Trenkfalva
Trenkfalva () falu Horvátországban a Pozsegai-medencében, közigazgatásilag Velike község részét képezi. Földrajzilag Velike és Pozsega között található.

Történelme
A település határában előkerült régészeti leletek tanúsága szerint területe már az őskor óta lakott volt. a legrégebbi leleteket 2020-ban a vízvezeték építésének nyomvonalán, a „Međuputi” lelőhelyen fedezték fel. Ezen a mezőgazdasági területen az újkőkorszak korai időszakában virágzott Starčevo-kultúra egykori településének régészeti maradványait találták meg. A lelőhely az őskortól a középkorig szinte folyamatosan lakott volt. Ugyancsak 2020-ben, a Velika - Pozsega vízellátó rendszer kiépítése során fedezték fel a „Kamenjača” és „Stojanovac” régészeti lelőhelyeket, ahol a kőrézkor középső időszakában virágzott Lasinja-kultúra településmaradványait találták meg. A leletek között kerámia edények töredékei, valamint különböző kőtárgyak, kőszerszámok, őrlőkövek és mikrolitok kerültek elő. A vaskort a „Međuputi” lelőhelynek a La Tène-kultúrához tartozó leletei képviselik, de találtak itt ókori és középkori településmaradványokat is.

Maga Trenkfalva ősi település, de középkorból nincs írásos adat a létezésére. A török uralom idején muzulmán hitre áttért horvátok lakták, akik valószínűleg 1687-ben Boszniába távoztak. A helyükre 1697 körül az ország északkeleti részéről és Boszniából katolikus horvátok érkeztek. A falut Szent Demeternek szentelt templomáról Mitrovicának nevezték el. Az első katonai felmérés térképén „Dorf Mitrovicza” néven látható. Csak 1912-ben vette fel hivatalosan a Trenkfalva (Trenkovo) nevet, báró Trenk Ferenc (Franz von der Trenck) birtokos tiszteletére, aki a településen található Trenk-kúriában élt és alkotott. A Jókai Mór A két Trenk című regényéből „a magyar Trenk” néven ismert történelmi személyiség élete több ponton is összeforrt a településsel. Hajdúival együtt a térségben mint hőst tisztelik.

Nevezetességek
 A Trenk-kastély egyemeletes épület, amelyet jóval Trenk Ferenc halála után 1819-ben emeltek barokk-klasszicista stílusban. Hosszúkás, téglalap alaprajzú épület, főhomlokzatán nagyméretű terasszal, az udvari homlokzaton pedig rizalittal. Az épületet  manzárdtető fedi. A kastély a park közepén található, amely fontos kertépítészeti emlék. A parkban a kastélyhoz tartozó melléképületek vannak.

 Trenk-emlékfa, tölgyfa a kastély kertjében, amely alatt a báró hajdan jobbágyai fölött törvénykezett.

Népesség

 1910-ben 600 lakosából 102 magyar (17,0%) és 429 horvát (71,5%) volt
 1960-ban 692 lakosa közül 651 horvát (94,1%), 33 szerb (4,8%) és 2 magyar (0,3%) volt
 1991-ben 823 lakosából 771 horvát volt (93,7%). Magyarok már nincsenek.

Jegyzetek

Források
 http://jupiter.elte.hu/aaacikkek2/036pozsega.htm
 Velike község hivatalos honlapja 
 Bus.hr: A község nevezetességei 
Az első katonai felmérés térképe
Josip Buturac: Stanovništvo Požege i okolice 1700-1950.  

Pozsega-Szlavónia megye települései
Trenkfalva ( ) falu Horvátországban a Pozsegai-medencében , közigazgatásilag Velike község részét képezi . Földrajzilag Velike és Pozsega között található . Történelme A település határában előkerült régészeti leletek tanúsága szerint területe már az őskor óta lakott volt. a legrégebbi leleteketban a vízvezeték építésének nyomvonalán , a „ Međuputi” lelőhelyen fedezték fel . Ezen a mezőgazdasági területen az újkőkorszak korai időszakában virágzott Starčevo-kultúra egykori településének régészeti maradványait találták meg . A lelőhely az őskortól a középkorig szinte folyamatosan lakott volt . Ugyancsakben , a Velika - Pozsega vízellátó rendszer kiépítése során fedezték fel a „ Kamenjača” és „ Stojanovac” régészeti lelőhelyeket , ahol a kőrézkor középső időszakában virágzott Lasinja-kultúra településmaradványait találták meg . A leletek között kerámia edények töredékei , valamint különböző kőtárgyak , kőszerszámok , őrlőkövek és mikrolitok kerültek elő . A vaskort a „ Međuputi” lelőhelynek a La Tène-kultúrához tartozó leletei képviselik , de találtak itt ókori és középkori településmaradványokat is . Maga Trenkfalva ősi település , de középkorból nincs írásos adat a létezésére . A török uralom idején muzulmán hitre áttért horvátok lakták , akik valószínűlegben Boszniába távoztak . A helyükrekörül az ország északkeleti részéről és Boszniából katolikus horvátok érkeztek . A falut Szent Demeternek szentelt templomáról Mitrovicának nevezték el . Az első katonai felmérés térképén „ Dorf Mitrovicza” néven látható . Csakben vette fel hivatalosan a Trenkfalva ( Trenkovo ) nevet , báró Trenk Ferenc ( Franz von der Trenck ) birtokos tiszteletére , aki a településen található Trenk-kúriában élt és alkotott . A Jókai Mór A két Trenk című regényéből „ a magyar Trenk” néven ismert történelmi személyiség élete több ponton is összeforrt a településsel . Hajdúival együtt a térségben mint hőst tisztelik . Nevezetességek A Trenk-kastély egyemeletes épület , amelyet jóval Trenk Ferenc halála utánben emeltek barokk-klasszicista stílusban . Hosszúkás , téglalap alaprajzú épület , főhomlokzatán nagyméretű terasszal , az udvari homlokzaton pedig rizalittal . Az épületet manzárdtető fedi . A kastély a park közepén található , amely fontos kertépítészeti emlék . A parkban a kastélyhoz tartozó melléképületek vannak . Trenk-emlékfa , tölgyfa a kastély kertjében , amely alatt a báró hajdan jobbágyai fölött törvénykezett . Népesség benlakosábólmagyar0 % ) éshorvát5 % ) volt banlakosa közülhorvát1 % ) ,szerb8 % ) ésmagyar3 % ) volt benlakosábólhorvát volt7 % ) . Magyarok már nincsenek . Jegyzetek Források http://jupiter.elte.hu/aaacikkek2/036pozsega.htm Velike község hivatalos honlapja Bus.hr: A község nevezetességei Az első katonai felmérés térképe Josip Buturac : Stanovništvo Požege i okolice Pozsega-Szlavónia megye települései