Dalnoky Viktor
Dr. Dalnoky Viktor, született Dalnoki Győző Emil, névváltozat: Dálnoki (Nagyvárad, 1866. június 20. – Budapest, 1955. február 13.) operaénekes (bariton) és -rendező, fogorvos. Dalnoki Béni tenorista és Conti Fáni alténekesnő fia.

Élete
Színházi családból származván és az orvosi pálya iránt is vonzódva, nem tudott a kettő között dönteni, egész életében mindkettőt párhuzamosan művelte.

Budapesten, Bécsben és Berlinben végezte az orvosegyetemet. Az osztrák fővárosban volt kezdő fogdoktor, kezelte a császári család tagjait is, s mellette képezte hangját.

Színpadi pályája 1900-ban Pozsonyban indult, a következő évben Budapestre jött, és a Népszínház, majd a Magyar Színház művésze volt, főként operettekben szerepelt. 1901. május 5-én Budapesten, a Ferencvárosban feleségül vette a bécsi születésű Lorzia Auguszta Eleonóra Borbálát.

1902-ben néhány hónapra a bécsi Udvari Opera tagja lett. 1903 elején szerződtette a Magyar Királyi Operaház, melynek szülei megnyitása óta tagjai voltak. Édesanyja 1908-ban egy olyan Nürnbergi mesterdalnokok-előadás közben halt meg, amiben Dalnoky Viktor Sixtus Beckmessert alakította. Az első világháborút – számos kitüntetést szerezve – ezredorvosként küzdötte végig. A Tanácsköztársaság utáni operaházi konszolidáció idején, 1919. szeptember 16-án nevezték ki rendezőnek, egy évadra. 1928-ban nyugdíjazta énekesként a dalszínház, ekkor a Városi Színház főrendezője lett egészen 1930-ig. (1922 és '24 között már rendszeresen vendégszerepelt itt.)

1930. február 28-án újraházasodott: Budapesten, a Terézvárosban feleségül vette a nála 28 évvel fiatalabb Nemes Rozáliát.

Közvetlenül az Operaház mellett, a Gomperz-palotában (VI. kerület, Andrássy út 20.) lakott.

Személyiségéhez a buffó szerepek álltak a legközelebb. Vidám történeteivel gyakori szereplője volt a színházi és bulvárlapoknak. 1955-ben halt meg. Özvegye, Nemes Róza 15 évvel élte túl, 1970. november 16-án hunyt el.

Szerepei

Delibes: Lakmé — Frederic
Erkel Ferenc: Bánk bán — Biberach
Kodály: Háry János — Napóleon
Frédéric Le Rey: A Vesta-szüzek — Scopas
André Messager: Fortunio — Landry
Mozart: Szöktetés a szerájból — Szelim pasa
Mozart: Don Juan — Masetto
Mozart: Figaro házassága — Antonio
Mozart: A varázsfuvola — Papageno
Poldini Ede: Farsangi lakodalom — Domokos
Puccini: Manon Lescaut — Géronte de Ravoir
Puccini: Bohémélet — Schaunard
Puccini: Pillangókisasszony — Sharpless
Puccini: Tosca — A sekrestyés
Siklós Albert: A tükör — Pierrot [pantomim]
Johann Strauss d. S.: A cigánybáró — Zsupán Károly; Gábor diák
Johann Strauss d. S.: A denevér — Dr. Frank
Richard Strauss: A rózsalovag — Faninal
Stravinsky: Petruska — Varázsló
Thomas: Mignon — Laertes
Wagner: A nürnbergi mesterdalnokok — Sixtus BeckmesserRendezései

 Ábrányi Emil: A vak katona (1923)
 Adolphe Adam: A nürnbergi baba (1924)
 Daniel-François-Esprit Auber: Fra Diavolo (1922)
 Ludwig van Beethoven: Fidelio (1929)
 Berény Henrik: Hasis (1923)
 Georges Bizet: Carmen (1922)
 Pjotr Iljics Csajkovszkij: Jolantha (1929)
 Gaetano Donizetti: Lammermoori Lucia (1928)
 Erkel Ferenc: Bánk bán (1923)
 Goldmark Károly: Sába királynője (1923)
 Engelbert Humperdinck: Jancsi és Juliska (1923)
 Ruggero Leoncavallo: Zazà (1923)
 Pietro Mascagni: Parasztbecsület (1923)
 Victor Massé: Jeanette menyegzője (1923)
 Jules Massenet: Manon (1924)
 Jules Massenet: Don Quijote (1929)
 Giacomo Meyerbeer: A hugenották (1929)

 Wolfgang Amadeus Mozart: Don Juan (1930)
 Wolfgang Amadeus Mozart: Figaro házassága (1929) 
 Nádor Mihály: Donna Anna (1920)
 Giacomo Puccini: Tosca (1924, 1944)
 Giacomo Puccini: Bohémélet (1944)
 Giacomo Puccini: Pillangókisasszony (1938)
 Gioachino Rossini: A sevillai borbély (1919, 1937)
 Sági Cservinka Henrik: Liliomhullás (1929)
 Siklós Albert: A tükör (1923)
 Bedřich Smetana: Az eladott menyasszony (1924)
 Franz von Suppé: A szép Galathea (1923)
 Ambroise Thomas: Mignon (1929)
 Giuseppe Verdi: Ernani (1928)
 Giuseppe Verdi: Luisa Miller (1929)
 Giuseppe Verdi: Álarcosbál (1937)
 Richard Wagner: A bolygó hollandi (1919)
 Carl Maria von Weber: A bűvös vadász (1919, 1922)

Írásai
 Szép emlékek nagyon szép időkből (Magyar Fogorvosok Lapja, 1932)

Jegyzetek

Források
 
 Magyar színművészeti lexikon
 A budapesti Operaház 100 éve. Szerk. Staud Géza. Budapest, 1984. Zeneműkiadó. 
 Huszár György: Az önéletrajzok, mint fogorvostörténelmünk forrásai In. Antall József (szerk.): Orvostörténeti közlemények 89–91. (Budapest, 1980) 162. oldal
 Molnár Klára: A Népopera – Városi Színház. 1911–1951''. Budapest, 1998. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet 
 Zsidó kódex, magyar repülés. A Gomperz-palota  = Urbface.com

Magyar operaénekesek
Baritonok
Magyar operarendezők
Magyar operetténekesek
Magyar fogorvosok
Zsidó származású magyarok
Nagyváradiak
1866-ban született személyek
1955-ben elhunyt személyek
Dr . Dalnoky Viktor , született Dalnoki Győző Emil , névváltozat : Dálnoki ( Nagyvárad , június – Budapest , február ) operaénekes ( bariton ) és -rendező , fogorvos . Dalnoki Béni tenorista és Conti Fáni alténekesnő fia . Élete Színházi családból származván és az orvosi pálya iránt is vonzódva , nem tudott a kettő között dönteni , egész életében mindkettőt párhuzamosan művelte . Budapesten , Bécsben és Berlinben végezte az orvosegyetemet . Az osztrák fővárosban volt kezdő fogdoktor , kezelte a császári család tagjait is , s mellette képezte hangját . Színpadi pályájaban Pozsonyban indult , a következő évben Budapestre jött , és a Népszínház , majd a Magyar Színház művésze volt , főként operettekben szerepelt. májusén Budapesten , a Ferencvárosban feleségül vette a bécsi születésű Lorzia Auguszta Eleonóra Borbálát . 1902-ben néhány hónapra a bécsi Udvari Opera tagja lett.elej én szerződtette a Magyar Királyi Operaház , melynek szülei megnyitása óta tagjai voltak . Édesanyjaban egy olyan Nürnbergi mesterdalnokok-előadás közben halt meg , amiben Dalnoky Viktor Sixtus Beckmessert alakította . Az első világháborút – számos kitüntetést szerezve – ezredorvosként küzdötte végig . A Tanácsköztársaság utáni operaházi konszolidáció idején , szeptemberán nevezték ki rendezőnek , egy évadra.ban nyugdíjazta énekesként a dalszínház , ekkor a Városi Színház főrendezője lett egészenig.és '24 között már rendszeresen vendégszerepelt itt . ) 1930. februárán újraházasodott : Budapesten , a Terézvárosban feleségül vette a nálaévvel fiatalabb Nemes Rozáliát . Közvetlenül az Operaház mellett , a Gomperz-palotában ( VI. kerület , Andrássy út ) lakott . Személyiségéhez a buffó szerepek álltak a legközelebb . Vidám történeteivel gyakori szereplője volt a színházi és bulvárlapoknak.ben halt meg . Özvegye , Nemes Rózaévvel élte túl , novemberán hunyt el . Szerepei Delibes : Lakmé — Frederic Erkel Ferenc : Bánk bán — Biberach Kodály : Háry János — Napóleon Frédéric Le Rey : A Vesta-szüzek — Scopas André Messager : Fortunio — Landry Mozart : Szöktetés a szerájból — Szelim pasa Mozart : Don Juan — Masetto Mozart : Figaro házassága — Antonio Mozart : A varázsfuvola — Papageno Poldini Ede : Farsangi lakodalom — Domokos Puccini : Manon Lescaut — Géronte de Ravoir Puccini : Bohémélet — Schaunard Puccini : Pillangókisasszony — Sharpless Puccini : Tosca — A sekrestyés Siklós Albert : A tükör — Pierrot [ pantomim ] Johann Strauss d . S. : A cigánybáró — Zsupán Károly ; Gábor diák Johann Strauss d . S. : A denevér — Dr . Frank Richard Strauss : A rózsalovag — Faninal Stravinsky : Petruska — Varázsló Thomas : Mignon — Laertes Wagner : A nürnbergi mesterdalnokok — Sixtus BeckmesserRendezései Ábrányi Emil : A vak katona Adolphe Adam : A nürnbergi baba Daniel-François-Esprit Auber : Fra Diavolo Ludwig van Beethoven : Fidelio Berény Henrik : Hasis Georges Bizet : Carmen Pjotr Iljics Csajkovszkij : Jolantha Gaetano Donizetti : Lammermoori Lucia Erkel Ferenc : Bánk bán Goldmark Károly : Sába királynője Engelbert Humperdinck : Jancsi és Juliska Ruggero Leoncavallo : Zazà Pietro Mascagni : Parasztbecsület Victor Massé : Jeanette menyegzője Jules Massenet : Manon Jules Massenet : Don Quijote Giacomo Meyerbeer : A hugenották Wolfgang Amadeus Mozart : Don Juan Wolfgang Amadeus Mozart : Figaro házassága Nádor Mihály : Donna Anna Giacomo Puccini : Tosca Giacomo Puccini : Bohémélet Giacomo Puccini : Pillangókisasszony Gioachino Rossini : A sevillai borbély Sági Cservinka Henrik : Liliomhullás Siklós Albert : A tükör Bedřich Smetana : Az eladott menyasszony Franz von Suppé : A szép Galathea Ambroise Thomas : Mignon Giuseppe Verdi : Ernani Giuseppe Verdi : Luisa Miller Giuseppe Verdi : Álarcosbál Richard Wagner : A bolygó hollandi Carl Maria von Weber : A bűvös vadász Írásai Szép emlékek nagyon szép időkből ( Magyar Fogorvosok Lapja , Jegyzetek Források Magyar színművészeti lexikon A budapesti Operaházéve . Szerk . Staud Géza . Budapest , Zeneműkiadó . Huszár György : Az önéletrajzok , mint fogorvostörténelmünk forrásai In . Antall József ( szerk . ) : Orvostörténeti közlemények91. ( Budapest , 162. oldal Molnár Klára : A Népopera – Városi Színház.1951'' . Budapest , Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet Zsidó kódex , magyar repülés . A Gomperz-palota = Urbface.com Magyar operaénekesek Baritonok Magyar operarendezők Magyar operetténekesek Magyar fogorvosok Zsidó származású magyarok Nagyváradiak 1866-ban született személyek 1955-ben elhunyt személyek