Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa
Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa (oszmán-törökül: ارناود عبد الرحمن عبدي باشا, mai török nyelven: Arnavut Abdurrahman Abdi Paşa; 1616 – Buda, 1686. szeptember 2.) albán származású oszmán hadvezér, a Budai vilajet utolsó helytartója.

Pályafutása
1667-ben lépett be az oszmán hadsereghez. Részt vett a velenceiek elleni kandiai háborúban Krétán. A velenceiek által sikeresen alkalmazott ellenaknákkal történő harcról szerzett komoly tapasztalatokat, amikor az ostromló aknászokkal szemben fúrnak vájatot, és megpróbálják őket a védők még a falak elérése előtt felrobbantani. Ezt a tudását Buda ostrománál is használta.

1669-ben aga (parancsnok) lett. 1673-ban kinevezik Bagdad kormányzójának, 1676-tól Egyiptomot irányítja, 1680-tól a Boszniai vilajet kormányzója. Buda helytartója lett 1682-ben, a török hódoltság 1684-ben került fennhatósága alá.

Ebben az évben alakult meg a Szent Liga azzal a céllal, hogy kiűzzék a törököket Magyarországról, amit 145 éve uralmuk alatt tartottak. Kezdetben XI. Ince pápa anyagi támogatásával a német-római császár, a lengyel király, és a velenceiek összesen 80 ezer katonát küldtek Magyarországra. A hadsereg főleg szász, bajor, brandenburgi és svéd csapatokból állt, de olasz, angol, francia és spanyol katonák mellett 15 ezer magyar katona is segítette a nemzetközi haderőt. A harci szövetséget V. Károly lotaringiai herceg, II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem és Savoyai Jenő herceg vezették, akik a korszak legelismertebb hadvezéreinek számítottak.

1686 júniusában a keresztény haderő ostromot hirdetett Buda ellen. A várban volt elég élelem, víz és lőpor, de a tüzérség és a védművek elavultak voltak. A védősereg létszáma 12-15 ezer oszmán katonából állt. Korábban az oszmán hadvezetés ígért egy 50 ezer fős felmentősereget, de az erősítés nem érkezett meg az ostrom kezdetéig.

Halála

Szari Szulejmán nagyvezír felmentő serege megérkezett ugyan Buda közelébe, de általános felmentő támadást nem mert intézni, félve attól, hogy nyílt csatában megsemmisítik őket a keresztény csapatok, ahogy Bécs alatt is katasztrofális vereséget szenvedtek. Abdurrahmán ellenben hősiesen kitartott, ügyes stratéga és tapasztalt harcos révén minden keresztény rohamot visszavert és több sikeres kirohanást intézett, de hiába húzta el az ostromot, az idő nem neki kedvezett, lévén Szulejmán vezír tétlen maradt. 2 hónapnyi bombázás, és egy sorozatnyi sikertelen támadás után, szeptember elején a város romhalmazzá lett. A lőporraktár felrobbant, szörnyű károkat és másfélezer ember halálát okozva a várban. A végjátékra csak 3 ezer oszmán katona élte túl az ostromot, de Abdurrahmán továbbra sem adta meg magát.

A nagyvezír jelentéktelenebb támadásokat intézett a keresztény ostromlók ellen, s lényegében tétlenül nézte, ahogy elfoglalják a várat. Két esetben történt kísérlet közvetlenül megközelíteni a várat. Egyik alkalommal egy kb. ezerötszáz fős könnyűlovas alakulatot küldtek előre utánpótlással, de ezek mind egy szálig ott vesztek a támadásban. Második alkalommal néhány ezer janicsárt küldtek a várba erősítés gyanánt, de csak 500-nak sikerült élve bejutni a romos erősségben.

Végül az utolsó általános keresztény roham vezetett eredményre. Abdi pasa az első vonalakban harcolva életét vesztette. Kijelentette, hogy inkább meghal, ha nem tudja megvédeni a rá bízott várat. A Habsburg Birodalom katonái áttörték a vár északi falát, véget vetve Budán a 145 évnyi török uralomnak. Abdurrahmán hősi halála ellenfelei mély csodálatát is kivívta.

Korabeli történetírók szerint az oszmán parancsnok, Buda utolsó vezíre az Anjou bástya közelében, félúton a mai Hadtörténeti Múzeum és a Bécsi kapu között halt meg, itt emeltek neki emlékművet Szabó György leszármazottai 1932 szeptemberében. Szabó György a felszabadító hadsereg katonája volt, és szintén azon a helyen lelte halálát szeptember 2-án. Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa síremlékén három felirat található, magyarul, oszmán-törökül, és jelenkori török nyelven emlékeznek meg a pasáról:

„A 145 éves török hódoltság utolsó budai helytartója vezir Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa e hely közelében esett el 1686 nyárutó hava 2 napján délután életének 70-ik évében. Hős ellenfél volt békesség vele!”

„145 yıllık Türk egemenliğinin son Buda valisi Abdurrahman Abdı Arnavut paşa bu yerin yakınında 1686 eylül ayının 2. günü öğleden sonra yaşamının 70. yılında maktul düştü. Kahraman düşmandı, rahat uyusun!”

Jegyzetek

További információk
 1686 - Az utolsó budai pasa, mohacsi-csata.hu
 Jókai Mór: Az utolsó budai basa (Korona Kiadó, 2002) 

1616-ban született személyek
1686-ban elhunyt személyek
Oszmán hadvezérek
Csatában elesett személyek
Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa ( oszmán-törökül : ارناود عبد الرحمن عبدي باشا , mai török nyelven : Arnavut Abdurrahman Abdi Paşa;– Buda , szeptember ) albán származású oszmán hadvezér , a Budai vilajet utolsó helytartója . Pályafutása 1667-ben lépett be az oszmán hadsereghez . Részt vett a velenceiek elleni kandiai háborúban Krétán . A velenceiek által sikeresen alkalmazott ellenaknákkal történő harcról szerzett komoly tapasztalatokat , amikor az ostromló aknászokkal szemben fúrnak vájatot , és megpróbálják őket a védők még a falak elérése előtt felrobbantani . Ezt a tudását Buda ostrománál is használta . 1669-ben aga ( parancsnok ) lett.ban kinevezik Bagdad kormányzójának,tól Egyiptomot irányítja, tól a Boszniai vilajet kormányzója . Buda helytartója lettben , a török hódoltságben került fennhatósága alá . Ebben az évben alakult meg a Szent Liga azzal a céllal , hogy kiűzzék a törököket Magyarországról , amitéve uralmuk alatt tartottak . Kezdetben XI. Ince pápa anyagi támogatásával a német-római császár , a lengyel király , és a velenceiek összesenezer katonát küldtek Magyarországra . A hadsereg főleg szász , bajor , brandenburgi és svéd csapatokból állt , de olasz , angol , francia és spanyol katonák mellettezer magyar katona is segítette a nemzetközi haderőt . A harci szövetséget V . Károly lotaringiai herceg , II. Miksa Emánuel bajor választófejedelem és Savoyai Jenő herceg vezették , akik a korszak legelismertebb hadvezéreinek számítottak . 1686 júniusában a keresztény haderő ostromot hirdetett Buda ellen . A várban volt elég élelem , víz és lőpor , de a tüzérség és a védművek elavultak voltak . A védősereg létszámaezer oszmán katonából állt . Korábban az oszmán hadvezetés ígért egyezer fős felmentősereget , de az erősítés nem érkezett meg az ostrom kezdetéig . Halála Szari Szulejmán nagyvezír felmentő serege megérkezett ugyan Buda közelébe , de általános felmentő támadást nem mert intézni , félve attól , hogy nyílt csatában megsemmisítik őket a keresztény csapatok , ahogy Bécs alatt is katasztrofális vereséget szenvedtek . Abdurrahmán ellenben hősiesen kitartott , ügyes stratéga és tapasztalt harcos révén minden keresztény rohamot visszavert és több sikeres kirohanást intézett , de hiába húzta el az ostromot , az idő nem neki kedvezett , lévén Szulejmán vezír tétlen maradt.hónapnyi bombázás , és egy sorozatnyi sikertelen támadás után , szeptember elején a város romhalmazzá lett . A lőporraktár felrobbant , szörnyű károkat és másfélezer ember halálát okozva a várban . A végjátékra csakezer oszmán katona élte túl az ostromot , de Abdurrahmán továbbra sem adta meg magát . A nagyvezír jelentéktelenebb támadásokat intézett a keresztény ostromlók ellen , s lényegében tétlenül nézte , ahogy elfoglalják a várat . Két esetben történt kísérlet közvetlenül megközelíteni a várat . Egyik alkalommal egy kb. ezerötszáz fős könnyűlovas alakulatot küldtek előre utánpótlással , de ezek mind egy szálig ott vesztek a támadásban . Második alkalommal néhány ezer janicsárt küldtek a várba erősítés gyanánt , de csaknak sikerült élve bejutni a romos erősségben . Végül az utolsó általános keresztény roham vezetett eredményre . Abdi pasa az első vonalakban harcolva életét vesztette . Kijelentette , hogy inkább meghal , ha nem tudja megvédeni a rá bízott várat . A Habsburg Birodalom katonái áttörték a vár északi falát , véget vetve Budán aévnyi török uralomnak . Abdurrahmán hősi halála ellenfelei mély csodálatát is kivívta . Korabeli történetírók szerint az oszmán parancsnok , Buda utolsó vezíre az Anjou bástya közelében , félúton a mai Hadtörténeti Múzeum és a Bécsi kapu között halt meg , itt emeltek neki emlékművet Szabó György leszármazottaiszeptemberében . Szabó György a felszabadító hadsereg katonája volt , és szintén azon a helyen lelte halálát szeptemberán . Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa síremlékén három felirat található , magyarul , oszmán-törökül , és jelenkori török nyelven emlékeznek meg a pasáról : „ Aéves török hódoltság utolsó budai helytartója vezir Abdurrahmán Abdi Arnaut pasa e hely közelében esett elnyárutó havanapján délután életénekik évében . Hős ellenfél volt békesség vele! ” „ 145 yıllık Türk egemenliğinin son Buda valisi Abdurrahman Abdı Arnavut paşa bu yerin yakınındaeylül ayının günü öğleden sonra yaşamının yılında maktul düştü . Kahraman düşmandı , rahat uyusun ! ” Jegyzetek További információk - Az utolsó budai pasa , mohacsi-csata.hu Jókai Mór : Az utolsó budai basa ( Korona Kiadó , 1616-ban született személyek 1686-ban elhunyt személyek Oszmán hadvezérek Csatában elesett személyek