Keglevich István (intendáns)
Buzini gróf Keglevich István (Bécs, 1840. december 18. – Budapest, 1905. május 29.) magyar császári és királyi kamarás, az Országgyűlés Főrendiházának tagja. Az állami színházakat felügyelő intendáns.  Lánczy Margit édesapja.

Élete 

Gróf Keglevich János Nepomuk (1786-1856) főudvarmester és gróf Creneville-Folliot Viktória Eugénia (1816-1900) fia. Tanulmányai végeztével 1857-ben a katonai pályára lépett és a főhadnagyiságig vitte a 11. sz. dzsidás ezrednél. Az olasz hadjárat után a hadseregből kilépett. 1860. szeptember 29-én Pozsonyban feleségül vette Esterházy Angelikát (1842-1921). Ebből a házasságból született fiuk, Keglevich Imre (1862-1895). Keglevich István 1861-ben a főrendiház korjegyzője volt. 1865-ben mint országgyűlési képviselő a konzervatív párthoz tartozott. 1867-ben lemondott mandátumáról és ettől kezdve a gazdasági téren működött.

1880-ban a Bars vármegyei gazdasági egylet élére állva nagy tevékenységet fejtett ki a hitelszövetkezetek érdekében; felállította továbbá a zsitvaújfalusi földmíves-iskolát és a jótékonyság terén is buzgólkodott, 20 000 forinttal járulván az aranyosmaróti kórház alapításához, 6000 forintot adott a kisdedóvó céljaira. 1883-ban a magyar bortermelők országos szövetkezetének létrehozásán fáradozott; e vállalkozás azonban nem sikerült. Az országos gazdasági egyesületben és a szesztermelők országos egyesületében szintén tevékenységet fejtett ki.

Politikai szereplésének fonalát a főrendiházban vette fel ismét, midőn a keresztyén-zsidó házassági törvényjavaslat mellett tartott beszédével nagy feltűnést keltett. 1884-ben az aranyosmaróti kerületben választatott meg pártonkívüli programmal és csakhamar a Szabadelvű Párthoz csatlakozott. 1885 elején a Magyar Királyi Operaház és a Nemzeti Színház intendánsa lett. Mandátumáról ekkor lemondott, de újra megválasztatott. 1887 vége felé intendánsi állásáról mondott le. A főrendiházi tagsághoz való jogát, a vagyoni cenzus alapján elvesztette, I. Ferenc József magyar király azonban élethossziglani taggá nevezte ki. Elnöklete alatt jött létre a magyar Vígszínház Részvénytársaság. 1898-ban újból az Operaház és a Nemzeti Színház intendánsa lett, azonban amikor az együttesekkel, a vezetőkkel és a színészekkel konfliktusba került, 1902-ben megint lemondott. Két törvénytelen gyermeke (Tibor és Margit) született Lánczky Ilkától.

1905. május 29-én Hentz Károly néppárti képviselővel vívott kardpárbajban vesztette életét. Sírja kívánságának megfelelően Bódvarákón található, ahol 1905. május 31-én helyezték örök nyugalomra.

Írásai 

Cikkei a Borászati Lapokban (1881-84.), a Nemzetben (1886. 319. sz. Az operaház válságáról, 1893. 241. sz. Munkácsy Árpádja); a Magyar Salonban (1891. A Magyar vígszínház, Munka és haladás, 1892. Duse Eleonora, A porczellángyártás felfedezése Európában, 1892. Az újkor legkiválóbb színésznői, A színpadi öltözék); a Pesti Hirlapban (1891. 221., 223. szám mentelmi jog és párbaj, 227. szám Párbaj és a társadalom, 268. szám Az előadó művészet Magyarországon); a Pester Lloydnak is munkatársa volt.

Munkái 

 A magyar mezőgazdasági szövetkezetek kérdése és nézetek annak megoldására vezetendő rendszer fölött. Emlékirat az országos gazdasági egyesület szövetkezeti osztályához. Budapest, 1882.
 Über Vereinsthätigkeit auf dem Gebiete der Landwirthschaft. II. Bericht an den Landes-Agrikultur-Verein über landwirthschaftliches Verbandwesen. Budapest, 1882.
 Felhívás Magyarország szőlőbirtokosaihoz egy országos borászati szövetkezet létesítése tárgyában. Intézi az országos m. gazdasági egyesület megbízásából. Budapest, 1882.
 Keglevich István gróf jelentése a magyar bortermelés érdekében Francziaországban tett utazásának eredményéről. Budapest, 1882.
 A magyar bortermelők országos szövetkezete miként fog működni? Budapest, 1883. (Különnyomat a Magyar Földből.)
 Szőlőink átalakítása. Budapest, 1883.
 Javaslat a gazdasági egyletek szervezete és munkaterve tárgyában. Budapest, 1884.
 Keglevich István gróf véleménye az operáról. Budapest, 1887.
 Műiparunk és a lakberendezések tárlata 1892-ben. Budapest, 1891. (Különnyomat a Pesti Hirlapból.)

Országgyűlési beszédei (1865-68.) a Naplókban vannak.

Jegyzetek

Források 
EPA.USZK
Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái - MEK
Színészkönyvtár
Magyar színházművészeti lexikon

1840-ben született személyek
1905-ben elhunyt személyek
Bécsiek
Országgyűlési képviselők
Országgyűlési képviselők (1884–1887)
Szabadelvű Párt-tagok
Párbajban megölt személyek
Magyar mecénások
Magyar katonák
Magyar szakírók
Színigazgatók
Buzini gróf Keglevich István ( Bécs , december – Budapest , május ) magyar császári és királyi kamarás , az Országgyűlés Főrendiházának tagja . Az állami színházakat felügyelő intendáns . Lánczy Margit édesapja . Élete Gróf Keglevich János Nepomukfőudvarmester és gróf Creneville-Folliot Viktória Eugéniafia . Tanulmányai végeztévelben a katonai pályára lépett és a főhadnagyiságig vitte a sz. dzsidás ezrednél . Az olasz hadjárat után a hadseregből kilépett. szeptemberén Pozsonyban feleségül vette Esterházy Angelikát Ebből a házasságból született fiuk , Keglevich Imre Keglevich Istvánben a főrendiház korjegyzője volt.ben mint országgyűlési képviselő a konzervatív párthoz tartozott.ben lemondott mandátumáról és ettől kezdve a gazdasági téren működött . 1880-ban a Bars vármegyei gazdasági egylet élére állva nagy tevékenységet fejtett ki a hitelszövetkezetek érdekében ; felállította továbbá a zsitvaújfalusi földmíves-iskolát és a jótékonyság terén is buzgólkodott,000 forinttal járulván az aranyosmaróti kórház alapításához, forintot adott a kisdedóvó céljaira.ban a magyar bortermelők országos szövetkezetének létrehozásán fáradozott ; e vállalkozás azonban nem sikerült . Az országos gazdasági egyesületben és a szesztermelők országos egyesületében szintén tevékenységet fejtett ki . Politikai szereplésének fonalát a főrendiházban vette fel ismét , midőn a keresztyén-zsidó házassági törvényjavaslat mellett tartott beszédével nagy feltűnést keltett.ben az aranyosmaróti kerületben választatott meg pártonkívüli programmal és csakhamar a Szabadelvű Párthoz csatlakozott.elej én a Magyar Királyi Operaház és a Nemzeti Színház intendánsa lett . Mandátumáról ekkor lemondott , de újra megválasztatott.vége felé intendánsi állásáról mondott le . A főrendiházi tagsághoz való jogát , a vagyoni cenzus alapján elvesztette , I. Ferenc József magyar király azonban élethossziglani taggá nevezte ki . Elnöklete alatt jött létre a magyar Vígszínház Részvénytársaság.ban újból az Operaház és a Nemzeti Színház intendánsa lett , azonban amikor az együttesekkel , a vezetőkkel és a színészekkel konfliktusba került, ben megint lemondott . Két törvénytelen gyermeke ( Tibor és Margit ) született Lánczky Ilkától . 1905. májusén Hentz Károly néppárti képviselővel vívott kardpárbajban vesztette életét . Sírja kívánságának megfelelően Bódvarákón található , ahol májusén helyezték örök nyugalomra . Írásai Cikkei a Borászati Lapokban ) , a Nemzetben sz . Az operaház válságáról , sz . Munkácsy Árpádja ) ; a Magyar Salonban A Magyar vígszínház , Munka és haladás , Duse Eleonora , A porczellángyártás felfedezése Európában , Az újkor legkiválóbb színésznői , A színpadi öltözék ) ; a Pesti Hirlapban , szám mentelmi jog és párbaj , szám Párbaj és a társadalom , szám Az előadó művészet Magyarországon ) ; a Pester Lloydnak is munkatársa volt . Munkái A magyar mezőgazdasági szövetkezetek kérdése és nézetek annak megoldására vezetendő rendszer fölött . Emlékirat az országos gazdasági egyesület szövetkezeti osztályához . Budapest , Über Vereinsthätigkeit auf dem Gebiete der Landwirthschaft . II. Bericht an den Landes-Agrikultur-Verein über landwirthschaftliches Verbandwesen . Budapest , Felhívás Magyarország szőlőbirtokosaihoz egy országos borászati szövetkezet létesítése tárgyában . Intézi az országos m. gazdasági egyesület megbízásából . Budapest , Keglevich István gróf jelentése a magyar bortermelés érdekében Francziaországban tett utazásának eredményéről . Budapest , A magyar bortermelők országos szövetkezete miként fog működni ? Budapest , ( Különnyomat a Magyar Földből . ) Szőlőink átalakítása . Budapest , Javaslat a gazdasági egyletek szervezete és munkaterve tárgyában . Budapest , Keglevich István gróf véleménye az operáról . Budapest , Műiparunk és a lakberendezések tárlataben . Budapest , ( Különnyomat a Pesti Hirlapból . ) Országgyűlési beszédei ) a Naplókban vannak . Jegyzetek Források EPA.USZK Szinnyei József : Magyar írók élete és munkái - MEK Színészkönyvtár Magyar színházművészeti lexikon 1840-ben született személyek 1905-ben elhunyt személyek Bécsiek Országgyűlési képviselők Országgyűlési képviselők1887 ) Szabadelvű Párt-tagok Párbajban megölt személyek Magyar mecénások Magyar katonák Magyar szakírók Színigazgatók