Tribuszer Zoltánné
Tribuszer Zoltánné Aranyos Margit (1952), Tribuszerné a rendszerváltozás utáni Magyarország egyik legsikeresebb és legismertebb pénzügyi szélhámosa. Vállalkozása a piramisjátékok logikáját követte. A bankbetétek kamatait jóval meghaladó hozamot ígért befektetőinek, a lejáró befektetések "hozamát" az újabb befektetésekből fizette ki. Nevéhez fűződik a rendszerváltás idejének legtöbb embert érintő pénzügyi botránya.

A komlói pilótajáték
Tribuszer Zoltánné a rendszerváltás előtt semmilyen üzleti tapasztalattal nem rendelkezett. Hosszabb ideig dolgozott a Komlói Szénbányák bérelszámolójaként, egy évet dolgozott vendégmunkásként Kelet-Németországban. 1977-ben ment férjhez. Férjével a rendszerváltás idején különváltak, az asszony pedig az egyre nehezebb körülmények között egyedül nevelte tovább gyermekét.

Tribuszernét a magyar gazdaság 1990-es évek eleji összeomlásakor bocsátották el a bányától. Egy ideig újságíróként dolgozott, majd munkanélküliként kárpótlási jegyekkel ügyeskedett: a kárpótlási jegyhez jutott, de azzal mit kezdeni nem tudó emberektől nyomott áron megvásárolta a jegyeket, majd azokat magasabb áron, olykor jelentős haszonnal adta tovább. A jegyek jelentette lehetőségre egyre többen felfigyeltek, így ez a pénzforrás 1993-ra kezdett bezárulni. Ekkor fordult Tribuszerné a piramisjáték felé.

Több ismerősétől kért kölcsön kisebb összegeket, majd a visszafizetési határidő lejártakor a kölcsönöket duplán fizette vissza. Az újabb kölcsönöket újabb precíz visszafizetések követték, így a városban hamarosan híre kelt, hogy Tribuszerné tehetséges üzletasszonyként egy prosperáló vállalkozást vezet. A kölcsönadni szándékozók száma 1992-ben elkezdett növekedni, igaz a befektetések hozama idővel egyre csökkent. Az asszony 1993-ban vásárolta meg a Tribu Bt-t, majd nem sokkal később a T és KG Kft-t. Vállalkozásai főként a város környékén lakóktól gyűjtöttek befektetéseket, amelyekért cserébe igen magas, évi 120% körüli kamatot ígértek. (Ebben az időben az állampapírok is csak 30%-os éves hozamot ígértek.) Az 1990-es évek első felének gyors inflációjával terhelt időkben Tribuszerné ajánlata igen csábítóan csengett a kialakulatlan pénzügyi kultúrával rendelkező térségben. A két vállalkozás nem rendelkezett a hatósági jogkört gyakorló Bankfelügyelet engedélyével, ennek ellenére az ország majdnem teljes területére kiterjedő betétgyűjtésbe kezdett a vele szerződésben álló 130 üzletkötő segítségével. A potenciális ügyfelekkel a vállalkozás elhitette, hogy rendelkezik a pénzügyi tevékenység végzéséhez szükséges engedélyekkel, majd a tizenötezret is meghaladó számú ügyféltől 2,9 milliárd forintot kitevő tőkét gyűjtöttek. A vállalkozás a tőkegyűjtésen, illetve a lejáró befektetések kifizetésén kívül semmiféle olyan tevékenységet nem folytatott, amiből az ígért hozamokat kifizethette volna.

A vállalkozás 1994 áprilisában lepleződött le. A T és KG Kft irodáit átkutató hatóságok 451 millió forintnyi készpénzt, 177 millió forintnyi értékpapírt és értéktárgyat foglaltak le. A könyvelési adatokból kiderült, hogy a vállalkozásnak nincs fedezete 1 milliárd forintnyi követelésre és nem tudnak elszámolni 700 millió forint hollétével. A botrány kipattanása nem szegte Tribuszer Zoltánné kedvét. A bíróságnál vállalkozásai ellen beadott fizetési meghagyásokat rendre vitatta, ezzel akarván perre kényszeríteni a befektetőt. A bíróság által megállapított csőd ellen pedig fellebbezett, hogy megakadályozza a felszámolóbiztos tevékenységének megkezdését.

Az előzetesben ülő Tribuszerné az újságíróknak azt mondta, hogy cége tudna fizetni, ha végre őt kiengednék. Befektetőit azonban 1995 januári szabadon engedése után sem kezdte kifizetni, ellenben a vállalkozásai elleni folyamatokat külföldről érkező ajánlatok kezdték hátráltatni. Tribuszerné többször is vitatta a fennálló tartozás mértékét, illetve hamis szerződésekre hivatkozott. Állítása szerint a botrány kipattanásakor az ellene fordult értékesítők nagy mennyiségben gyártottak le visszadátumozott és hamis befektetéseket. Ezzel a tevékenységükkel szerinte 700 millió forinttal fújták fel a vállalkozás elleni követelések listáját.

Az adósságrendezési eljárásban kimondták, hogy Tribuszerné 14581 főnyi befektetőjének 1,35 milliárd forintnyi kárt okozott. Tribuszer Zoltánnét a Baranya Megyei Bíróság 1996. július 3-án főbüntetésként 9 év börtönre, mellékbüntetésként közügyektől eltiltásra és teljes vagyonelkobzásra ítélte. A másodfokon eljáró Legfelsőbb Bíróság 1997. július 1-én az elsőfokú ítéletet jóváhagyta, ezzel az jogerőre emelkedett. A szélhámos asszony személyes vagyona messze elégtelen volt a befektetők kártalanítására. A megtévesztett emberek pénzüknek csak 23%-át látták viszont.

Szökésben
Tribuszer Zoltánné megszökött a rá váró börtönbüntetés elől. A rendőrség országos elfogatóparancsot adott ki ellene, az akkori gyanú szerint Magyarországon bujkált. A magyar hatóságok 1999 januárjában nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki ellene. 1999 nyarán az ő szökésének köszönhetően született meg a jogban Lex Tribuszerné gúnynévvel illetett eljárási rendelkezés, amely a hosszú börtönre ítélt tettesek előzetes letartóztatásának szigorítását tartalmazta. Az asszony szökése alatt Budapesten élt, bár csendesen, de (egy vörös parókától eltekintve) lényegében konspiráció és rejtőzködés nélkül. A csalót végül több mint két évi bujkálás után, 1999. november 18-án Budapesten, a „rendőrpalotához” közeli bérelt lakásban fogták el. A börtönből 2005 februárjában szabadult.

Újabb csalássorozat
Az asszony 2009-ben Mecsekjánosiban telepedett le és egy idő után hozzálátott régi praxisának újraélesztéséhez. Ismét kölcsönkért ismerőseitől és ismét kölcsön is kapott, ám 2010 novemberében, mielőtt fizetnie kellett volna, bejelentette, hogy kirabolták. A rablást a rendőrség nem látta bizonyítottnak, így Tribuszernét 2012-ben a Komlói Városi Bíróság a hatóságok megtévesztésének kísérlete miatt hat hónapnyi felfüggesztett börtönre ítélte. Befektetőit kifizetni ezúttal sem tudta, így újra a vádlottak padjára került. A Komlói Járásbíróság 2014 májusában újabb nyolc évnyi börtönbüntetésre ítélte az asszonyt.

Jegyzetek

Források

Rozgics Mária: Tribuszerné pilótái; Válasz, Bp., 2001 (Buli van!)

Magyar nők
Magyar szélhámosok
1952-ben született személyek
Élő személyek
Magyar köztörvényes elítéltek
Tribuszer Zoltánné Aranyos Margit Tribuszerné a rendszerváltozás utáni Magyarország egyik legsikeresebb és legismertebb pénzügyi szélhámosa . Vállalkozása a piramisjátékok logikáját követte . A bankbetétek kamatait jóval meghaladó hozamot ígért befektetőinek , a lejáró befektetések " hozamát " az újabb befektetésekből fizette ki . Nevéhez fűződik a rendszerváltás idejének legtöbb embert érintő pénzügyi botránya . A komlói pilótajáték Tribuszer Zoltánné a rendszerváltás előtt semmilyen üzleti tapasztalattal nem rendelkezett . Hosszabb ideig dolgozott a Komlói Szénbányák bérelszámolójaként , egy évet dolgozott vendégmunkásként Kelet-Németországban.ben ment férjhez . Férjével a rendszerváltás idején különváltak , az asszony pedig az egyre nehezebb körülmények között egyedül nevelte tovább gyermekét . Tribuszernét a magyar gazdaságes évek eleji összeomlásakor bocsátották el a bányától . Egy ideig újságíróként dolgozott , majd munkanélküliként kárpótlási jegyekkel ügyeskedett : a kárpótlási jegyhez jutott , de azzal mit kezdeni nem tudó emberektől nyomott áron megvásárolta a jegyeket , majd azokat magasabb áron , olykor jelentős haszonnal adta tovább . A jegyek jelentette lehetőségre egyre többen felfigyeltek , így ez a pénzforrásra kezdett bezárulni . Ekkor fordult Tribuszerné a piramisjáték felé . Több ismerősétől kért kölcsön kisebb összegeket , majd a visszafizetési határidő lejártakor a kölcsönöket duplán fizette vissza . Az újabb kölcsönöket újabb precíz visszafizetések követték , így a városban hamarosan híre kelt , hogy Tribuszerné tehetséges üzletasszonyként egy prosperáló vállalkozást vezet . A kölcsönadni szándékozók számaben elkezdett növekedni , igaz a befektetések hozama idővel egyre csökkent . Az asszonyban vásárolta meg a Tribu Bt-t , majd nem sokkal később a T és KG Kft-t . Vállalkozásai főként a város környékén lakóktól gyűjtöttek befektetéseket , amelyekért cserébe igen magas , évi körüli kamatot ígértek . ( Ebben az időben az állampapírok is csak-os éves hozamot ígértek . ) Azes évek első felének gyors inflációjával terhelt időkben Tribuszerné ajánlata igen csábítóan csengett a kialakulatlan pénzügyi kultúrával rendelkező térségben . A két vállalkozás nem rendelkezett a hatósági jogkört gyakorló Bankfelügyelet engedélyével , ennek ellenére az ország majdnem teljes területére kiterjedő betétgyűjtésbe kezdett a vele szerződésben állóüzletkötő segítségével . A potenciális ügyfelekkel a vállalkozás elhitette , hogy rendelkezik a pénzügyi tevékenység végzéséhez szükséges engedélyekkel , majd a tizenötezret is meghaladó számú ügyféltől9 milliárd forintot kitevő tőkét gyűjtöttek . A vállalkozás a tőkegyűjtésen , illetve a lejáró befektetések kifizetésén kívül semmiféle olyan tevékenységet nem folytatott , amiből az ígért hozamokat kifizethette volna . A vállalkozásáprilisában lepleződött le . A T és KG Kft irodáit átkutató hatóságokmillió forintnyi készpénzt,millió forintnyi értékpapírt és értéktárgyat foglaltak le . A könyvelési adatokból kiderült , hogy a vállalkozásnak nincs fedezetemilliárd forintnyi követelésre és nem tudnak elszámolnimillió forint hollétével . A botrány kipattanása nem szegte Tribuszer Zoltánné kedvét . A bíróságnál vállalkozásai ellen beadott fizetési meghagyásokat rendre vitatta , ezzel akarván perre kényszeríteni a befektetőt . A bíróság által megállapított csőd ellen pedig fellebbezett , hogy megakadályozza a felszámolóbiztos tevékenységének megkezdését . Az előzetesben ülő Tribuszerné az újságíróknak azt mondta , hogy cége tudna fizetni , ha végre őt kiengednék . Befektetőit azonbanjanuári szabadon engedése után sem kezdte kifizetni , ellenben a vállalkozásai elleni folyamatokat külföldről érkező ajánlatok kezdték hátráltatni . Tribuszerné többször is vitatta a fennálló tartozás mértékét , illetve hamis szerződésekre hivatkozott . Állítása szerint a botrány kipattanásakor az ellene fordult értékesítők nagy mennyiségben gyártottak le visszadátumozott és hamis befektetéseket . Ezzel a tevékenységükkel szerintemillió forinttal fújták fel a vállalkozás elleni követelések listáját . Az adósságrendezési eljárásban kimondták , hogy Tribuszernéfőnyi befektetőjének35 milliárd forintnyi kárt okozott . Tribuszer Zoltánnét a Baranya Megyei Bíróság júliusán főbüntetéskéntév börtönre , mellékbüntetésként közügyektől eltiltásra és teljes vagyonelkobzásra ítélte . A másodfokon eljáró Legfelsőbb Bíróság júliusén az elsőfokú ítéletet jóváhagyta , ezzel az jogerőre emelkedett . A szélhámos asszony személyes vagyona messze elégtelen volt a befektetők kártalanítására . A megtévesztett emberek pénzüknek csak-át látták viszont . Szökésben Tribuszer Zoltánné megszökött a rá váró börtönbüntetés elől . A rendőrség országos elfogatóparancsot adott ki ellene , az akkori gyanú szerint Magyarországon bujkált . A magyar hatóságokjanuárjában nemzetközi elfogatóparancsot adtak ki ellene.nyar án az ő szökésének köszönhetően született meg a jogban Lex Tribuszerné gúnynévvel illetett eljárási rendelkezés , amely a hosszú börtönre ítélt tettesek előzetes letartóztatásának szigorítását tartalmazta . Az asszony szökése alatt Budapesten élt , bár csendesen , de ( egy vörös parókától eltekintve ) lényegében konspiráció és rejtőzködés nélkül . A csalót végül több mint két évi bujkálás után , novemberán Budapesten , a „ rendőrpalotához” közeli bérelt lakásban fogták el . A börtönbőlfebruárjában szabadult . Újabb csalássorozat Az asszonyben Mecsekjánosiban telepedett le és egy idő után hozzálátott régi praxisának újraélesztéséhez . Ismét kölcsönkért ismerőseitől és ismét kölcsön is kapott , ámnovemberében , mielőtt fizetnie kellett volna , bejelentette , hogy kirabolták . A rablást a rendőrség nem látta bizonyítottnak , így Tribuszernétben a Komlói Városi Bíróság a hatóságok megtévesztésének kísérlete miatt hat hónapnyi felfüggesztett börtönre ítélte . Befektetőit kifizetni ezúttal sem tudta , így újra a vádlottak padjára került . A Komlói Járásbíróságmájusában újabb nyolc évnyi börtönbüntetésre ítélte az asszonyt . Jegyzetek Források Rozgics Mária : Tribuszerné pilótái ; Válasz , Bp. , ( Buli van ! ) Magyar nők Magyar szélhámosok 1952-ben született személyek Élő személyek Magyar köztörvényes elítéltek