Esztena
Az esztena jelentése ideiglenes lakhely (szállás) és munkahely, a fejősjuhászattal kapcsolatos szállásgazdaság, elsősorban az a legelőterület, ahol az esztenaház áll.

Leírása
Az esztena vagy isztina, sztina évszaki jellegű, fejési idényben használatos fiókgazdaság, melynek központi építménye az esztenaház. A pásztorok a nyájjal az esztenázás idején nem térnek haza naponta az anyagazdaságba, amelynek személyzete végzi az állatok többnyire juhok, szarvasmarhák legeltetését, fejését és a tejtermékek készítését.
Ezeket a paraszti kisüzemeket általában állataik közös nyájakban egyesítve szervezték meg, közös esztenákat létesítettek, pl. a tejtermékek elosztására, de egyéni, privát havasi pásztorkodást is űztek, egyénileg létesített havasi szállásokon; az ilyeneken gyakoribb, hogy többféle tejelő- és nem tejelő állatfajt, a család állatállományát együtt tartják (pl. szarvasmarha, juh és kecske) tejét együtt dolgozzák fel, s a családi gazdaság nem tejelő állatait is a havasi legelőn tartják.

Az esztenák Erdély havasokban bővelkedő vidékein máig mindenütt megtalálhatók, de megtalálhatók voltak a két- és háromnyomásos határhasználat idején az ugarlegelőkön is; így például a Mezőségben is, de ugyanúgy elterjedt az Északi-Kárpátok lengyel és szlovák lakosságánál is, azonban az esztena kifejezés helyett ott a magyar szállás hangtani megfelelőit (salaš stb.) használják.

Az esztena megfelelőjeként az Alpok vidékén a tehéntartással kapcsolatos Sennerei kifejezés használatos.

Források

Hivatkozások
 Havasi esztenán (Kisfilm a YouTuben:
 
 
Néprajz
Az esztena jelentése ideiglenes lakhely ( szállás ) és munkahely , a fejősjuhászattal kapcsolatos szállásgazdaság , elsősorban az a legelőterület , ahol az esztenaház áll . Leírása Az esztena vagy isztina , sztina évszaki jellegű , fejési idényben használatos fiókgazdaság , melynek központi építménye az esztenaház . A pásztorok a nyájjal az esztenázás idején nem térnek haza naponta az anyagazdaságba , amelynek személyzete végzi az állatok többnyire juhok , szarvasmarhák legeltetését , fejését és a tejtermékek készítését . Ezeket a paraszti kisüzemeket általában állataik közös nyájakban egyesítve szervezték meg , közös esztenákat létesítettek , pl. a tejtermékek elosztására , de egyéni , privát havasi pásztorkodást is űztek , egyénileg létesített havasi szállásokon ; az ilyeneken gyakoribb , hogy többféle tejelő- és nem tejelő állatfajt , a család állatállományát együtt tartják ( pl. szarvasmarha , juh és kecske ) tejét együtt dolgozzák fel , s a családi gazdaság nem tejelő állatait is a havasi legelőn tartják . Az esztenák Erdély havasokban bővelkedő vidékein máig mindenütt megtalálhatók , de megtalálhatók voltak a két- és háromnyomásos határhasználat idején az ugarlegelőkön is ; így például a Mezőségben is , de ugyanúgy elterjedt az Északi-Kárpátok lengyel és szlovák lakosságánál is , azonban az esztena kifejezés helyett ott a magyar szállás hangtani megfelelőit ( salaš stb . ) használják . Az esztena megfelelőjeként az Alpok vidékén a tehéntartással kapcsolatos Sennerei kifejezés használatos . Források Hivatkozások Havasi esztenán ( Kisfilm a YouTuben : Néprajz