Karakulino
Karakulino () falu Oroszországban, Udmurtföldön, a Karakulinói járás székhelye.
		
Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Udmurtföld délkeleti részén, Izsevszktől 114 km-re, a Káma jobb partján helyezkedik el. A legközelebbi város és vasútállomás az 53 km-re északra fekvő Szarapul.

Neve a tó nevéből származik, melynek partján a falu keletkezett: „Kara” – „kul” (jelentése 'fekete tó').

Története 
Írott forrás először 1682-ben említi. A 18. század végén tornyokkal is ellátott faerődítménye volt. 1708-tól a Kazanyi kormányzósághoz, 1782-től a Vjatkai kormányzósághoz tartozott. 1926-ban járási székhely lett. 1937-ben a Kirovi területtől került át az Udmurt ASZSZK-hoz.

A Káma parti település a Belaja torkolatának közelében feküdt és fontos kereskedelmi központ volt. Naponta számos kereskedelmi hajó fordult meg kikötőjében, áruforgalma Izsevszkét vagy Szarapulét is meghaladta. Éves vásárainak híre volt az egész kormányzóságban.

21. század 
A korábbi nagy forgalomnak már csak az emléke maradt meg. Ipari központoktól való távolsága és szép fekvése miatt több luxusnyaraló épült a Káma partján.

Látnivalók:
A háborúban elesettek és az önkény bűntelen áldozatainak emlékműve (1979)
Pantyelejmon mártír újonnan épített temploma
Csodatevő Szent Miklós-templom kápolnája (1907)
Néhány 19. századi kereskedőház
Az egyik régi kereskedőcsalád épületében kisebb helytörténeti múzeumot rendeztek be.

Népessége 
1959-ben 3 018 lakosa volt.
1970-ben 3 716 lakosa volt.
1979-ben 4 431 lakosa volt.
1989-ben 5 144 lakosa volt.
2002-ben 5 109 lakosa volt, melynek 80,9%-a orosz, 7,9%-a mari, 4,7%-a udmurt, 3,9%-a tatár.
2010-ben 4 814 lakosa volt, melynek 82,3%-a orosz, 7,6%-a mari, 4,4%-a udmurt, 3,3%-a tatár.

Jegyzetek

Források 
 

Udmurtföld települései
Karakulino ( ) falu Oroszországban , Udmurtföldön , a Karakulinói járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Udmurtföld délkeleti részén , Izsevszktőlkm-re , a Káma jobb partján helyezkedik el . A legközelebbi város és vasútállomás azkm-re északra fekvő Szarapul . Neve a tó nevéből származik , melynek partján a falu keletkezett : „ Kara” – „ kul” ( jelentése 'fekete tó') . Története Írott forrás előszörben említi . A század végén tornyokkal is ellátott faerődítménye volt.tól a Kazanyi kormányzósághoz,től a Vjatkai kormányzósághoz tartozott.ban járási székhely lett.ben a Kirovi területtől került át az Udmurt ASZSZK-hoz . A Káma parti település a Belaja torkolatának közelében feküdt és fontos kereskedelmi központ volt . Naponta számos kereskedelmi hajó fordult meg kikötőjében , áruforgalma Izsevszkét vagy Szarapulét is meghaladta . Éves vásárainak híre volt az egész kormányzóságban . 21. század A korábbi nagy forgalomnak már csak az emléke maradt meg . Ipari központoktól való távolsága és szép fekvése miatt több luxusnyaraló épült a Káma partján . Látnivalók : A háborúban elesettek és az önkény bűntelen áldozatainak emlékműve Pantyelejmon mártír újonnan épített temploma Csodatevő Szent Miklós-templom kápolnája Néhány századi kereskedőház Az egyik régi kereskedőcsalád épületében kisebb helytörténeti múzeumot rendeztek be . Népessége 1959-ben018 lakosa volt . 1970-ben716 lakosa volt . 1979-ben431 lakosa volt . 1989-ben144 lakosa volt . 2002-ben109 lakosa volt , melynek9%-a orosz,9%-a mari,7%-a udmurt,9%-a tatár . 2010-ben814 lakosa volt , melynek3%-a orosz,6%-a mari,4%-a udmurt,3%-a tatár . Jegyzetek Források Udmurtföld települései