldal Kriterion Könyvkiadó , Kolozsvár,oldal Ifjúsági Könyvkiadó , Budapest,oldal , illusztrálta : Gácsi Mihály Irodalom Csanádi Imre : Mesterek és mesterkedők : Tallózás a XVIII-XIX. század rosszul ismert magyar költészetében . Garay János,( In : Kortárs sz. június ) Jegyzetek Források Garay János : Az obsitos - Sulinet Tudásbázis Garay János összes költeménye MEK További információk Garay János : Az obsitos és Napoleon Babel Web Anthology Garay János : Az obsitos ( hangoskönyv -perc ) Garay János : Az obsitos ( hangoskönyv ) MEK Kapcsolódó szócikkek Münchhausen báró Háry János Az ördöngös Caprioli Caprioli újabb kalandjai Magyar elbeszélő költemények