Cotylopus acutipinnis
A Cotylopus acutipinnis a csontos halak (Osteichthyes) főosztályának a sugarasúszójú halak (Actinopterygii) osztályába, ezen belül a sügéralakúak (Perciformes) rendjébe, a gébfélék (Gobiidae) családjába és a Sicydiinae alcsaládjába tartozó faj.

A Cotylopus halnem típusfaja.

Előfordulása 
A Cotylopus acutipinnis előfordulási területe az Indiai-óceán két szigetén, azaz a Mauritiuson és a Réunionon van. A Réunion szigeten jóval elterjedtebb, mint a Mauritiuson.

Megjelenése 
Ez a hal legfeljebb 13,4 centiméter hosszú. A hátúszóján 7 tüske és 8-9 sugár ül. A teste nyújtott és hengerszerű. Pofája kerekített, bár a felső állcsontja (maxilla) kiemelkedő. Az állkapocscsontján (mandibula) a kúp alakú fogak egyforma méretűek. A feje hosszabb, mint magasabb. A tarkóján és a hasán nincsenek pikkelyek. Testszíne a barnástól a feketéig változik. A hátán és az oldalain levő pikkelyeken barnás és sárgás szalagszerű minták vannak. A második hátúszó és a farok alatti úszó világos barnák; néha a farok alatti úszó szélét egy sötét szalag szegélyezi. A mellúszók és a hasúszók színe a szürkéstől a barnásig változik.

Életmódja 
Trópusi halfaj, amely egyaránt megél az édes-, sós- és brakkvízben is. A kifejlett hal az esőerdők tiszta vizű patakjainak a fenekén él, és algákkal táplálkozik.

Szaporodása 
Katadrom halként a tengerbe rakja le az ikráit. A frissen kikelt ivadék is a tengerben marad, azonban már a fiatal hal visszaúszik a szigetek édesvizű patakjaiba.

Források 
Cotylopus acutipinnis Guichenot, 1863 FishBase
Watson, R.E., 1995. Review of the freshwater goby genus Cotylopus (Teleostei: Gobiidae: Sicydiinae). Ichthyol. Explor. Freshwat. 6(1):61-70.

Sicydiinae
Halfajok
Az Indiai-óceán halai
A Cotylopus acutipinnis a csontos halak ( Osteichthyes ) főosztályának a sugarasúszójú halak ( Actinopterygii ) osztályába , ezen belül a sügéralakúak ( Perciformes ) rendjébe , a gébfélék ( Gobiidae ) családjába és a Sicydiinae alcsaládjába tartozó faj . A Cotylopus halnem típusfaja . Előfordulása A Cotylopus acutipinnis előfordulási területe az Indiai-óceán két szigetén , azaz a Mauritiuson és a Réunionon van . A Réunion szigeten jóval elterjedtebb , mint a Mauritiuson . Megjelenése Ez a hal legfeljebb4 centiméter hosszú . A hátúszójántüske éssugár ül . A teste nyújtott és hengerszerű . Pofája kerekített , bár a felső állcsontja ( maxilla ) kiemelkedő . Az állkapocscsontján ( mandibula ) a kúp alakú fogak egyforma méretűek . A feje hosszabb , mint magasabb . A tarkóján és a hasán nincsenek pikkelyek . Testszíne a barnástól a feketéig változik . A hátán és az oldalain levő pikkelyeken barnás és sárgás szalagszerű minták vannak . A második hátúszó és a farok alatti úszó világos barnák ; néha a farok alatti úszó szélét egy sötét szalag szegélyezi . A mellúszók és a hasúszók színe a szürkéstől a barnásig változik . Életmódja Trópusi halfaj , amely egyaránt megél az édes- , sós- és brakkvízben is . A kifejlett hal az esőerdők tiszta vizű patakjainak a fenekén él , és algákkal táplálkozik . Szaporodása Katadrom halként a tengerbe rakja le az ikráit . A frissen kikelt ivadék is a tengerben marad , azonban már a fiatal hal visszaúszik a szigetek édesvizű patakjaiba . Források Cotylopus acutipinnis Guichenot,FishBase Watson , R.E. , Review of the freshwater goby genus Cotylopus ( Teleostei : Gobiidae : Sicydiinae ) . Ichthyol . Explor . Freshwat.1) :61-70. Sicydiinae Halfajok Az Indiai-óceán halai