Bobodol
Bobodol falu Horvátországban, Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Prominához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 9, közúton 13 km-re délnyugatra, községközpontjától 5 km-re északkeletre, Dalmácia északi-középső részén, a Krka-folyó szurdokvölgye felett fekszik.

Története 
A Krka szurdokvölgyének egy részét „Babin dol”nak hívják és a falu is róla kapta a nevét. A török 1522-ben szállta meg ezt a területet, melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült. A község területe a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezt követően kezdődött meg betelepülése, főként Boszniából érkezett pravoszláv szerb lakossággal. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 193, 1910-ben 236 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében. 1991-ben lakosságának 82 százaléka szerb, 16 százaléka horvát volt. A délszláv háború idején 1991-ben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést, melyet nagyrészt leromboltak, szerb lakói elmenekültek. A falunak 2011-ben 23 lakosa volt.

Lakosság 

(1869-ben, 1921-ben és 1931-ben lakosságát a szomszédos Mataséhoz számították.)

Jegyzetek

További információk
 Promina község hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
 Blog a prominai települések életéről 

Šibenik-Knin megye települései
Bobodol falu Horvátországban , Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Prominához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délnyugatra , községközpontjátólkm-re északkeletre , Dalmácia északi-középső részén , a Krka-folyó szurdokvölgye felett fekszik . Története A Krka szurdokvölgyének egy részét „ Babin dol”nak hívják és a falu is róla kapta a nevét . A törökben szállta meg ezt a területet , melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült . A község területe a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Ezt követően kezdődött meg betelepülése , főként Boszniából érkezett pravoszláv szerb lakossággal . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében.ben lakosságánakszázaléka szerb,százaléka horvát volt . A délszláv háború idejénben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést , melyet nagyrészt leromboltak , szerb lakói elmenekültek . A falunakbenlakosa volt . Lakosság ( 1869-ben,ben ésben lakosságát a szomszédos Mataséhoz számították . ) Jegyzetek További információk Promina község hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Blog a prominai települések életéről Šibenik-Knin megye települései