Császári és Királyi Hadsereg
A Császári és Királyi Hadsereg, németül: kaiserlich und königliche Armee (k.u.k. Armee) volt az Osztrák–Magyar Monarchia szárazföldi hadereje 1867-től 1918-ig. A hadsereg az Osztrák–Magyar Fegyveres Erők része volt a haditengerészettel együtt. Korabeli hivatalos forrásokban általában csak a Bewaffnete Macht (Fegyveres Erők) elnevezés szerepelt.

Három hadseregből állt:
A Közös Hadsereg (Gemeinsame Armee)
Az osztrák Császári-Királyi Honvédség (k.k. Landwehr)
Magyar Királyi Honvédség (k.u. Landwehr)

A hadsereg  élén a korlátlan rendelkezési joggal bíró császár és király, mint legfőbb hadúr (Allerhöchster Kriegsherr) állt, az ő kezében összpontosult a legfelsőbb főparancsnokság (Allerhöchste Oberbefehl).

Története 
Az 1848-49-es szabadságharc utáni 20 évnyi nyugtalan együttélés idején a magyar katonák legtöbbször Magyarországon kívül, vegyes nemzetiségű egységekben szolgáltak. Az 1867-es kiegyezés után hozták létre a három részből álló haderőt, amely a Monarchia 1918-as felbomlásakor szűnt meg.

Megnevezésük 
A Császári és Királyi Hadügyminisztérium alá rendelt hadseregek számára különböző megnevezéseket használt. A császári törvényhozás számára a közösen irányított, illetve felügyelet haderőket az egyszerűség kedvéért „közös hadseregnek” nevezték. Háború esetén amikor a többi haderőt is közösen irányították csakis a „Császári és Királyi Hadsereg” megnevezést használták. viszont. Az ún. hadsereg-főparancsnokság (Armeeoberkommando, rövidítva AOK) csakis háborúban állt fel.

A haderők feladata és finanszírozásuk 
A haderők feladata és fenntartásukat az 1889. évi törvényben rögzítették:
 A Császári és Királyi Hadsereg és a Császári és Királyi Haditengerészet az Osztrák–Magyar Monarchia területi épségéért és a belső rend fenntartásáért volt hivatott felelős.
 A „Landwehr” és a Honvédség a közös hadsereget egészítette ki háború idején. Béke időben a belső rend fenntartását volt hivatott fenntartani.
 A népfelkelő alakulatok csakis háború esetén álltak fel, amik a már meglévő haderőket egészítették ki.

A teljes pénzügyi kiadás a haderőnemek finanszírozására 1912-ben kb. 670 millió Koronát tett ki. Ez a teljes ország nettó bevételeinek a 3,5%-a volt. Oroszországban és Németországban ezek a kiadások a nettó bevételek 5%-át tették ki.

Vezérkari főnökök 
 1874–1876: Franz von John
 1876–1881: Anton von Schönfeld
 1881–1906: Friedrich von Beck-Rzikowsky
 1906–1911: Franz Conrad von Hötzendorf
 1911–1912: Blasius Schemua
 1912−1917: Franz Conrad von Hötzendorf
 1917–1918: Arthur Arz von Straussenburg

Szervezeti felépítés

Őfelsége Katonai Irodája 
A uralkodó az Osztrák–Magyar Monarchia összes fegyveres erejének Legfelsőbb Hadura. Ebbéli tevékenységének ellátására, valamint a közte és a katonai hivatalok közti közvetítésre hivatott az 1849. óta működő Katonai Iroda, amely önálló hatóságot nem képez, hanem a beérkező felterjesztéseket Őfelsége parancsai szerint kezeli és a legfelsőbb elhatározások tervezeteit szerkeszti. Az Iroda főnöke egy tábornok vagy ezredes, a többi személyzet törzs- és főtisztekből, valamint hivatalnokokból áll.
Az iroda feladata a katonai összeköttetés volt az uralkodó és a központi hivatalok felé katonai ügyekben. Ezek voltak a bécsi Császári és Királyi Hadügyminisztérium, a szintén Bécsben lévő Osztrák Császári Hadügyminisztérium és a budapesti Magyar Királyi Hadügyminisztérium.

Császári és Királyi Vezérkar Főnöke 
A vezérkar hivatali szervezetének gyökerei a XVIII. század elejére nyúlnak vissza. 1801-től békében is működő szervezetté vált, a fenti névvel a kiegyezés körüli évektől jelölték, és 1895-től lett a hivatalos neve: Chef des Generalstabes für die gesamte bewaffnete Macht. A haderő 1853-as reformja során a hadügyminisztérium segédközegéül sorolták be, de a nagy egyéniségű vezetői mint pl. Friedrich von Beck-Rzikowsky vagy Franz Conrad von Hötzendorf idején a hadügyminisztertől függetlenítve és az uralkodónak közvetlenül alárendelve működött, így a vezérkari főnök kezében összpontosult a haderő tényleges irányítása.

Birodalmi Hadügyminisztérium 
A hadügyminisztériumnak közvetlenül voltak alárendelve a katonai kerületparancsnokságok. Élükön egy-egy tábornok állt. A parancsnokságok a következőképpen szerveződtek:
 A katonai osztály élén a vezérkari főnökkel felelt a katonai ügyekért.
 A katonai műszaki-építő osztály felelt a katonai került műszaki építményeiért.
 A hadtest vagy katonai került parancsnokság igazgatási ügyeit intéző osztály.
 A kiszolgáló alakulatok a hadtest vagy katonai kerület tüzérségét, jogi ügyvitelét, egészségügyi ellátását, tábori lelkészi tevékenységeit ölelte fel.

Összegezve az Osztrák–Magyar Monarchia hadseregét (Landstreitkräfte) 5 részre lehet bontani:
 A Közös hadsereg (Gemeinsame Armee), amely állt;
 német ezredekből,
 magyar ezredekből
 az Osztrák Császári-Királyi Honvédségre (k.k. Landwehr),
 a Magyar Királyi Honvédségre (k.u. Landwehr),
 és ezen belül a Horvát-Szlavón Honvédségre (kroatisch-slawonische Landwehr, hrvatsko domobranstvo)
1915-től az alakulatok elveszítették különleges megnevezéseiket, ezután hivatalosan csakis a számozásukat használták. A köznyelv és a katonák azonban továbbra is korábbi neveiken nevezték ezredeiket.

A Közös Hadsereg 

A Hadsereg fő erejét a közös „Császári és Királyi Hadsereg” () adta, ehhez képest az osztrák k.k. Landwehr és a Magyar Királyi Honvédség eltörpült mind létszámra, mind fegyverzetre, alapvetően másodlagos jelentőségű volt. A két honvédség például egyáltalán nem rendelkezett nehéztüzérséggel. A Honvédség és a Landwehr ezredei három zászlóaljból álltak, a közös hadsereg ezredei pedig négy zászlóaljból álltak.

Az első világháború kitörésekor a hadseregek szervezeti felépítése

A hadseregek 1914-es mozgósítás előtti létszáma 
 25 000 tiszt (Orvosokat, állatorvosokat és számvevő tiszteket nem bele számolva.)
 415 000 altiszt és legénységi beosztású katonák
 87 000 ló
 1200 löveg – (Erőd lövegek és tartalékos alakulat lövegeit nem bele számolva.)

Császári és Királyi Hadsereg (k.u.k. Armee) 
 16 hadtest parancsnokság
 49 gyalogos hadosztály
 → 76 gyalogdandár
 → 14 hegyi dandár
 8 lovassági hadosztály
 → 16 lovasdandár
 102 gyalogezred 4 zászlóaljjal
 4 bosznia-hercegovinai gyalogezred 4 zászlóaljjal
 4 tiroli "Kaiserjäger – Császárvadász" vadászezred 4 zászlóaljjal
 32 tábori "Feldjäger" zászlóalj
 1 bosznia-hercegovinai tábori "Feldjäger" zászlóalj
 42 tábori tüzérezred
 14 tábori ágyútarackos tüzérezred
 11 lóvontatású tüzérosztály
 14 nehéz ágyútarackos tüzérosztály
 11 hegyi tüzérezred
 6 erőd tüzérezred
 10 önálló erőd tüzérosztály
 15 dragonyos ezred
 16 huszárezred
 11 ulánus ezred
 16 trén "hadtáp" osztály
 14 utász zászlóalj
 9 műszaki zászlóalj
 1 hidász zászlóalj
 1 vasúti ezred
 1 távíró ezred

Osztrák Császári-királyi Honvédség (k.k. Landwehr) 
 35 honvéd "Landwehr" gyalogezred 3 zászlóaljjal
 2 honvéd "Landwehr" hegyi gyalogezred
 3 tiroli "Landesschützen" lövészezred
 1 lovasított tiroli "Landesschützen" lövészosztály
 1 lovasított dalmáciai "Landesschützen" lövészosztály
 6 honvéd "Landwehr" ulánus ezred
 8 honvéd "Landwehr" tábori tüzérosztály
 8 honvéd "Landwehr" tábori ágyútarackos tüzérosztály

Magyar Királyi Honvédség (k.u. Landwehr) 
 6 magyar királyi honvéd katonai kerület
 2 magyar királyi honvéd gyalogos hadosztály
 2 magyar királyi honvéd lovassági hadosztály
 4 magyar királyi honvéd gyalogdandár
 12 önálló magyar királyi honvéd gyalogdandár
 4 magyar királyi honvéd lovasdandár
 32 magyar királyi honvéd gyalogezred
 10 magyar királyi honvéd huszárezred
 8 magyar királyi honvéd tábori tüzérezred
 1 magyar királyi honvéd lóvontatású tüzérosztály

Csapatzászlók 
Más országoktól eltérően az Osztrák–Magyar Monarchia nem használt minden egyes ezred számára különböző csapatzászlót. Csak ötféle különböző megjelenésű csapatzászló volt engedélyezve: kettő a Császári és Királyi Hadseregnek, egyet fehér alapszínnel, egyet az ún. császár sárga alapszínnel és egy az osztrák k.k. Landwehr, és kettő a Magyar Királyi Honvédség magyar és horvát ezredei számára. A Császári és Királyi Hadsereg fehér és sárga zászlóinak elülső oldalán egységesen a Habsburg–Lotaringiai-ház nagycímere szerepelt, a fehér hátoldalán egy stilizált Szűz Mária és kis Jézus alakot viselt. Azonban a sárga zászló mindkét oldalán a kétfejű sast viselte. Két anyagból varrták össze őket, amit három oldalon fekete-sárga-vörös színű lángnyelvek sora zárt. A zászlórudat ugyanilyen színű spirálisan felvitt csíkok színesítették. A közös hadsereg alakulatait a fehér színű zászlóval látták el, kivéve a 2., 4., 39., 41., 57. gyalogezredeket. Az osztrák k.k. Landwehr zászlójának előoldalán a kétfejű sas, hátoldalán I. Ferenc József osztrák (német) uralkodói névjele szerepelt. A Magyar Királyi Honvédség kétféle zászlót használt, egyet a magyar, egyet a horvát alakulatai számára. Ezek előoldalán a Magyar Királyság középcímere, hátoldalán I. Ferenc József magyar uralkodói névjele szerepelt. Eltérés, hogy a magyar zászlókon a magyar piros-fehér-zöld, a horváton pedig a horvát piros-fehér-kék nemzeti színek szerepeltek.

Kapcsolódó szócikkek 
Császári és Királyi Fegyveres Erők
A Császári és Királyi Hadsereg hadtestei 1914-ben
A Császári és Királyi Hadsereg hadosztályai 1914-ben
A Császári és Királyi Hadsereg rendfokozatai (szárazföldi egységek)
A császári és királyi haditengerészet rendfokozatai
Császári és Királyi Haditengerészet
A Császári-Királyi Hadsereg 1848-1849-ben
Császári és Királyi Huszárok
Magyar Királyi Honvédség
Hadtörténeti Múzeum (Bécs)

Az Osztrák–Magyar Monarchia hadtörténete
A Császári és Királyi Hadsereg , németül : kaiserlich und königliche Armee ( k.u.k . Armee ) volt az Osztrák–Magyar Monarchia szárazföldi haderejetőlig . A hadsereg az Osztrák–Magyar Fegyveres Erők része volt a haditengerészettel együtt . Korabeli hivatalos forrásokban általában csak a Bewaffnete Macht ( Fegyveres Erők ) elnevezés szerepelt . Három hadseregből állt : A Közös Hadsereg ( Gemeinsame Armee ) Az osztrák Császári-Királyi Honvédség ( k.k . Landwehr ) Magyar Királyi Honvédség ( k.u . Landwehr ) A hadsereg élén a korlátlan rendelkezési joggal bíró császár és király , mint legfőbb hadúr ( Allerhöchster Kriegsherr ) állt , az ő kezében összpontosult a legfelsőbb főparancsnokság ( Allerhöchste Oberbefehl ) . Története Azes szabadságharc utániévnyi nyugtalan együttélés idején a magyar katonák legtöbbször Magyarországon kívül , vegyes nemzetiségű egységekben szolgáltak . Azes kiegyezés után hozták létre a három részből álló haderőt , amely a Monarchiaas felbomlásakor szűnt meg . Megnevezésük A Császári és Királyi Hadügyminisztérium alá rendelt hadseregek számára különböző megnevezéseket használt . A császári törvényhozás számára a közösen irányított , illetve felügyelet haderőket az egyszerűség kedvéért „ közös hadseregnek” nevezték . Háború esetén amikor a többi haderőt is közösen irányították csakis a „ Császári és Királyi Hadsereg” megnevezést használták. viszont . Az ún . hadsereg-főparancsnokság ( Armeeoberkommando , rövidítva AOK ) csakis háborúban állt fel . A haderők feladata és finanszírozásuk A haderők feladata és fenntartásukat az évi törvényben rögzítették : A Császári és Királyi Hadsereg és a Császári és Királyi Haditengerészet az Osztrák–Magyar Monarchia területi épségéért és a belső rend fenntartásáért volt hivatott felelős . A „ Landwehr” és a Honvédség a közös hadsereget egészítette ki háború idején . Béke időben a belső rend fenntartását volt hivatott fenntartani . A népfelkelő alakulatok csakis háború esetén álltak fel , amik a már meglévő haderőket egészítették ki . A teljes pénzügyi kiadás a haderőnemek finanszírozásáraben kb.milli ó Koronát tett ki . Ez a teljes ország nettó bevételeinek a5%-a volt . Oroszországban és Németországban ezek a kiadások a nettó bevételek-át tették ki . Vezérkari főnökök 1876 : Franz von John 1881 : Anton von Schönfeld 1906 : Friedrich von Beck-Rzikowsky 1911 : Franz Conrad von Hötzendorf 1912: Blasius Schemua 1917 : Franz Conrad von Hötzendorf 1918 : Arthur Arz von Straussenburg Szervezeti felépítés Őfelsége Katonai Irodája A uralkodó az Osztrák–Magyar Monarchia összes fegyveres erejének Legfelsőbb Hadura . Ebbéli tevékenységének ellátására , valamint a közte és a katonai hivatalok közti közvetítésre hivatott az óta működő Katonai Iroda , amely önálló hatóságot nem képez , hanem a beérkező felterjesztéseket Őfelsége parancsai szerint kezeli és a legfelsőbb elhatározások tervezeteit szerkeszti . Az Iroda főnöke egy tábornok vagy ezredes , a többi személyzet törzs- és főtisztekből , valamint hivatalnokokból áll . Az iroda feladata a katonai összeköttetés volt az uralkodó és a központi hivatalok felé katonai ügyekben . Ezek voltak a bécsi Császári és Királyi Hadügyminisztérium , a szintén Bécsben lévő Osztrák Császári Hadügyminisztérium és a budapesti Magyar Királyi Hadügyminisztérium . Császári és Királyi Vezérkar Főnöke A vezérkar hivatali szervezetének gyökerei a XVIII. század elejére nyúlnak vissza.től békében is működő szervezetté vált , a fenti névvel a kiegyezés körüli évektől jelölték , éstől lett a hivatalos neve : Chef des Generalstabes für die gesamte bewaffnete Macht . A haderőas reformja során a hadügyminisztérium segédközegéül sorolták be , de a nagy egyéniségű vezetői mint pl . Friedrich von Beck-Rzikowsky vagy Franz Conrad von Hötzendorf idején a hadügyminisztertől függetlenítve és az uralkodónak közvetlenül alárendelve működött , így a vezérkari főnök kezében összpontosult a haderő tényleges irányítása . Birodalmi Hadügyminisztérium A hadügyminisztériumnak közvetlenül voltak alárendelve a katonai kerületparancsnokságok . Élükön egy-egy tábornok állt . A parancsnokságok a következőképpen szerveződtek : A katonai osztály élén a vezérkari főnökkel felelt a katonai ügyekért . A katonai műszaki-építő osztály felelt a katonai került műszaki építményeiért . A hadtest vagy katonai került parancsnokság igazgatási ügyeit intéző osztály . A kiszolgáló alakulatok a hadtest vagy katonai kerület tüzérségét , jogi ügyvitelét , egészségügyi ellátását , tábori lelkészi tevékenységeit ölelte fel . Összegezve az Osztrák–Magyar Monarchia hadseregét ( Landstreitkräfte) részre lehet bontani : A Közös hadsereg ( Gemeinsame Armee ) , amely állt ; német ezredekből , magyar ezredekből az Osztrák Császári-Királyi Honvédségre ( k.k . Landwehr ) , a Magyar Királyi Honvédségre ( k.u . Landwehr ) , és ezen belül a Horvát-Szlavón Honvédségre ( kroatisch-slawonische Landwehr , hrvatsko domobranstvo ) 1915-től az alakulatok elveszítették különleges megnevezéseiket , ezután hivatalosan csakis a számozásukat használták . A köznyelv és a katonák azonban továbbra is korábbi neveiken nevezték ezredeiket . A Közös Hadsereg A Hadsereg fő erejét a közös „ Császári és Királyi Hadsereg” ( ) adta , ehhez képest az osztrák k.k . Landwehr és a Magyar Királyi Honvédség eltörpült mind létszámra , mind fegyverzetre , alapvetően másodlagos jelentőségű volt . A két honvédség például egyáltalán nem rendelkezett nehéztüzérséggel . A Honvédség és a Landwehr ezredei három zászlóaljból álltak , a közös hadsereg ezredei pedig négy zászlóaljból álltak . Az első világháború kitörésekor a hadseregek szervezeti felépítése A hadseregekes mozgósítás előtti létszáma 000 tiszt ( Orvosokat , állatorvosokat és számvevő tiszteket nem bele számolva . ) 000 altiszt és legénységi beosztású katonák 000 ló löveg – ( Erőd lövegek és tartalékos alakulat lövegeit nem bele számolva . ) Császári és Királyi Hadsereg ( k.u.k . Armee ) hadtest parancsnokság gyalogos hadosztály →gyalogdandár →hegyi dandár lovassági hadosztály →lovasdandár gyalogezredzászlóaljjal bosznia-hercegovinai gyalogezredzászlóaljjal tiroli " Kaiserjäger – Császárvadász " vadászezredzászlóaljjal tábori " Feldjäger " zászlóalj bosznia-hercegovinai tábori " Feldjäger " zászlóalj tábori tüzérezred tábori ágyútarackos tüzérezred lóvontatású tüzérosztály nehéz ágyútarackos tüzérosztály hegyi tüzérezred erőd tüzérezred önálló erőd tüzérosztály dragonyos ezred huszárezred ulánus ezred trén " hadtáp " osztály utász zászlóalj műszaki zászlóalj hidász zászlóalj vasúti ezred távíró ezred Osztrák Császári-királyi Honvédség ( k.k . Landwehr ) honvéd " Landwehr " gyalogezredzászlóaljjal honvéd " Landwehr " hegyi gyalogezred tiroli " Landesschützen " lövészezred lovasított tiroli " Landesschützen " lövészosztály lovasított dalmáciai " Landesschützen " lövészosztály honvéd " Landwehr " ulánus ezred honvéd " Landwehr " tábori tüzérosztály honvéd " Landwehr " tábori ágyútarackos tüzérosztály Magyar Királyi Honvédség ( k.u . Landwehr ) magyar királyi honvéd katonai kerület magyar királyi honvéd gyalogos hadosztály magyar királyi honvéd lovassági hadosztály magyar királyi honvéd gyalogdandár önálló magyar királyi honvéd gyalogdandár magyar királyi honvéd lovasdandár magyar királyi honvéd gyalogezred magyar királyi honvéd huszárezred magyar királyi honvéd tábori tüzérezred magyar királyi honvéd lóvontatású tüzérosztály Csapatzászlók Más országoktól eltérően az Osztrák–Magyar Monarchia nem használt minden egyes ezred számára különböző csapatzászlót . Csak ötféle különböző megjelenésű csapatzászló volt engedélyezve : kettő a Császári és Királyi Hadseregnek , egyet fehér alapszínnel , egyet az ún. császár sárga alapszínnel és egy az osztrák k.k . Landwehr , és kettő a Magyar Királyi Honvédség magyar és horvát ezredei számára . A Császári és Királyi Hadsereg fehér és sárga zászlóinak elülső oldalán egységesen a Habsburg–Lotaringiai-ház nagycímere szerepelt , a fehér hátoldalán egy stilizált Szűz Mária és kis Jézus alakot viselt . Azonban a sárga zászló mindkét oldalán a kétfejű sast viselte . Két anyagból varrták össze őket , amit három oldalon fekete-sárga-vörös színű lángnyelvek sora zárt . A zászlórudat ugyanilyen színű spirálisan felvitt csíkok színesítették . A közös hadsereg alakulatait a fehér színű zászlóval látták el , kivéve a , , , , gyalogezredeket . Az osztrák k.k . Landwehr zászlójának előoldalán a kétfejű sas , hátoldalán I. Ferenc József osztrák ( német ) uralkodói névjele szerepelt . A Magyar Királyi Honvédség kétféle zászlót használt , egyet a magyar , egyet a horvát alakulatai számára . Ezek előoldalán a Magyar Királyság középcímere , hátoldalán I. Ferenc József magyar uralkodói névjele szerepelt . Eltérés , hogy a magyar zászlókon a magyar piros-fehér-zöld , a horváton pedig a horvát piros-fehér-kék nemzeti színek szerepeltek . Kapcsolódó szócikkek Császári és Királyi Fegyveres Erők A Császári és Királyi Hadsereg hadtesteiben A Császári és Királyi Hadsereg hadosztályaiben A Császári és Királyi Hadsereg rendfokozatai ( szárazföldi egységek ) A császári és királyi haditengerészet rendfokozatai Császári és Királyi Haditengerészet A Császári-Királyi Hadseregben Császári és Királyi Huszárok Magyar Királyi Honvédség Hadtörténeti Múzeum ( Bécs ) Az Osztrák–Magyar Monarchia hadtörténete