Uszty-Cilma
Uszty-Cilma (, komi nyelven Чилимдiн) falu Oroszországban, Komiföldön, az Uszty-cilmai járás székhelye. Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése, éghajlata 
Komiföld északi, ritkán lakott részén, Sziktivkartól 664 km-re, a Pecsora jobb partján fekszik, ahol a folyó éles kanyarral fordul észak felé. A túlsó parton ömlik a Pecsorába a Cilma (Csilma, Csilim). Eredetileg a település ott, a bal parti torkolatnál feküdt (az orosz „usztyje” jelentése 'torkolat').

Az 1889–2006 között mért adatok szerint a levegő évi középhőmérséklete: –1,8 °C. A januári középhőmérséklet –17,2 °C, a júliusi 14,6 °C.

Története 
1542-ben két novgorodi személy (egyikük Rettegett Iván egyik távoli rokona) alapította. A 16. században a terület ezüst- és rézbányászatának központja volt. A lakosság nagy része vadászattal, halászattal foglalkozott.
Viszonylag kedvező földrajzi helyzete révén a 18. század végén már a pecsorai átmenő kereskedelem egyik központja volt. 1891-ben a hatalmas kiterjedésű Pecsorai ujezd székhelye lett, 1895-ben bekapcsolódott a távíróhálózatba.

A szovjet korszakban, 1927-ben helyezték üzembe az első villamoserőművet. 1932-ben repülőjárat indult Arhangelszk–Lesukonszkoje–Uszty-Cilma–Narjan-Mar útvonalon. 1929-ben az akkor létrehozott Uszty-cilmai járás székhelye lett. Ez Komiföld egyik legnagyobb területű és legritkábban lakott járása.

1982-ben kezdte meg működését a televízióállomás. 1988-ban átadták az AN-24-es és JAK-40-es gépek fogadására alkalmas beton kifutópályát. 2002-ben egy híd megépítésével közúton (Izsma településen át) elérhetővé vált Irael vasútállomás, a Komiföldet délnyugat–északkeleti irányban átszelő (Kotlasz–Vorkuta vasúti fővonalon.

Népesség 
1959-ben 4 428 lakosa volt.
1979-ben 5 498 lakosa volt.
1989-ben 5 344 lakosa volt.
2002-ben 5 081 lakosa volt, melynek 95%-a orosz.
2010-ben 4 877 lakosa volt.

Jegyzetek

Források 

Komiföld települései
Uszty-Cilma ( , komi nyelven Чилимдiн ) falu Oroszországban , Komiföldön , az Uszty-cilmai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése , éghajlata Komiföld északi , ritkán lakott részén , Sziktivkartólkm-re , a Pecsora jobb partján fekszik , ahol a folyó éles kanyarral fordul észak felé . A túlsó parton ömlik a Pecsorába a Cilma ( Csilma , Csilim ) . Eredetileg a település ott , a bal parti torkolatnál feküdt ( az orosz „ usztyje” jelentése 'torkolat' ) . Az2006 között mért adatok szerint a levegő évi középhőmérséklete : –1,8 °C. A januári középhőmérséklet –17,2 °C , a júliusi6 °C. Története 1542-ben két novgorodi személy ( egyikük Rettegett Iván egyik távoli rokona ) alapította . A században a terület ezüst- és rézbányászatának központja volt . A lakosság nagy része vadászattal , halászattal foglalkozott . Viszonylag kedvező földrajzi helyzete révén a század végén már a pecsorai átmenő kereskedelem egyik központja volt.ben a hatalmas kiterjedésű Pecsorai ujezd székhelye lett, ben bekapcsolódott a távíróhálózatba . A szovjet korszakban, ben helyezték üzembe az első villamoserőművet.ben repülőjárat indult Arhangelszk–Lesukonszkoje–Uszty-Cilma–Narjan-Mar útvonalon.ben az akkor létrehozott Uszty-cilmai járás székhelye lett . Ez Komiföld egyik legnagyobb területű és legritkábban lakott járása . 1982-ben kezdte meg működését a televízióállomás.ban átadták az AN-24-es és JAK-40-es gépek fogadására alkalmas beton kifutópályát.ben egy híd megépítésével közúton ( Izsma településen át ) elérhetővé vált Irael vasútállomás , a Komiföldet délnyugat–északkeleti irányban átszelő ( Kotlasz–Vorkuta vasúti fővonalon . Népesség 1959-ben428 lakosa volt . 1979-ben498 lakosa volt . 1989-ben344 lakosa volt . 2002-ben081 lakosa volt , melynek-a orosz . 2010-ben877 lakosa volt . Jegyzetek Források Komiföld települései