Bodor György
Bodor György (Kézdivásárhely, 1904. április 24. – Budapest, 1976. szeptember 8.) ügyvéd, a Magyar Radikális Párt főtitkára.

Élete
A Bodor család az Agház vagy Ákos törzsből való, mely egyike a legrégibb székely törzseknek. Nagyapja Lécfalváról Gelencére költözött feleségével. Bodor György már itt született, ahol gyermekkora nyarait töltötte. Szüleivel Kézdivásárhelyen laktak, ahol édesapja, Bodor Ferenc (sz. 1869) királyi közjegyző volt.

Jogot végzett a Budapesti Tudományegyetemen. 1932-ben, bírói és ügyvédi vizsga letétele után Budapesten ügyvédi irodát nyitott. Tagja, majd rövid ideig főtitkára volt a Bartha Miklós Társaságnak, tagja és időszakosan főtitkára a Bajcsy-Zsilinszky Endre vezette Magyar Radikális Pártnak. 1939-ben a Belvárosi Színház gazdasági igazgatója. 1940-től vállalati jogász. 

1945-ben a Nemzeti Parasztpárt egyik szervezője és részt vett az 1941-ben Bácskába telepített bukovinai székelyek Baranya és Tolna vármegyében való letelepítésében és a német nemzetiségű lakók internálásában és vagyonuk elkobzásában. Bodor 1945 április 25-én Bonyhádon kinevezte önmagát kormánybiztosnak, és április 29-éig, azaz mindössze négy nap alatt 10 német nemzetiségű állampolgárok által lakott községet ürített ki.  A Lengyel községben található Apponyi-kastélyt koncentrációs tábornak nevezte ki, ahol embertelen körülmények között tartották fogva a házaiktól és minden vagyontárgyuktól megfosztott embereket, a csecsemőket és a 90 éves aggokat is . 

1962-ben „külpolitikai érdekek veszélyeztetése miatt” letartóztatták és három és fél évi börtönre ítélték. 1963-ban közkegyelemmel szabadult.

Főként történelmi, kisebbség-politikai, néprajzi tanulmányait, cikkeit 1945-től 1948-ig az Ethnographia, a Szabad Szó, majd később a Honismeret, a Művészet és a kecskeméti Forrás közölte.

Munkái
 Kossuth a magyar igazságért. Válogatta és magyarázattal ellátta Bodor György. Nemzeti Könyvtár. VI: év, Budapest, 1944.
 Az önálló Erdély, 1945. aug. 25. Hadtörténeti Intézet Levéltára, a Hadügyminisztérium Béke-előkészítő Bizottsága iratai (HIL Hm BéB) A/XIV/14., 7. doboz, 362-366. 1945
 Egy falutörvény a 19. század elejéről. Etnográfia, 1968
 A rendtartó székely falu (Dr Imreh István tanulmányáról). Honismereti Híradó, Budapest, 1974.
 Székely honfoglalás 1945-ben. I.-II. rész. Forrás, 1975/3. 4.
 A honismereti munka kezdete a dunántúli székelyek körében. Honismeret, 1975/5–6. sz.
 Egy krónikás adat helyesbítése. Magyar Nyelv, 1976. szeptember.
 Heraldikai képletek- a társadalomszervezés folyamatábrái? Művészet, 1978/6.
 Emlékezések a jobbágyéletre. Forrás, 1979/1.
 Az 1562 előtti székely nemzetségi szervezetről. Történelmi szemle, 1983/2
 A székely nemzetségi szervezet. Pallas-Akadémia Kiadó, Csíkszereda, 2002

Jegyzetek

Források
 Híres gelenceiek: Bodor György

Magyar jogászok
Székelyek
Kézdivásárhelyiek
Bebörtönzött politikusok
A magyar kommunista hatalom által politikai okból bebörtönzött személyek
1904-ben született személyek
1976-ban elhunyt személyek
Romániából Magyarországra áttelepült magyarok
Bodor György ( Kézdivásárhely , április – Budapest , szeptember ) ügyvéd , a Magyar Radikális Párt főtitkára . Élete A Bodor család az Agház vagy Ákos törzsből való , mely egyike a legrégibb székely törzseknek . Nagyapja Lécfalváról Gelencére költözött feleségével . Bodor György már itt született , ahol gyermekkora nyarait töltötte . Szüleivel Kézdivásárhelyen laktak , ahol édesapja , Bodor Ferenc ( sz.kir ályi közjegyző volt . Jogot végzett a Budapesti Tudományegyetemen.ben , bírói és ügyvédi vizsga letétele után Budapesten ügyvédi irodát nyitott . Tagja , majd rövid ideig főtitkára volt a Bartha Miklós Társaságnak , tagja és időszakosan főtitkára a Bajcsy-Zsilinszky Endre vezette Magyar Radikális Pártnak.ben a Belvárosi Színház gazdasági igazgatója.től vállalati jogász . 1945-ben a Nemzeti Parasztpárt egyik szervezője és részt vett azben Bácskába telepített bukovinai székelyek Baranya és Tolna vármegyében való letelepítésében és a német nemzetiségű lakók internálásában és vagyonuk elkobzásában . Bodoráprilisén Bonyhádon kinevezte önmagát kormánybiztosnak , és ápriliséig , azaz mindössze négy nap alattnémet nemzetiségű állampolgárok által lakott községet ürített ki . A Lengyel községben található Apponyi-kastélyt koncentrációs tábornak nevezte ki , ahol embertelen körülmények között tartották fogva a házaiktól és minden vagyontárgyuktól megfosztott embereket , a csecsemőket és aéves aggokat is \ . 1962-ben „ külpolitikai érdekek veszélyeztetése miatt” letartóztatták és három és fél évi börtönre ítélték.ban közkegyelemmel szabadult . Főként történelmi , kisebbség-politikai , néprajzi tanulmányait , cikkeittőlig az Ethnographia , a Szabad Szó , majd később a Honismeret , a Művészet és a kecskeméti Forrás közölte . Munkái Kossuth a magyar igazságért . Válogatta és magyarázattal ellátta Bodor György . Nemzeti Könyvtár . VI : év , Budapest , Az önálló Erdély , aug . Hadtörténeti Intézet Levéltára , a Hadügyminisztérium Béke-előkészítő Bizottsága iratai ( HIL Hm BéB ) A/XIV/ 14. , doboz , Egy falutörvény a század elejéről . Etnográfia , A rendtartó székely falu ( Dr Imreh István tanulmányáról ) . Honismereti Híradó , Budapest , Székely honfoglalásben . I.-II. rész . Forrás,3. A honismereti munka kezdete a dunántúli székelyek körében . Honismeret,5–6. sz . Egy krónikás adat helyesbítése . Magyar Nyelv , szeptember . Heraldikai képletek- a társadalomszervezés folyamatábrái ? Művészet,6 . Emlékezések a jobbágyéletre . Forrás,1. Azelőtti székely nemzetségi szervezetről . Történelmi szemle,2 A székely nemzetségi szervezet . Pallas-Akadémia Kiadó , Csíkszereda , Jegyzetek Források Híres gelenceiek : Bodor György Magyar jogászok Székelyek Kézdivásárhelyiek Bebörtönzött politikusok A magyar kommunista hatalom által politikai okból bebörtönzött személyek 1904-ben született személyek 1976-ban elhunyt személyek Romániából Magyarországra áttelepült magyarok