Tíz spirituális birodalom
A tíz spirituális birodalom (kínai: 十界 - si-csie, japán: 十界 - dzsicukai ) a buddhista kozmológia része, amely négy felsőbb és hat alsóbb birodalomból áll. Egyes buddhista irányzatok külső világoknak tartják (tíz létsík, amelybe a lények születhetnek), más irányzatok - főleg a japán buddhizmus tendai szektájában (amely a kínai tientajból származik és amely a Lótusz szútrára helyezi a legnagyobb hangsúlyt) - inkább tudatállapotnak tekintik ezeket, amelyek változhatnak külső és belső hatások következtében. Az alábbiak a mentális állapotok tíz birodalmára vonatkoznak, amely a tientaj azon elméleti rendszeréhez kapcsolódik, amelyet úgy neveznek, hogy "háromezer birodalom az élet egyetlen pillanatában" (japán: icsinen szanzen).

Az érzéki vágyak hat birodalma
A hat alacsonyabb birodalom a pokol, az éhség, a kegyetlenség, az arrogancia, az emberség és a gyönyör. Ez a hat alacsonyabb létsík automatikusan jelentkezik az emberek életében a külső környezetre való reakció révén. A többi négy birodalom a tanulás, megvalósítás, bodhiszattva (ezek a világok keresés, felfedezés és elvárás révén keletkeznek) és a buddhaság.

Pokol
A pokol a teljes klausztrofóbiás agresszió állapota, amelyben az egyén nem cselekedhet szabadon és nagyon kevés életereje van (fizikális vagy mentális). Ebben a tudatállapotban a pokollakó úgy érzi, hogy a körülmények fogva tartják, haragban és frusztrációban él és késztetést érez, hogy megsemmisítse önmagát és másokat is. Ebből a birodalomból nagyon nehéz megszabadulni, mivel a szenvedés és az agresszió folyamatai önmagukat gerjesztik tovább (a pokolban való tartózkodást kalpákban mérik). Annak ellenére, hogy ebben a klausztrofóbiás állapotban van, a pokollakó mégis igyekszik kitölteni minden rendelkezésre álló teret, ugyanis minden helyre fenyegetésként tekint.

Ez a tudatállapot hasonlatos a buddhista Naraka birodalomhoz.

Éhség
Az éhség állapotát a tulajdonlás és a kielégíthetetlen vágy (ételért, hatalomért, hírnévért, örömökért) jellemzi, amely uralja az egyén cselekedeteit. Ebben a tudatállapotban az egyént folyamatosan gyötri a sóvárgás és a képtelenség és amikor a vágyai tárgyát el is éri képtelen örülni neki. Ezt a birodalmat az akarat teljes hiánya jellemzi illetve az a tény, hogy a vágyaik kielégítésén kívül semmire nincsenek tekintettel.

Ez a tudatállapot hasonlatos a buddhista prétákhoz (éhes szellemek birodalma).

Kegyetlenség
A kegyetlenség tudatállapotában az egyént az ösztönök uralják, morális elvek nélkül csak a jelen pillanatnak élnek. Ebben a tudatállapotban gondolkodás nélkül lecsapnak gyengébb áldozatokra saját nyereségük érdekében és igyekeznek magukra vonni az erősebb lények figyelmét, hogy szövetségest nyerjenek. Ezt a birodalmat a helyes ítélkezés és az érvek teljes hiánya jellemzi.

Ez a tudatállapot hasonlatos az állatok birodalmához a buddhizmusban.

Arrogancia (vagy harag)
Az arrogancia az az állapot, amelyben az egyént az önzés, a versenyzés, a paranoiás féltékenység vezeti és a szükség, hogy mindenki felett álljon. Annak ellenére, hogy potenciálisan érdemekre képes, az ebben a tudatállapotban lévő egyén a téveszméi rabja, amely szerint az ő személye és hite fontosabb, mint másoké. Ezt a birodalmat az jellemzi, hogy a lakói egymást potenciális fenyegetésnek tartják. Ettől függetlenül az élet egyéb részei általában véve kellemesek az emberek birodalmához viszonyítva.

Ez a tudatállapot hasonlatos az aszúrák vagy 'félistenek' birodalmához a buddhizmusban.

Emberség (érzelmes idealizmus)
Az emberség tudatállapotában a megkülönböztető tudatosság és a gondolkodó tudat a legfejlettebb. Ezt az absztrakt ideálok és a mintaképek iránti ambiciózus vágyak jellemzik. Egyedinek nevezhető az alacsonyabb birodalmakban azáltal, hogy megvan benne a képesség és a motiváció is a szenvedés leküzdéséhez. Ezt a birodalmat az élet rövidsége - a dévák és az aszúrák birodalmához képest - és a lakóinak ritkasága jellemzi.

Ez a tudatállapot hasonlatos az emberek birodalmához a buddhizmusban.

Mennyország (vagy gyönyör)
A mennyország az öröm tudatállapota, amikor az egyén vágyai teljesülnek és rövid, de intenzív örömöket élnek át. A buddhaság igaz boldogságával ellentétben azonban ez a tudatállapot csak ideiglenes és, ahogy az embereknél, a körülmények apró változása is könnyen megszakíthatja ezt az állapotot. Az egyén elkerülhetetlenül alacsonyabb birodalomba kerül innen, amint az örömök kialusznak. Ezt a birodalmat az jellemzi, hogy nincsenek benne negatív érzelmek és kevésbé vannak kitéve a külső hatásoknak, mint az alacsonyabb birodalmak lakói.

Ez a tudatállapot hasonlatos a dévák vagy 'istenek' birodalmához.

Az érző lények többsége ebben a hat birodalomban mozog fel és le, a pokoltól a mennyországig és vissza. A lakók érzelmi állapotát külső tényezők irányítják.

A négy magasabb (nemes) birodalom
A hagyományos mahájána buddhista kozmológiában a négy felsőbb birodalom a tíz spirituális birodalom részét képezi.

Tanulás
A tanulás tudatállapotában az egyén igyekszik készségeket szerezni, tartós igazságot nyerni és fejlődést elérni mások tanítása révén. Ahhoz, hogy valaki elérje ezt a birodalmat, legelőször ennek a bölcsességnek és belátásnak a vágyát kell kifejleszteni. Ebben a birodalomban a lakók a dolgok valós természetének igazságát és a bölcsességet keresik külső források révén, például más lények vagy szövegek segítségével.

Ez a tudatállapot hasonlatos a srávakabuddha birodalomhoz a buddhizmusban.

Megvalósítás
A megvalósítás állapotában az egyén bepillant egy részleges igazságba saját megfigyeléseken, erőfeszítéseken és koncentrációkon keresztül. Általában ehhez arra van szükség, hogy a tapasztaló eldöntötte, hogy a külső forrásoknál fontosabbak a belső források, például a tudat. Erre a birodalomra az jellemző, hogy a lakói belső észleléseik segítségével keresik az igazságot és a bölcsességet.

Ez a tudatállapot hasonlatos a pratjékabuddha birodalomhoz a buddhizmusban.

Bodhiszattvaság
A bodhiszattvaság állapotában az egyén már nem csak a megvilágosodásra vágyik, hanem elkötelezi magát, hogy másokat is hozzásegítse a szenvedéstől való megszabaduláshoz. Erre a birodalomra az az érzés jellemző, hogy a mások gyarapodásából származó boldogság fontosabb mint a saját gyarapodásból származó boldogság.

Ez a tudatállapot hasonlatos a bodhiszattva.

Buddhaság

A buddhaság vagy buddhaiság a buddhizmusban a tökéletes megvilágosodás állapotát jelenti.

Az úgynevezett buddha eredeti értelmezés szerint a tudat tökéletesen megvalósított állapotát jelenti, de Buddhának nevezik a buddhizmusban azt a személyt is, aki a dharma követésével megvilágosodott, felismerte a “tökéletes igazságot,” és megszabadult a létforgatagból, a “szamszárából”.

Kapcsolódó szócikkek
Buddhista kozmológia
Déva (buddhizmus)
Mennyország

Megjegyzések

Jegyzetek

Források
Causton, Richard: "Buddha in Daily Life, An Introduction to the Buddhism of Nichiren Daishonin", Random House 2011.  (Chapter: "The Ten Worlds", pp.35-95)

Külső hivatkozások
Ten Worlds for Kids

Buddhista filozófia
Nicsiren buddhizmus
A tíz spirituális birodalom ( kínai : 十界 - si-csie , japán : 十界 - dzsicukai ) a buddhista kozmológia része , amely négy felsőbb és hat alsóbb birodalomból áll . Egyes buddhista irányzatok külső világoknak tartják ( tíz létsík , amelybe a lények születhetnek ) , más irányzatok - főleg a japán buddhizmus tendai szektájában ( amely a kínai tientajból származik és amely a Lótusz szútrára helyezi a legnagyobb hangsúlyt ) - inkább tudatállapotnak tekintik ezeket , amelyek változhatnak külső és belső hatások következtében . Az alábbiak a mentális állapotok tíz birodalmára vonatkoznak , amely a tientaj azon elméleti rendszeréhez kapcsolódik , amelyet úgy neveznek , hogy " háromezer birodalom az élet egyetlen pillanatában " ( japán : icsinen szanzen ) . Az érzéki vágyak hat birodalma A hat alacsonyabb birodalom a pokol , az éhség , a kegyetlenség , az arrogancia , az emberség és a gyönyör . Ez a hat alacsonyabb létsík automatikusan jelentkezik az emberek életében a külső környezetre való reakció révén . A többi négy birodalom a tanulás , megvalósítás , bodhiszattva ( ezek a világok keresés , felfedezés és elvárás révén keletkeznek ) és a buddhaság . Pokol A pokol a teljes klausztrofóbiás agresszió állapota , amelyben az egyén nem cselekedhet szabadon és nagyon kevés életereje van ( fizikális vagy mentális ) . Ebben a tudatállapotban a pokollakó úgy érzi , hogy a körülmények fogva tartják , haragban és frusztrációban él és késztetést érez , hogy megsemmisítse önmagát és másokat is . Ebből a birodalomból nagyon nehéz megszabadulni , mivel a szenvedés és az agresszió folyamatai önmagukat gerjesztik tovább ( a pokolban való tartózkodást kalpákban mérik ) . Annak ellenére , hogy ebben a klausztrofóbiás állapotban van , a pokollakó mégis igyekszik kitölteni minden rendelkezésre álló teret , ugyanis minden helyre fenyegetésként tekint . Ez a tudatállapot hasonlatos a buddhista Naraka birodalomhoz . Éhség Az éhség állapotát a tulajdonlás és a kielégíthetetlen vágy ( ételért , hatalomért , hírnévért , örömökért ) jellemzi , amely uralja az egyén cselekedeteit . Ebben a tudatállapotban az egyént folyamatosan gyötri a sóvárgás és a képtelenség és amikor a vágyai tárgyát el is éri képtelen örülni neki . Ezt a birodalmat az akarat teljes hiánya jellemzi illetve az a tény , hogy a vágyaik kielégítésén kívül semmire nincsenek tekintettel . Ez a tudatállapot hasonlatos a buddhista prétákhoz ( éhes szellemek birodalma ) . Kegyetlenség A kegyetlenség tudatállapotában az egyént az ösztönök uralják , morális elvek nélkül csak a jelen pillanatnak élnek . Ebben a tudatállapotban gondolkodás nélkül lecsapnak gyengébb áldozatokra saját nyereségük érdekében és igyekeznek magukra vonni az erősebb lények figyelmét , hogy szövetségest nyerjenek . Ezt a birodalmat a helyes ítélkezés és az érvek teljes hiánya jellemzi . Ez a tudatállapot hasonlatos az állatok birodalmához a buddhizmusban . Arrogancia ( vagy harag ) Az arrogancia az az állapot , amelyben az egyént az önzés , a versenyzés , a paranoiás féltékenység vezeti és a szükség , hogy mindenki felett álljon . Annak ellenére , hogy potenciálisan érdemekre képes , az ebben a tudatállapotban lévő egyén a téveszméi rabja , amely szerint az ő személye és hite fontosabb , mint másoké . Ezt a birodalmat az jellemzi , hogy a lakói egymást potenciális fenyegetésnek tartják . Ettől függetlenül az élet egyéb részei általában véve kellemesek az emberek birodalmához viszonyítva . Ez a tudatállapot hasonlatos az aszúrák vagy 'félistenek' birodalmához a buddhizmusban . Emberség ( érzelmes idealizmus ) Az emberség tudatállapotában a megkülönböztető tudatosság és a gondolkodó tudat a legfejlettebb . Ezt az absztrakt ideálok és a mintaképek iránti ambiciózus vágyak jellemzik . Egyedinek nevezhető az alacsonyabb birodalmakban azáltal , hogy megvan benne a képesség és a motiváció is a szenvedés leküzdéséhez . Ezt a birodalmat az élet rövidsége - a dévák és az aszúrák birodalmához képest - és a lakóinak ritkasága jellemzi . Ez a tudatállapot hasonlatos az emberek birodalmához a buddhizmusban . Mennyország ( vagy gyönyör ) A mennyország az öröm tudatállapota , amikor az egyén vágyai teljesülnek és rövid , de intenzív örömöket élnek át . A buddhaság igaz boldogságával ellentétben azonban ez a tudatállapot csak ideiglenes és , ahogy az embereknél , a körülmények apró változása is könnyen megszakíthatja ezt az állapotot . Az egyén elkerülhetetlenül alacsonyabb birodalomba kerül innen , amint az örömök kialusznak . Ezt a birodalmat az jellemzi , hogy nincsenek benne negatív érzelmek és kevésbé vannak kitéve a külső hatásoknak , mint az alacsonyabb birodalmak lakói . Ez a tudatállapot hasonlatos a dévák vagy 'istenek' birodalmához . Az érző lények többsége ebben a hat birodalomban mozog fel és le , a pokoltól a mennyországig és vissza . A lakók érzelmi állapotát külső tényezők irányítják . A négy magasabb ( nemes ) birodalom A hagyományos mahájána buddhista kozmológiában a négy felsőbb birodalom a tíz spirituális birodalom részét képezi . Tanulás A tanulás tudatállapotában az egyén igyekszik készségeket szerezni , tartós igazságot nyerni és fejlődést elérni mások tanítása révén . Ahhoz , hogy valaki elérje ezt a birodalmat , legelőször ennek a bölcsességnek és belátásnak a vágyát kell kifejleszteni . Ebben a birodalomban a lakók a dolgok valós természetének igazságát és a bölcsességet keresik külső források révén , például más lények vagy szövegek segítségével . Ez a tudatállapot hasonlatos a srávakabuddha birodalomhoz a buddhizmusban . Megvalósítás A megvalósítás állapotában az egyén bepillant egy részleges igazságba saját megfigyeléseken , erőfeszítéseken és koncentrációkon keresztül . Általában ehhez arra van szükség , hogy a tapasztaló eldöntötte , hogy a külső forrásoknál fontosabbak a belső források , például a tudat . Erre a birodalomra az jellemző , hogy a lakói belső észleléseik segítségével keresik az igazságot és a bölcsességet . Ez a tudatállapot hasonlatos a pratjékabuddha birodalomhoz a buddhizmusban . Bodhiszattvaság A bodhiszattvaság állapotában az egyén már nem csak a megvilágosodásra vágyik , hanem elkötelezi magát , hogy másokat is hozzásegítse a szenvedéstől való megszabaduláshoz . Erre a birodalomra az az érzés jellemző , hogy a mások gyarapodásából származó boldogság fontosabb mint a saját gyarapodásból származó boldogság . Ez a tudatállapot hasonlatos a bodhiszattva . Buddhaság A buddhaság vagy buddhaiság a buddhizmusban a tökéletes megvilágosodás állapotát jelenti . Az úgynevezett buddha eredeti értelmezés szerint a tudat tökéletesen megvalósított állapotát jelenti , de Buddhának nevezik a buddhizmusban azt a személyt is , aki a dharma követésével megvilágosodott , felismerte a “tökéletes igazságot,” és megszabadult a létforgatagból , a “szamszárából” . Kapcsolódó szócikkek Buddhista kozmológia Déva ( buddhizmus ) Mennyország Megjegyzések Jegyzetek Források Causton , Richard : " Buddha in Daily Life , An Introduction to the Buddhism of Nichiren Daishonin " , Random House ( Chapter : " The Ten Worlds " , pp.35-95 ) Külső hivatkozások Ten Worlds for Kids Buddhista filozófia Nicsiren buddhizmus