Székely István (teológus)
Székely István, születési nevén Sztarill István (Nagyvárad, 1861. február 26. – Budapest, Kőbánya, 1927. február 27.) római katolikus pap, teológus, egyházi író, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja (1921).

Életútja

Sztraill István és Papp Julianna fia. Nagyváradon született, ahol középiskoláit végezte. Teológiai tanulmányait ugyanott kezdte és Bécsben folytatta és mint a bécsi Augustineum tagját 1886-ban teológiai doktorrá avatták. 1884. március 9-én pappá szentelték. Sztarill családi nevét 1886-ban változtatta Székelyre. 1885-86-ban a nagyváradi egyházmegyei hivatalnál működött, ahol 1886-ban a püspöki líceum tanára lett és négy évig az erkölcstant és lelkipásztorkodástant tanította; egyúttal a nagyváradi papnevelőben tanulmányi felügyelő és 1891-től ugyanott, a szentírástan és bölcselet tanára, jogakadémiai hitszónok és az államvizsgálati bizottság kültagja volt. 1895-től prelátus-kanonokként működött, 1898. június 29-én a budapesti egyetemre az újszövetségi szentírástan rendes tanárává nevezték ki, ahol két évig dékáni 1908-1909-ben pedig rektori hivatalt viselt. A Szent István Társulat tudományos és irodalmi osztályának tagja volt. 1902-ben pápai titkos kamarás lett. 1903-tól az Aquinói Szent Tamás Társaság elnöke és nagyváradi szentszéki ülnök volt. 1915-ben a Szent István Akadémia I. szakosztályának tagja, később másodelnöke lett. Teljes vagyonát árva gyermekek segélyezésére hagyományozta. Halálát tüdőgyulladás okozta.

Irodalmi működését a Magyar Sionban kezdte meg; a Katholikus Szemlében (1888-90. több cikk), a Bölcseleti Folyóiratban (1888. Bölcselet és természettudomány, 1889. Bölcselet és theologia, A bölcselet hatása az életre, 1890. A háromféle lélektan, 1893. Az Isten léte melletti érvekről, Az ember rendeltetése; 1897. Az állati lélek mivolta); a Hittudományi Folyóiratban (1897., 1899., 1904., 1905., 1907); a Religióban (1906-1907).

Munkái

 Az emberi nem kora és a szentírás. Esztergom. 1877. (Különnyomat a Magyar Sionból).
 Az emberi nem régisége, történelmi és őstörténelmi szempontból. Budapest, 1889. (Különnyomat a Katholikus Szemléből).
 A szentírás apologiája. Nagyvárad, 1891. (Ism. Kath. Szemle 1892).
 Dr. Karsch Szentírási apologiájának második része. Nagyvárad, 1892.
 Monismus és dualizmus a philosophiában. Budapest, 1893. (Felolvasások a Szent-István-Társulat tud. és irod. osztályüléseiből 10).
 Erő és anyag. Budapest, 1894. (Különny. a Bölcseleti Folyóiratból. A budapesti egyetem hittudom. kara által a Horváth-féle díjjal kitüntetett munka).
 Ösztön és ész. Az állat és ember összehasonlító psychologiája. Nagyvárad, 1897. Két kötet. (Ism. Magyar Állam 210. sz.).
 Jézus és Mária ifjúsága. Budapest, 1897. (Különnyomat a Hittud. Folyóiratból).
 Svájczi séták. Budapest, 1898.
 Hermeneutica biblica generalis. Freiburg im Breisgau, 1902.
 A Sibyllakönyvek. Budapest, 1907. (Különnyomat a Hittudom. Folyóiratból).
 Bibliotheca apocrypha. Introductio Historico-critica in Libros Apocryphos Utriusque Testamenti Cum Explicatione Argumenti Et Doctrinae. Két kötet. Budapest, 1913.
 A hegyi beszéd magyarázata. Budapest, 1913. 
 A kisázsiai János és művei. Budapest, 1916. 
 Krisztus születésének éve és a keresztény időszámítás. Budapest, 1922. 
  Az apokalyptika a világirodalomban. Budapest, 1923.

Sajtó alá rendezte Pázmány Péter munkáinak egyetemes kiadásában a Rövid felelet című munkát.

Jegyzetek

Források

  On-line elérés
 Magyar életrajzi lexikon
 Magyar katolikus lexikon

További információk

 A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825-2002. Szerzők: Markó László, Burucs Kornélia, Balogh Margit, Hay Diana. Bp., MTA Társadalomkutató Központ, 2003. 
 Merényi-Metzger Gábor: A nagyváradi kanonokok (1920-1945). = Turul 1997. 1-2. sz. 
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub

Magyar teológusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
MTA-tagok
Nagyváradiak
1861-ben született személyek
1927-ben elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Magyar katolikus papok
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek
Magyar rektorok
Székely István , születési nevén Sztarill István ( Nagyvárad , február – Budapest , Kőbánya , február ) római katolikus pap , teológus , egyházi író , egyetemi tanár , a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja Életútja Sztraill István és Papp Julianna fia . Nagyváradon született , ahol középiskoláit végezte . Teológiai tanulmányait ugyanott kezdte és Bécsben folytatta és mint a bécsi Augustineum tagjátban teológiai doktorrá avatták. márciusén pappá szentelték . Sztarill családi nevétban változtatta Székelyre.ban a nagyváradi egyházmegyei hivatalnál működött , aholban a püspöki líceum tanára lett és négy évig az erkölcstant és lelkipásztorkodástant tanította ; egyúttal a nagyváradi papnevelőben tanulmányi felügyelő éstől ugyanott , a szentírástan és bölcselet tanára , jogakadémiai hitszónok és az államvizsgálati bizottság kültagja volt.től prelátus-kanonokként működött , júniusén a budapesti egyetemre az újszövetségi szentírástan rendes tanárává nevezték ki , ahol két évig dékániben pedig rektori hivatalt viselt . A Szent István Társulat tudományos és irodalmi osztályának tagja volt.ben pápai titkos kamarás lett.tól az Aquinói Szent Tamás Társaság elnöke és nagyváradi szentszéki ülnök volt.ben a Szent István Akadémia I. szakosztályának tagja , később másodelnöke lett . Teljes vagyonát árva gyermekek segélyezésére hagyományozta . Halálát tüdőgyulladás okozta . Irodalmi működését a Magyar Sionban kezdte meg ; a Katholikus Szemlében több cikk ) , a Bölcseleti Folyóiratban Bölcselet és természettudomány , Bölcselet és theologia , A bölcselet hatása az életre , A háromféle lélektan , Az Isten léte melletti érvekről , Az ember rendeltetése ; Az állati lélek mivolta ) ; a Hittudományi Folyóiratban , , , , a Religióban Munkái Az emberi nem kora és a szentírás . Esztergom . ( Különnyomat a Magyar Sionból ) . Az emberi nem régisége , történelmi és őstörténelmi szempontból . Budapest , ( Különnyomat a Katholikus Szemléből ) . A szentírás apologiája . Nagyvárad , ( Ism . Kath. Szemle Dr . Karsch Szentírási apologiájának második része . Nagyvárad , Monismus és dualizmus a philosophiában . Budapest , ( Felolvasások a Szent-István-Társulat tud. és irod. osztályüléseiből Erő és anyag . Budapest , ( Különny. a Bölcseleti Folyóiratból . A budapesti egyetem hittudom. kara által a Horváth-féle díjjal kitüntetett munka ) . Ösztön és ész . Az állat és ember összehasonlító psychologiája . Nagyvárad , Két kötet . ( Ism . Magyar Állam sz. ) . Jézus és Mária ifjúsága . Budapest , ( Különnyomat a Hittud . Folyóiratból ) . Svájczi séták . Budapest , Hermeneutica biblica generalis . Freiburg im Breisgau , A Sibyllakönyvek . Budapest , ( Különnyomat a Hittudom . Folyóiratból ) . Bibliotheca apocrypha . Introductio Historico-critica in Libros Apocryphos Utriusque Testamenti Cum Explicatione Argumenti Et Doctrinae . Két kötet . Budapest , A hegyi beszéd magyarázata . Budapest , A kisázsiai János és művei . Budapest , Krisztus születésének éve és a keresztény időszámítás . Budapest , Az apokalyptika a világirodalomban . Budapest , Sajtó alá rendezte Pázmány Péter munkáinak egyetemes kiadásában a Rövid felelet című munkát . Jegyzetek Források On-line elérés Magyar életrajzi lexikon Magyar katolikus lexikon További információk A Magyar Tudományos Akadémia tagjai Szerzők : Markó László , Burucs Kornélia, Balogh Margit , Hay Diana . Bp. , MTA Társadalomkutató Központ , Merényi-Metzger Gábor : A nagyváradi kanonokok = Turul sz . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub Magyar teológusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók MTA-tagok Nagyváradiak 1861-ben született személyek 1927-ben elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek Magyar katolikus papok Tüdőgyulladásban elhunyt személyek Magyar rektorok