Mogorić
Mogorić falu Horvátországban Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik.

Fekvése 
Gospićtól légvonalban 19 km-re, közúton 24 km-re délkeletre a Likai-mező délkeleti szélén, az A1-es autópályától 3 km-re északra a Jadova-patak partján fekszik. Délkeletről Donja- és Gornja Ploča, északnyugatról Pavlovac Vrebački határolja. Határának északi része a Likai-középhegységre nyúlik fel, déli részét a Likai-mező alkotja.

Története 
Mogorić a középkorban a Mogorović család birtoka volt. A Mogorović családról az első írásos likai forrás 1248-ból származik. A 15. században és 16. század elején Lika megye legnagyobb része a birtokukban volt a becslések szerint mintegy háromszáz adózó portával és ezerötszáz lakossal. A 11. és a 13. század között Zára vidékén éltek és a tatárjárás után telepedtek le a Velebitben és Likában. 1373-ban nevük Mogor alakban is előfordul. Mogorić a Jadova és Kovačica patakok folyása mentén alakult ki. A 15. században a Jadova és Kovačica patakok összefolyásánál a helyiek által Popovića gradinának nevezett helyen Nikola Mogorović építtette fel azt a várat, amely várispánság székhelye volt és Mercator térképén is szerepel. A török a környező várakhoz hasonlóan vélhetően ezt is 1527-ben foglalta el. 1577-ben megemlítik a török által elfoglalt várak között. Az akkori Mogorićtól nem messze feküdt a Zeba nevű település, amelyet a török megszállás előtti időben nem említenek, de vára Mercator térképén már szerepel. Valószínűleg a törökök építették. Zebán 1528 után a török megszállók szerbeket telepítettek le. Miután Lika területe felszabadult a török megszállás alól Mogorićon a vár körül letelepült muzulmán lakosság (eltérően más muzulmánok lakta településtől, melyek lakossága maradt és megkeresztelkedett) Boszniába menekült. A falu nem települt be rögtön a felszabadítás után, mivel 1696-ban Sebastijan Glavinić zenggi püspök vizitációja a falut még üresnek, várát pedig romosnak és elhagyottnak mondja. A határőrvidék 1701-es összeírása szerint már 66 család élt itt, akik az azt megelőző öt évben települtek ide. Ők három-négy család kivételével Knin, Obrovac, Benkovac, valamint a boszniai Grahovci és Petrovac vidékéről érkeztek. Legnagyobb részük az 1683 és 1699 között dúlt nagy osztrák-török háború során menekült Boszniából. 1857-ben 1437, 1910-ben 1677 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 95 százaléka szerb nemzetiségű volt, akik a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak. A „Vihar” nevű hadművelet során 1995. augusztus 6-án a horvát hadsereg visszafoglalta a települést, melynek szerb lakói nagyrészt elmenekültek. A falunak 2011-ben 110 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Mogorović vára a Jadova és Kovačica patakok összefolyásánál állt. Mivel a mai település közepén volt maradványai kitűnő építőanyag forrásul szolgáltak a helyi lakosság számára. A várra ma már csak a helyenként előbukkanó habarcsnyomok és egy nagyobb kőtömbökből épített, a sűrű növényzettől alig látható kőfalmaradvány emlékeztet. Jelentősebb maradványai nem maradtak. 

Az egykori vár nyugati lábánál, Popovići falucskában a Kovačica-patak jadovói torkolata közelében található a Crkvina nevű lelőhely, amelyet ma egy ortodox temető foglal el. Ez egy középkori templom és temető helye, amelyből ma már csak négy sírkő látható. A helyiek elbeszélése szerint a középkori templom anyagából építették fel Mogorić ortodox templomát, az új temetkezésekkel pedig a régi templom alapjait is kiásták. A középkori templomból csak egy fonatos épületdísz töredéke maradt, amelyet a mogorići ortodox templomba építettek be (mára már ez is elveszett), és a 10./11. századra datálható.

Szent Miklós tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1766-ban épült. A falut ért 1942-es olasz bombatámadás a templomot sem kímélte, csak falrészei és tornya maradtak meg belőle. A maradványokat 1949-ben a kommunista hatóságok felrobbantották. A templom újjáépítése 2011-ben kezdődött. Parókiájához Buljnize, Krčevine és Milojevići falvak tartoznak.

Zeba várának csekély maradványai.

Jegyzetek

Források 
 Gospić város hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A likai térség várai 
 Gjuro Szabo: Középkori várak Horvátországban és Szlavóniában 
 Mogorić várának története 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 

Lika-Zengg megye települései
Mogorić falu Horvátországban Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik . Fekvése Gospićtól légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre a Likai-mező délkeleti szélén , az A1-es autópályátólkm-re északra a Jadova-patak partján fekszik . Délkeletről Donja- és Gornja Ploča , északnyugatról Pavlovac Vrebački határolja . Határának északi része a Likai-középhegységre nyúlik fel , déli részét a Likai-mező alkotja . Története Mogorić a középkorban a Mogorović család birtoka volt . A Mogorović családról az első írásos likai forrásból származik . A században és század elején Lika megye legnagyobb része a birtokukban volt a becslések szerint mintegy háromszáz adózó portával és ezerötszáz lakossal . A és a század között Zára vidékén éltek és a tatárjárás után telepedtek le a Velebitben és Likában.ban nevük Mogor alakban is előfordul . Mogorić a Jadova és Kovačica patakok folyása mentén alakult ki . A században a Jadova és Kovačica patakok összefolyásánál a helyiek által Popovića gradinának nevezett helyen Nikola Mogorović építtette fel azt a várat , amely várispánság székhelye volt és Mercator térképén is szerepel . A török a környező várakhoz hasonlóan vélhetően ezt isben foglalta el.ben megemlítik a török által elfoglalt várak között . Az akkori Mogorićtól nem messze feküdt a Zeba nevű település , amelyet a török megszállás előtti időben nem említenek , de vára Mercator térképén már szerepel . Valószínűleg a törökök építették . Zebánután a török megszállók szerbeket telepítettek le . Miután Lika területe felszabadult a török megszállás alól Mogorićon a vár körül letelepült muzulmán lakosság ( eltérően más muzulmánok lakta településtől , melyek lakossága maradt és megkeresztelkedett ) Boszniába menekült . A falu nem települt be rögtön a felszabadítás után , mivelban Sebastijan Glavinić zenggi püspök vizitációja a falut még üresnek , várát pedig romosnak és elhagyottnak mondja . A határőrvidékes összeírása szerint márcsalád élt itt , akik az azt megelőző öt évben települtek ide . Ők három-négy család kivételével Knin , Obrovac , Benkovac , valamint a boszniai Grahovci és Petrovac vidékéről érkeztek . Legnagyobb részük azésközött dúlt nagy osztrák-török háború során menekült Boszniából.benbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt , akik a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak . A „ Vihar” nevű hadművelet során augusztusán a horvát hadsereg visszafoglalta a települést , melynek szerb lakói nagyrészt elmenekültek . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Mogorović vára a Jadova és Kovačica patakok összefolyásánál állt . Mivel a mai település közepén volt maradványai kitűnő építőanyag forrásul szolgáltak a helyi lakosság számára . A várra ma már csak a helyenként előbukkanó habarcsnyomok és egy nagyobb kőtömbökből épített , a sűrű növényzettől alig látható kőfalmaradvány emlékeztet . Jelentősebb maradványai nem maradtak . Az egykori vár nyugati lábánál , Popovići falucskában a Kovačica-patak jadovói torkolata közelében található a Crkvina nevű lelőhely , amelyet ma egy ortodox temető foglal el . Ez egy középkori templom és temető helye , amelyből ma már csak négy sírkő látható . A helyiek elbeszélése szerint a középkori templom anyagából építették fel Mogorić ortodox templomát , az új temetkezésekkel pedig a régi templom alapjait is kiásták . A középkori templomból csak egy fonatos épületdísz töredéke maradt , amelyet a mogorići ortodox templomba építettek be ( mára már ez is elveszett ) , és a/11. századra datálható . Szent Miklós tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaban épült . A falut értes olasz bombatámadás a templomot sem kímélte , csak falrészei és tornya maradtak meg belőle . A maradványokatben a kommunista hatóságok felrobbantották . A templom újjáépítéseben kezdődött . Parókiájához Buljnize , Krčevine és Milojevići falvak tartoznak . Zeba várának csekély maradványai . Jegyzetek Források Gospić város hivatalos oldala Lika kronológiája A likai térség várai Gjuro Szabo : Középkori várak Horvátországban és Szlavóniában Mogorić várának története Krešimir Matijević : Naseljenje Like A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Lika-Zengg megye települései