Trnovac (Gospić)
Trnovac falu Horvátországban Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik.

Fekvése 
Gospićtól légvonalban 8 km-re közúton 10 km-re nyugat-délnyugatra, a Velebit-hegység lejtői alatt, a Lika középső részén található Smiljani-karsztmező nyugati szélén fekszik. Területe bővelkedik erdőkben és vízfolyásokban. Legismertebb forrásai a Bukovac és a Crno vrilo.

Története 
Területe már a bronzkorban lakott volt, ezt bizonyítják a határában található Jozgina-barlang leletei. Itt egy tűzhely maradványait tárták fel tele cserépmaradványokkal és állati csontokkal. A leletek igazolják, hogy a barlang abban az időben lakóhely céljára szolgált. 1527-ben a vidék több mint százötven évre török megszállás alá került, lakossága elmenekült. A török időkben Trnovac a lička novai törököké volt. Az övék volt a Kosa dombon állt erőd is, amely a podgorjei bunyevácok behatolását akadályozta. 1686-ra a terület felszabadult a török uralom alól és a szabaddá vált területre Jerko Rukavina razanaci és Dujam Kovačević vinjeraci kenézek vezetésével még 1683-ban Karlobag vidékére telepedett bunyevácokat telepítettek le itt négy faluba (Brušane, Trnovac, Smiljan és Bužim). Trnovacra tíz családban 56 személy érkezett. Az újonnan érkezettek a likai határőrezredhez, 1765-től az otocsáni ezredhez, azon belül a 11. számú smiljani századhoz tartoztak. Trnovacot 1733-ban említi Šimon Zduna smiljani plébános egy jelentésében a smiljani Kármelhegyi Boldogasszony plébániatemplom filájaként. 1789-ben Trnovac a gospići Mária Mennybevétele plébánia filiája lett, szolgálatát káplán látta el. A lakosság számának növekedésével 1807-ben plébániát alapítottak a településen. Az új plébániatemplomot 1879-ben kezdték építeni és 1881-ben fejezték be. Idővel felépítették a Hétfájdalmú Szűzanya kápolnát is. 1850-ben Trnovacnak hét településével (Brižik, Debelo Brdo, Guste, Jadovno, Murjanovica, Novoselo, Privija, Podoštra) együtt 111 háza és 1007 lakosa volt. iskoláját 1851-ben építették és még abbanaz évben megnyitották. 1888-ig a tanítás nyelve német volt. Az épületet 1889-ben bővítették. A katonai határőrvidék megszüntetése után 1873-ban a települést integrálták a polgári közigazgatásba. A falunak 1857-ben 980, 1910-ben 717 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 93 százaléka horvát volt. 1991-ben a független Horvátország része lett. 1991. december 19-én a plébániatemplomot a JNA repülőgépétől származó rakétatalálat érte. Megsérült a tetőszerkezet és a főoltáron álló Szent Miklós szobor. A falunak 2011-ben 96 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt plébániatemploma 1879 és 1881 között épült. A templom a faluban egy dombon található. A főhomlokzat északnyugati tájolású. Egyhajós, négyszögletes alaprajzú épület, harangtornya a főhomlokzat előtt áll, hátul pedig ötoldalú apszissal rendelkezik. A szentély mellett a déli oldalon található a sekrestye. A berendezés (a fő- és a két mellékoltár) a 19. és a 20. század fordulójától származik, a tiroli műhely minőségi munkái.

Források 
Gospić város hivatalos oldala 
Gospić turisztikai irodájának honlapja 
A Gospić-Zenggi egyházmegye honlapja 
 Lika kronológiája 
 Az udbinai plébánia honlapja

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Trnovac falu Horvátországban Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik . Fekvése Gospićtól légvonalbankm-re közútonkm-re nyugat-délnyugatra , a Velebit-hegység lejtői alatt , a Lika középső részén található Smiljani-karsztmező nyugati szélén fekszik . Területe bővelkedik erdőkben és vízfolyásokban . Legismertebb forrásai a Bukovac és a Crno vrilo . Története Területe már a bronzkorban lakott volt , ezt bizonyítják a határában található Jozgina-barlang leletei . Itt egy tűzhely maradványait tárták fel tele cserépmaradványokkal és állati csontokkal . A leletek igazolják , hogy a barlang abban az időben lakóhely céljára szolgált.ben a vidék több mint százötven évre török megszállás alá került , lakossága elmenekült . A török időkben Trnovac a lička novai törököké volt . Az övék volt a Kosa dombon állt erőd is , amely a podgorjei bunyevácok behatolását akadályozta.ra a terület felszabadult a török uralom alól és a szabaddá vált területre Jerko Rukavina razanaci és Dujam Kovačević vinjeraci kenézek vezetésével mégban Karlobag vidékére telepedett bunyevácokat telepítettek le itt négy faluba ( Brušane , Trnovac , Smiljan és Bužim ) . Trnovacra tíz családbanszemély érkezett . Az újonnan érkezettek a likai határőrezredhez,től az otocsáni ezredhez , azon belül a számú smiljani századhoz tartoztak . Trnovacotban említi Šimon Zduna smiljani plébános egy jelentésében a smiljani Kármelhegyi Boldogasszony plébániatemplom filájaként.ben Trnovac a gospići Mária Mennybevétele plébánia filiája lett , szolgálatát káplán látta el . A lakosság számának növekedésévelben plébániát alapítottak a településen . Az új plébániatemplomotben kezdték építeni ésben fejezték be . Idővel felépítették a Hétfájdalmú Szűzanya kápolnát is.ben Trnovacnak hét településével ( Brižik , Debelo Brdo , Guste , Jadovno , Murjanovica , Novoselo , Privija , Podoštra ) együttháza éslakosa volt. iskolájátben építették és még abbanaz évben megnyitották.ig a tanítás nyelve német volt . Az épületetben bővítették . A katonai határőrvidék megszüntetése utánban a települést integrálták a polgári közigazgatásba . A falunakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát volt.ben a független Horvátország része lett. decemberén a plébániatemplomot a JNA repülőgépétől származó rakétatalálat érte . Megsérült a tetőszerkezet és a főoltáron álló Szent Miklós szobor . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt plébániatemplomaésközött épült . A templom a faluban egy dombon található . A főhomlokzat északnyugati tájolású . Egyhajós , négyszögletes alaprajzú épület , harangtornya a főhomlokzat előtt áll , hátul pedig ötoldalú apszissal rendelkezik . A szentély mellett a déli oldalon található a sekrestye . A berendezés ( a fő- és a két mellékoltár ) a és a század fordulójától származik , a tiroli műhely minőségi munkái . Források Gospić város hivatalos oldala Gospić turisztikai irodájának honlapja A Gospić-Zenggi egyházmegye honlapja Lika kronológiája Az udbinai plébánia honlapja Jegyzetek Lika-Zengg megye települései