Osztróvszky József
Osztróvszky József (Szeged, 1818. január 12. – Budapest, 1899. április 22.) kúriai tanácselnök, országgyűlési képviselő, polgármester.

Élete

A gimnáziumot Szegeden, a jogot Pozsonyban végezte. Az 1839-40. évi országgyűlés idején Somogyi Pozsony megyei aljegyző mellett jurátuskodott. Amikor 1840-ben letette az ügyvédi szigorlatot, szülővárosába költözött és ügyvédi irodát nyitott. Csakhamar vezérszerepet vitt a városban. Amikor Klauzál Gábor Szegedet meglátogatta, éjjeli zenével tisztelte meg a polgárság és Osztróvszky mondta az üdvözlő beszédet. Többekkel együtt megalkotta az első polgári casinót és a szegényápoló-intézetet. Ennek köszönhető, hogy Szegeden megszűnt a koldulás, de csak 1850-ig, amikor Bach báró megszüntette ezt a jótékony intézetet. 1848-ban a város első tanácsosának választották. Még ez évben a szegedi belváros és felsőváros képviselőnek választotta az országgyűlésre. A magyar kormány 1849 telén Szeged kerületére kormánybiztosnak nevezte ki. A világosi katasztrófa idején ő is a táborban volt. Kötélhalálra ítélték őt is, de ítéletét fogságra változtatták. 1855-ben kegyelmeztek meg neki és ekkor hazatért Szegedre. Az ügyvédségtől eltiltották. A trieszti biztosító társaság főügynöke lett, majd 1856-ban Pestre költözött és egyik megalapítója és felügyelője volt az első magyar biztosító társulatnak. Amikor az 1850-es évek végén tisztulni kezdett a politikai láthatár, ismét Szegeden telepedett meg és más név alatt ügyvédi irodát nyitott. Lelke volt a szegedi Deák-pártnak és 1861-ben megválasztotta a város polgármesterének. Neve elválaszthatatlanul összefügg Szeged történetével és fejlődésével. Amikor az alkotmányos közgyűléseket fölfüggesztették, leköszönt. Az alkotmányosság fölvirradása idején, amikor a bíróságokat szervezték, az igazságszolgáltatás szolgálatába lépett és fokonként fölvitte a kúriai tanácselnökségig. A másodosztályú vaskoronarend vitéze volt.

A Szegedi Hiradónak munkatársa volt.

Munkái

 Az elemi biztosítás Magyarországon. Pest, 1858. (Ism. Vasárnapi Ujság. 16. sz. Németül: ford. Remellay Gusztáv. Pest, 1858.).
 Alkotmány-zsebkönyv magyar publicisták számára. Szeged, 1861.

Források

További információk

 
 Lengyel András: "Közkatonái a tollnak..." Vázlatok Szeged sajtótörténetéhez. Szeged, Bába és Társai Kft., 1999. 
 Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929]. 
 Pálmány Béla: Az 1848-49. évi népképviselők névtára. = A magyar országgyűlés 1848/49-ben. Szerk. Szabad György. Bp., [1998]. 
 Az 1848-1849. évi első népképviseleti országgyűlés történeti almanachja. Szerk. Pálmány Béla. Bp., Magyar Országgyűlés, 2002. 
 Toth, Adalbert: Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn 1848-1892. München, R. Oldenburg Verlag, 1973.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.

Magyar jogászok
Szegediek
Országgyűlési képviselők (1848–1849)
1818-ban született személyek
1899-ben elhunyt személyek
A Kúria elnökei
Osztróvszky József ( Szeged , január – Budapest , április ) kúriai tanácselnök , országgyűlési képviselő , polgármester . Élete A gimnáziumot Szegeden , a jogot Pozsonyban végezte . Az évi országgyűlés idején Somogyi Pozsony megyei aljegyző mellett jurátuskodott . Amikorben letette az ügyvédi szigorlatot , szülővárosába költözött és ügyvédi irodát nyitott . Csakhamar vezérszerepet vitt a városban . Amikor Klauzál Gábor Szegedet meglátogatta , éjjeli zenével tisztelte meg a polgárság és Osztróvszky mondta az üdvözlő beszédet . Többekkel együtt megalkotta az első polgári casinót és a szegényápoló-intézetet . Ennek köszönhető , hogy Szegeden megszűnt a koldulás , de csakig , amikor Bach báró megszüntette ezt a jótékony intézetet.ban a város első tanácsosának választották . Még ez évben a szegedi belváros és felsőváros képviselőnek választotta az országgyűlésre . A magyar kormánytelén Szeged kerületére kormánybiztosnak nevezte ki . A világosi katasztrófa idején ő is a táborban volt . Kötélhalálra ítélték őt is , de ítéletét fogságra változtatták.ben kegyelmeztek meg neki és ekkor hazatért Szegedre . Az ügyvédségtől eltiltották . A trieszti biztosító társaság főügynöke lett , majdban Pestre költözött és egyik megalapítója és felügyelője volt az első magyar biztosító társulatnak . Amikor azes évek végén tisztulni kezdett a politikai láthatár , ismét Szegeden telepedett meg és más név alatt ügyvédi irodát nyitott . Lelke volt a szegedi Deák-pártnak ésben megválasztotta a város polgármesterének . Neve elválaszthatatlanul összefügg Szeged történetével és fejlődésével . Amikor az alkotmányos közgyűléseket fölfüggesztették , leköszönt . Az alkotmányosság fölvirradása idején , amikor a bíróságokat szervezték , az igazságszolgáltatás szolgálatába lépett és fokonként fölvitte a kúriai tanácselnökségig . A másodosztályú vaskoronarend vitéze volt . A Szegedi Hiradónak munkatársa volt . Munkái Az elemi biztosítás Magyarországon . Pest , ( Ism . Vasárnapi Ujság. sz . Németül : ford . Remellay Gusztáv . Pest , ) . Alkotmány-zsebkönyv magyar publicisták számára . Szeged , Források További információk Lengyel András : " Közkatonái a tollnak.. . " Vázlatok Szeged sajtótörténetéhez . Szeged , Bába és Társai Kft. , Magyar Színművészeti Lexikon . Szerk . Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával. . . Schöpflin Aladár . [ Bp. ] , Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete , [ 1929 ] . Pálmány Béla : Az évi népképviselők névtára . = A magyar országgyűlés49-ben . Szerk . Szabad György . Bp. , [ 1998 ] . Az évi első népképviseleti országgyűlés történeti almanachja . Szerk . Pálmány Béla . Bp. , Magyar Országgyűlés , Toth , Adalbert : Parteien und Reichtagswahlen in Ungarn München , R. Oldenburg Verlag , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Magyar jogászok Szegediek Országgyűlési képviselők1849 ) 1818-ban született személyek 1899-ben elhunyt személyek A Kúria elnökei