Miguel Hidalgo (kerület)
Miguel Hidalgo Mexikóváros egyik kerülete, lakossága 2010-ben meghaladta a 372 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A Szövetségi Körzet északnyugati részén fekvő kerület teljes területe beépített. Északkeleti része a tenger szintje felett kb. 2250 m-rel fekvő síkság, de délnyugat felé a szint emelkedik, és a kerület egy csücskében még a 2500 m-t is meghaladja. Vízfolyásai nem nagyon vannak, a La Piedad is csővezetékben folyik.

Éghajlat
A kerület éghajlata meleg, de nem forró, és nyáron–ősz elején csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 26 °C-os hőséget, de a rekord nem érte el a 35 °C-ot. Az átlagos hőmérsékletek a januári 11,6 és a júniusi 17,7 fok között váltakoznak, gyenge fagyok előfordulnak. Az évi átlagosan 922 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint 75%-a.

Népesség
A kerület népessége a közelmúltban egy ideig csökkent, de az utóbbi években ismét növekedésnek indult:

Története
A kerület nevét a haza atyjának is nevezett Miguel Hidalgo y Costilláról, a mexikói függetlenségi háború kirobbantójáról és egyik legnagyobb hőséről kapta.

A mai kerület területén a spanyolok megérkezése előtt három fontos település létezett: Chapultepec, Tacuba és Tacubaya.

Chapultepec jelentősége abban állt, hogy erdős vidékén vízforrások eredtek. Tenochtitlan 14. század eleji megalapítása után I. Moctezuma azték uralkodó vízvezetéket építtetett, amelyen az itteni vizet a fővárosba vezették. II. Moctezuma halastavakat létesített Chapultepecben, az erdőbe pedig Mezoamerika több vidékéről számos fafajtát telepíttetett, Nezahualcóyotl pedig palotát építtetett a dombok lábánál, bekeríttette az erdőt és még több állat- és növényfajt hozatott a területre. Tacubában, akkori nevén Tlacopanban a hármas szövetség hozott létre egy központot a legyőzött és azcapotzalcóból elűzött tepanékok és uralkodójukká tett Totoquihuatzin számára. Mikor 1520-ban Hernán Cortés emberei megölték II. Moctezumát, és támadást indítottak Tenochtitlan ellen, az azték seregek visszaverték őket, ezért a legenda szerint Cortés egy Tlacopanban található Moctezuma-ciprusfa alatt sírni kezdett, ezért a nép ezt a fát ma is „árbol de la noche triste” („a szomorú éjszaka fája”) néven emlegeti.

Miután 1521-ben Cortés visszatért és végleg leigázta az aztékokat, földosztásba kezdett a Mexikói-völgy területén, de Chapultepecben nem kapott engedélyt I. Károly spanyol királytól, mivel a király védelem alá helyezte a források környékét. Körülbelül 100 évvel későbbre elkészült egy újabb, 4 km hosszú vízvezeték, ami az itteni vizet vezette el. Nezahualcóyotl palotáját lerombolták, és helyette 1784 és 1786 között építettek fel egy nyaralóként használt kastélyt az új-spanyol alkirályok számára. Tacubában viszont megvalósult a földosztás, így a következő évszázadokban területe benépesedett. 1533 és 1535 között a ferencesek templomot és kolostort építettek itt, és innen irányították a környező 18 település indiánjainak hittérítését. A 17. század végén a domonkosok is építkeztek a területen, a karmeliták pedig 1689-ben felépítették a Szent Joachim-kolostort. Az egyház Tacubayában is terjeszkedni kezdett: 1590 körül építették fel első templomukat. Tacubayában létesült malom is, valamint jelentős volt a gyümölcstermesztés. 1607-ben III. Fülöp spanyol király elrendelte, hogy a főváros az eddigi áradások miatt költözzön át a tacubayai dombokra, ám végül visszavonta a rendelkezést, mert meggyőzték, hogy nagy veszteség lenne elhagyni a már felépített épületeket. 1740-ben létesült a helyi érseki palota, amelyben ma az országos meteorológiai szolgálat működik.

1842-től a chapultepeci kastélyban a Colegio Militar nevű katonai iskola rendezkedett be. 1864-ben, amikor a franciák megszállták Mexikót, és Habsburg–Lotaringiai Miksa főherceget ültették a császári trónba, ő úgy határozott, hogy az iskola költözzön el innen, hogy ő maga megtelepedhessen a kastélyban. Az épületet bővíttette, környékén pedig jelentős építkezéseket végeztetett, többek között kiépíttette a Paseo del Emperador nevű utat, a mai Paseo de la Reforma elődjét. A következő időszakban is itt laktak az ország elnökei, a legtöbb ideig Porfirio Díaz, aki szintén bővíttette a kastélyt. A tacubai kolostorba az 1854-ben alapított mezőgazdasági iskola költözött be. Tacubayában két fontos politikai tervet is kiadtak, az elsőt 1841-ben (ez azt a cél szolgálta, hogy visszajuttassa a hatalomba Antonio López de Santa Annát), a másodikat 1857-ben: ennek következménye lett a reformháború. A háború során, 1859. április 11-én csatára került sor Tacubayában, ahol Leonardo Márquez vereséget mért José Santos Degollado csapataira, ezután pedig a foglyokat, a sebesülteket ellátó orvosokat és több civilt pedig kivégeztetett, ezért később ezt a zónát Tacubaya de los Mártires névre keresztelték. 1875-ben létesült Tacubayában a Dolores nevű temető, a következő évtizedekben pedig számos gazdag mexikóvárosi lakos vásárolt ingatlanokat a szép környezetű, kellemes éghajlatú településen. Emellett néhány játékterem is épült itt. Az 1888-ban még csak 9000 lakosú Tacubaya a 20. század elejére több mint 20 000 fősre duzzadt.

A chapultepeci kastélyban a 20. század során voltak elnökök, akik ott éltek, mások máshova költöztek. 1944-ben történelmi múzeumot rendeztek be benne. A század folyamán mindhárom település folyamatosan nőtt és fejlődött, és amikor 1928-ban létrehozták Mexikóváros kerületeit, Miguel Hidalgo még nem volt köztük, csak az 1970-ben véglegesített kerületrendszerben alapították meg az addigra összenőtt korábbi városrészekből.

Turizmus, látnivalók
Miguel Hidalgóban több is megtalálható Mexikóváros legfontosabb múzeumai közül: a chapultepeci kastélyban berendezett Nemzeti Történelmi Múzeum, a Mexikói Nemzeti Embertani Múzeum és a Soumaya Múzeum egyik épülete. Kerületszerte számos emlékmű és szobor emlékezik meg az ország történelmének kiemelkedő személyiségeiről és eseményeiről, például az 1938-as kőolaj-államosításról a mexikói olajipar emlékműve. Emellett sok jelentős műemlék és egyéb látnivaló is található a városrészben, például Moctezuma fürdőjének romjai, az 1618-ban épült „sárga ház” (eredetileg ferences kolostornak épült, majd Agustín de Ahumada y Villalón alkirály lakóhelye volt), az 1908-ból származó, a központi tó partján álló casa del lago és a Cincalco-barlang. Luis Barragán építész világörökség részét képező háza és műterme szintén ebben a kerületben áll.

Források
Miguel Hidalgo Mexikóváros egyik kerülete , lakosságaben meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A Szövetségi Körzet északnyugati részén fekvő kerület teljes területe beépített . Északkeleti része a tenger szintje felett kb.m-rel fekvő síkság , de délnyugat felé a szint emelkedik , és a kerület egy csücskében még am-t is meghaladja . Vízfolyásai nem nagyon vannak , a La Piedad is csővezetékben folyik . Éghajlat A kerület éghajlata meleg , de nem forró , és nyáron–ősz elején csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord nem érte el a°C-ot . Az átlagos hőmérsékletek a januári6 és a júniusi7 fok között váltakoznak , gyenge fagyok előfordulnak . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint-a . Népesség A kerület népessége a közelmúltban egy ideig csökkent , de az utóbbi években ismét növekedésnek indult : Története A kerület nevét a haza atyjának is nevezett Miguel Hidalgo y Costilláról , a mexikói függetlenségi háború kirobbantójáról és egyik legnagyobb hőséről kapta . A mai kerület területén a spanyolok megérkezése előtt három fontos település létezett : Chapultepec , Tacuba és Tacubaya . Chapultepec jelentősége abban állt , hogy erdős vidékén vízforrások eredtek . Tenochtitlan század eleji megalapítása után I. Moctezuma azték uralkodó vízvezetéket építtetett , amelyen az itteni vizet a fővárosba vezették . II. Moctezuma halastavakat létesített Chapultepecben , az erdőbe pedig Mezoamerika több vidékéről számos fafajtát telepíttetett , Nezahualcóyotl pedig palotát építtetett a dombok lábánál , bekeríttette az erdőt és még több állat- és növényfajt hozatott a területre . Tacubában , akkori nevén Tlacopanban a hármas szövetség hozott létre egy központot a legyőzött és azcapotzalcóból elűzött tepanékok és uralkodójukká tett Totoquihuatzin számára . Mikorban Hernán Cortés emberei megölték II. Moctezumát , és támadást indítottak Tenochtitlan ellen , az azték seregek visszaverték őket , ezért a legenda szerint Cortés egy Tlacopanban található Moctezuma-ciprusfa alatt sírni kezdett , ezért a nép ezt a fát ma is „ árbol de la noche triste” ( „ a szomorú éjszaka fája” ) néven emlegeti . Miutánben Cortés visszatért és végleg leigázta az aztékokat , földosztásba kezdett a Mexikói-völgy területén , de Chapultepecben nem kapott engedélyt I. Károly spanyol királytól , mivel a király védelem alá helyezte a források környékét . Körülbelülévvel későbbre elkészült egy újabb,km hosszú vízvezeték , ami az itteni vizet vezette el . Nezahualcóyotl palotáját lerombolták , és helyetteésközött építettek fel egy nyaralóként használt kastélyt az új-spanyol alkirályok számára . Tacubában viszont megvalósult a földosztás , így a következő évszázadokban területe benépesedett.ésközött a ferencesek templomot és kolostort építettek itt , és innen irányították a környezőtelepülés indiánjainak hittérítését . A század végén a domonkosok is építkeztek a területen , a karmeliták pedigben felépítették a Szent Joachim-kolostort . Az egyház Tacubayában is terjeszkedni kezdett: körül építették fel első templomukat . Tacubayában létesült malom is , valamint jelentős volt a gyümölcstermesztés.ben III. Fülöp spanyol király elrendelte , hogy a főváros az eddigi áradások miatt költözzön át a tacubayai dombokra , ám végül visszavonta a rendelkezést , mert meggyőzték , hogy nagy veszteség lenne elhagyni a már felépített épületeket.ben létesült a helyi érseki palota , amelyben ma az országos meteorológiai szolgálat működik . 1842-től a chapultepeci kastélyban a Colegio Militar nevű katonai iskola rendezkedett be.ben , amikor a franciák megszállták Mexikót , és Habsburg–Lotaringiai Miksa főherceget ültették a császári trónba , ő úgy határozott , hogy az iskola költözzön el innen , hogy ő maga megtelepedhessen a kastélyban . Az épületet bővíttette , környékén pedig jelentős építkezéseket végeztetett , többek között kiépíttette a Paseo del Emperador nevű utat , a mai Paseo de la Reforma elődjét . A következő időszakban is itt laktak az ország elnökei , a legtöbb ideig Porfirio Díaz , aki szintén bővíttette a kastélyt . A tacubai kolostorba azben alapított mezőgazdasági iskola költözött be . Tacubayában két fontos politikai tervet is kiadtak , az elsőtben ( ez azt a cél szolgálta , hogy visszajuttassa a hatalomba Antonio López de Santa Annát ) , a másodikatben : ennek következménye lett a reformháború . A háború során , áprilisén csatára került sor Tacubayában , ahol Leonardo Márquez vereséget mért José Santos Degollado csapataira , ezután pedig a foglyokat , a sebesülteket ellátó orvosokat és több civilt pedig kivégeztetett , ezért később ezt a zónát Tacubaya de los Mártires névre keresztelték.ben létesült Tacubayában a Dolores nevű temető , a következő évtizedekben pedig számos gazdag mexikóvárosi lakos vásárolt ingatlanokat a szép környezetű , kellemes éghajlatú településen . Emellett néhány játékterem is épült itt . Azban még csaklakosú Tacubaya a század elejére több mint000 fősre duzzadt . A chapultepeci kastélyban a század során voltak elnökök , akik ott éltek , mások máshova költöztek.ben történelmi múzeumot rendeztek be benne . A század folyamán mindhárom település folyamatosan nőtt és fejlődött , és amikorban létrehozták Mexikóváros kerületeit , Miguel Hidalgo még nem volt köztük , csak azben véglegesített kerületrendszerben alapították meg az addigra összenőtt korábbi városrészekből . Turizmus , látnivalók Miguel Hidalgóban több is megtalálható Mexikóváros legfontosabb múzeumai közül : a chapultepeci kastélyban berendezett Nemzeti Történelmi Múzeum , a Mexikói Nemzeti Embertani Múzeum és a Soumaya Múzeum egyik épülete . Kerületszerte számos emlékmű és szobor emlékezik meg az ország történelmének kiemelkedő személyiségeiről és eseményeiről , például azas kőolaj-államosításról a mexikói olajipar emlékműve . Emellett sok jelentős műemlék és egyéb látnivaló is található a városrészben , például Moctezuma fürdőjének romjai , azban épült „ sárga ház” ( eredetileg ferences kolostornak épült , majd Agustín de Ahumada y Villalón alkirály lakóhelye volt ) , azból származó , a központi tó partján álló casa del lago és a Cincalco-barlang . Luis Barragán építész világörökség részét képező háza és műterme szintén ebben a kerületben áll . Források