Thurgau kanton
Thurgau (franciául Thurgovie, olaszul Turgovia) Svájc egyik kantonja az ország északi részén. Nevét a Rajna mellékfolyójáról, a Thurról kapta. Túlnyomórészt német anyanyelvű lakosainak száma 2013-ban 260 278 volt. Fővárosa Frauenfeld.

Fekvése 
Thurgau északi határát a Rajna és a Boden-tó alkotja. A kanton északon Németország Baden-Württemberg tartományával, keleten a tavon keresztül Ausztriával, délen Sankt Gallen kantonnal, nyugaton Zürich kantonnal, északnyugaton pedig Schaffhausen kantonnal határos. Területe 991 km², melynek 60%-át a mezőgazdaság hasznosítja. Legmagasabb pontja a 991 méter magas Hohgrat.

Története

Az újkőkorban a kanton területét a Boden-tó partján megtelepedő Pfyn-kultúra népei lakták. A Római Birodalmon belül Raetia provincia része volt, egészen 450-ig, amikor a germán alemannok idetelepedtek.

A 6. századtól Alemannia, majd az azt meghódító Frank Birodalom egyik gauja, megyéje volt, majd a 10. század elején a Sváb Hercegséghez került. Az akkori Thurgau jóval nagyobb volt a mostani kantonnál, hozzá tartozott Sankt Gallen nagy része, Appenzell és Zürich kanton keleti fele. A középkori Thurgau legfontosabb városai a püspöki székhely Konstanz és az apátságáról híres Sankt Gallen voltak.

A kanton legnagyobb birtokosai a Zähringenek és a Kyburgok voltak; kihalásuk után földjeiket a Habsburgok szerezték meg. 1460-ban az Ósvájci Konföderáció hét kantonja (Zürich, Luzern, Uri, Schwyz, Unterwalden, Zug és Glarus) elhódította Thurgaut a Habsburg-háztól.

A reformáció idején a függőségben tartott Thurgauban ütközött egymással a protestáns és katolikus kantonok befolyása. 1524-ben nagy port vert fel, amikor a helyi parasztok kifosztották az ittingeni kolostort és elkergették a szerzeteseket. 1526 és 1531 között a lakosság nagy része áttért a reformált vallásra, bár 1531-ben a második kappeli háborúban a protestáns Zürich elvesztette helyi befolyását. A kappeli béke mindkét egyház képviselőinek engedélyezte a vallásgyakorlást, bár a szerződés általában inkább a katolikusoknak kedvezett. A kantonon belüli vallási feszültségek is hozzájárultak az első villmergeni háború kirobbanásához 1656-ban, amikor Zürich egy időre megszállta Thurgaut.

Thurgau 1798-ban a Helvét Köztársaság idején először kapta meg a formális kantoni jogállást, majd a köztársaság 1803-as felbomlása és a Svájci Államszövetség megalakulása után önálló kantonként csatlakozott az új konföderációhoz. A Kyburg-ház színein alapuló kantoncímert 1803-ban fogadták el.

A kanton alkotmányát utoljára 1987-ben változtatták meg.

Népesség
A 2013 decemberében mért adatok szerint Thurgaunak 260 278 lakosa volt; többségük anyanyelve a német. A vallási megoszlás kiegyensúlyozott, a thurgauiak 45%-a evangélikus, 36%-a pedig katolikus.

Közigazgatás

Thurgau fővárosa Frauenfeld. A 2011-es közigazgatási reform óta a kantont öt kerületre (korábban nyolc volt, de Steckborn, Bischofszell és Diessenhofen kerületeket megszüntették) és 80 önkormányzatra (községre) osztják. A kanton kerületei:
Frauenfeld, székhelye Frauenfeld
Kreuzlingen, székhelye Kreuzlingen
Weinfelden, székhelye Weinfelden
Münchwilen, székhelye Münchwilen
Arbon, székhelye Arbon

Gazdaság
Thurgau gazdaságában jelentős szerepet játszik a mezőgazdaság, a kanton elsősorban zöldség- és gyümölcstermeléséről (alma, körte és egyéb gyümölcsök) ismert. Az alma nagy részét almaborrá dolgozzák fel. A Thur völgyében bort is termelnek.

Az iparra elsősorban a kis- és közepes vállalkozások jellemzőek, fontos ágai a gépgyártás, elektronikai és műanyagipar, valamint az élelmiszeripar.

Jegyzetek

Források
Thurgau hivatalos honlapja
Thurgau Swiss Statistics

Fordítás

Svájc kantonjai
Thurgau ( franciául Thurgovie , olaszul Turgovia ) Svájc egyik kantonja az ország északi részén . Nevét a Rajna mellékfolyójáról , a Thurról kapta . Túlnyomórészt német anyanyelvű lakosainak számaban278 volt . Fővárosa Frauenfeld . Fekvése Thurgau északi határát a Rajna és a Boden-tó alkotja . A kanton északon Németország Baden-Württemberg tartományával , keleten a tavon keresztül Ausztriával , délen Sankt Gallen kantonnal , nyugaton Zürich kantonnal , északnyugaton pedig Schaffhausen kantonnal határos . Területekm² , melynek-át a mezőgazdaság hasznosítja . Legmagasabb pontja améter magas Hohgrat . Története Az újkőkorban a kanton területét a Boden-tó partján megtelepedő Pfyn-kultúra népei lakták . A Római Birodalmon belül Raetia provincia része volt , egészenig , amikor a germán alemannok idetelepedtek . A századtól Alemannia , majd az azt meghódító Frank Birodalom egyik gauja , megyéje volt , majd a század elején a Sváb Hercegséghez került . Az akkori Thurgau jóval nagyobb volt a mostani kantonnál , hozzá tartozott Sankt Gallen nagy része , Appenzell és Zürich kanton keleti fele . A középkori Thurgau legfontosabb városai a püspöki székhely Konstanz és az apátságáról híres Sankt Gallen voltak . A kanton legnagyobb birtokosai a Zähringenek és a Kyburgok voltak ; kihalásuk után földjeiket a Habsburgok szerezték meg.ban az Ósvájci Konföderáció hét kantonja ( Zürich , Luzern , Uri , Schwyz , Unterwalden , Zug és Glarus ) elhódította Thurgaut a Habsburg-háztól . A reformáció idején a függőségben tartott Thurgauban ütközött egymással a protestáns és katolikus kantonok befolyása.ben nagy port vert fel , amikor a helyi parasztok kifosztották az ittingeni kolostort és elkergették a szerzeteseket.ésközött a lakosság nagy része áttért a reformált vallásra , bárben a második kappeli háborúban a protestáns Zürich elvesztette helyi befolyását . A kappeli béke mindkét egyház képviselőinek engedélyezte a vallásgyakorlást , bár a szerződés általában inkább a katolikusoknak kedvezett . A kantonon belüli vallási feszültségek is hozzájárultak az első villmergeni háború kirobbanásáhozban , amikor Zürich egy időre megszállta Thurgaut . Thurgauban a Helvét Köztársaság idején először kapta meg a formális kantoni jogállást , majd a köztársaságas felbomlása és a Svájci Államszövetség megalakulása után önálló kantonként csatlakozott az új konföderációhoz . A Kyburg-ház színein alapuló kantoncímertban fogadták el . A kanton alkotmányát utoljáraben változtatták meg . Népesség Adecemberében mért adatok szerint Thurgaunak278 lakosa volt ; többségük anyanyelve a német . A vallási megoszlás kiegyensúlyozott , a thurgauiak-a evangélikus,-a pedig katolikus . Közigazgatás Thurgau fővárosa Frauenfeld . Aes közigazgatási reform óta a kantont öt kerületre ( korábban nyolc volt , de Steckborn , Bischofszell és Diessenhofen kerületeket megszüntették ) ésönkormányzatra ( községre ) osztják . A kanton kerületei : Frauenfeld , székhelye Frauenfeld Kreuzlingen , székhelye Kreuzlingen Weinfelden , székhelye Weinfelden Münchwilen , székhelye Münchwilen Arbon , székhelye Arbon Gazdaság Thurgau gazdaságában jelentős szerepet játszik a mezőgazdaság , a kanton elsősorban zöldség- és gyümölcstermeléséről ( alma , körte és egyéb gyümölcsök ) ismert . Az alma nagy részét almaborrá dolgozzák fel . A Thur völgyében bort is termelnek . Az iparra elsősorban a kis- és közepes vállalkozások jellemzőek , fontos ágai a gépgyártás , elektronikai és műanyagipar , valamint az élelmiszeripar . Jegyzetek Források Thurgau hivatalos honlapja Thurgau Swiss Statistics Fordítás Svájc kantonjai