Vöröstüskés csucsor
A vöröstüskés csucsor (Solanum pyracanthos), a burgonyafélék (Solanaceae) családjába tartozó növény. Madagaszkáron és az Indiai-óceán keleti szigetein őshonos. Könnyen felismerhető a szárain szőrszerűen elhelyezkedő és levelein található élénk narancssárga tüskékről. A növény minden része mérgező, hasonlóan rokonához a közép-amerikai csucsorhoz (Solanum wendlandii).

Elnevezése 
Angol neve Porcupine Tomato (magyar tükörfordítása „tüskés paradicsom”), ami utal arra, hogy a növény rokonságban áll a paradicsommal.

Származása, elterjedése 
A növény Madagaszkár szigetén őshonos, de számos indiai-óceáni trópusi szigeten megtalálható egészen Kelet-Indiáig.

Leírása 
A vöröstüskés csucsor örökzöld cserje, mely a több mint 1500 tagot számoló csucsor nemzetség tagja. Ide tartozik többek között a paradicsom (Solanum lycopersicum), a burgonya (Solanum tuberosum), a padlizsán (Solanum melongena) és a közép-amerikai csucsor (Solanum wendlandii) is. Ez utóbbival és számos közeli rokonával együtt mérgezőnek számít. A nemzetség több tagjára is jellemző ez, például a burgonya termése is sokakat mérgezett meg a növényt még nem ismerő európaiak közül.

A cserje jellegzetessége, hogy szinte minden része kisebb-nagyobb tüskékkel borított. Természetes élőhelyén 1,5-3 méter magasra is megnő.

Levelei 
A levelei kissé szürkés, fehéres árnyalatúak. Felületén finom szőrszálak találhatók és teljesen beborítják és bársonyos felületet nyújtanak a növénynek. Levelei emlékeztetnek a paradicsoméra, de ezek sokkal erősebben tagoltak, szélei hullámosak. A levélvégek lekerekítettek. Erezeteiből tüskék nőnek ki, melyek évszaktól függően változó méretűek, de általában 2 cm körüli hosszig nőnek meg. A tüskék színe élénk sárga, narancssárga, de gyakran vöröses színt is fel lehet ismerni rajtuk. A levelek méretének aránya (szélesség/hosszúság): 1/3-1/4. Fontos, hogy fogyasztásra nem alkalmas mert mérgező!

Szára 
Törzsét sárga színű tüskék borítják keresztmetszete hengeres. Szára szerteágazó, kétéves korától kezd el bokrosodni. Mérete elérheti a két métert is szobakörülmények között. Mérgező.

Virágai 
A párta és a csésze összeforrása miatt öttagú lila virágai bogernyőbe tömörülnek. Bibéje és porzója a tüskékhez hasonló élénk sárga színű. Virágai formában nagyon hasonlítanak a burgonyáéhoz, de méretében nagyon eltér tőle, jellemzően 6–21 cm-esek. Mérgező.

Termés 
1-1,2 cm-es méretig nőnek meg. Termése húsos, nedvdús és puha. Angol nevét is erről kapta. Méregtartalma miatt emberek és állatok számára nem ehető.

Tartása 
A növény termése általában életképes magvakat tartalmaz. Ezt csak enyhén savas vagy enyhén lúgos talajba lehet ültetni. Különösen nagy tápanyagigénye nincs. A vöröstüskés csucsor számára fontos a meleg és a sok napsütés mivel trópusi éghajlatról származik. Közép-európai éghajlaton nyári időszakban kellemesen érzi magát, de télen csak is lakásban tartható. A meleget jól nélkülözi, de a napsütés hiányát nehezen tűri. A növényt csak ritkán kell tápoldatozni és azt is csak ritkán, évente párszor. Vízigénye nem túl nagy, de a nyári melegben sűrűn kell pótolni. Hűvösebb időben hetente 1-2 szer elég megöntözni. Bár a hideget nem bírja hosszabb ideig, de egy hétig a 10-15 °C körüli hőmérsékleten elél. Ez után előfordulhat, hogy a növény leveleket hullat vagy olyan mint ha elhalna, de amint újra a megfelelő hőmérsékleten van elkezd fejlődni és növekedni. Téli hónapokban az ideális hőmérséklet 25 °C de 20 °C-ig semmi gond vele, nyáron élvezi a magyaros 30+ °C is.

Mérge 
A burgonyafélék sokasága mérgező részben vagy egészben. Míg a burgonyának csak termése a mérgező, addig a vöröstüskés csucsornak minden része, hasonlóan a nadragulyához vagy a közép-amerikai csucsorhoz.

Sok rokonfajnak csak egyes részei mérgezőek, ezek és a teljesen mérgező társaik is a növényevők elleni védelemként fejlesztették ki a különböző mérgeket.

A vöröstüskés csucsorban főleg tropán-vázas alkaloidokat (atropint, L-hioszciamint és belladonint) tartalmaz és súlyosan mérgező. Kellő mennyiségű termés vagy egyéb rész (tüske, levél, törzs vagy gyökér) elfogyasztása halált is okozhat. Kellemetlenséget jelenthet a növény tüskéjének szúrása is. Az összalkaloidok nagy részét az L-hioszciamin teszi ki, amely a szárítás során atropinná alakul, emellett kisebb mennyiségben belladonnin és nyomokban szkopolamin, apoatropin, kuszkohigrin, metilpirrolidin, tropin is előfordul benne. Ősszel vagy tavasszal tartalmazza a legtöbb hatóanyagot.

Képek

Fordítás

Források 
 Our Breathing Planet
 EOL
 

Csucsorok
Növényfajok
A vöröstüskés csucsor ( Solanum pyracanthos ) , a burgonyafélék ( Solanaceae ) családjába tartozó növény . Madagaszkáron és az Indiai-óceán keleti szigetein őshonos . Könnyen felismerhető a szárain szőrszerűen elhelyezkedő és levelein található élénk narancssárga tüskékről . A növény minden része mérgező , hasonlóan rokonához a közép-amerikai csucsorhoz ( Solanum wendlandii ) . Elnevezése Angol neve Porcupine Tomato ( magyar tükörfordítása „ tüskés paradicsom” ) , ami utal arra , hogy a növény rokonságban áll a paradicsommal . Származása , elterjedése A növény Madagaszkár szigetén őshonos , de számos indiai-óceáni trópusi szigeten megtalálható egészen Kelet-Indiáig . Leírása A vöröstüskés csucsor örökzöld cserje , mely a több minttagot számoló csucsor nemzetség tagja . Ide tartozik többek között a paradicsom ( Solanum lycopersicum ) , a burgonya ( Solanum tuberosum ) , a padlizsán ( Solanum melongena ) és a közép-amerikai csucsor ( Solanum wendlandii ) is . Ez utóbbival és számos közeli rokonával együtt mérgezőnek számít . A nemzetség több tagjára is jellemző ez , például a burgonya termése is sokakat mérgezett meg a növényt még nem ismerő európaiak közül . A cserje jellegzetessége , hogy szinte minden része kisebb-nagyobb tüskékkel borított . Természetes élőhelyén5-3 méter magasra is megnő . Levelei A levelei kissé szürkés , fehéres árnyalatúak . Felületén finom szőrszálak találhatók és teljesen beborítják és bársonyos felületet nyújtanak a növénynek . Levelei emlékeztetnek a paradicsoméra , de ezek sokkal erősebben tagoltak , szélei hullámosak . A levélvégek lekerekítettek . Erezeteiből tüskék nőnek ki , melyek évszaktól függően változó méretűek , de általábancm körüli hosszig nőnek meg . A tüskék színe élénk sárga , narancssárga , de gyakran vöröses színt is fel lehet ismerni rajtuk . A levelek méretének aránya ( szélesség / hosszúság ) : 3-1/4. Fontos , hogy fogyasztásra nem alkalmas mert mérgező ! Szára Törzsét sárga színű tüskék borítják keresztmetszete hengeres . Szára szerteágazó , kétéves korától kezd el bokrosodni . Mérete elérheti a két métert is szobakörülmények között . Mérgező . Virágai A párta és a csésze összeforrása miatt öttagú lila virágai bogernyőbe tömörülnek . Bibéje és porzója a tüskékhez hasonló élénk sárga színű . Virágai formában nagyon hasonlítanak a burgonyáéhoz , de méretében nagyon eltér tőle , jellemzően21 cm-esek . Mérgező . Termés 1-1,2 cm-es méretig nőnek meg . Termése húsos , nedvdús és puha . Angol nevét is erről kapta . Méregtartalma miatt emberek és állatok számára nem ehető . Tartása A növény termése általában életképes magvakat tartalmaz . Ezt csak enyhén savas vagy enyhén lúgos talajba lehet ültetni . Különösen nagy tápanyagigénye nincs . A vöröstüskés csucsor számára fontos a meleg és a sok napsütés mivel trópusi éghajlatról származik . Közép-európai éghajlaton nyári időszakban kellemesen érzi magát , de télen csak is lakásban tartható . A meleget jól nélkülözi , de a napsütés hiányát nehezen tűri . A növényt csak ritkán kell tápoldatozni és azt is csak ritkán , évente párszor . Vízigénye nem túl nagy , de a nyári melegben sűrűn kell pótolni . Hűvösebb időben hetenteszer elég megöntözni . Bár a hideget nem bírja hosszabb ideig , de egy hétig a°C körüli hőmérsékleten elél . Ez után előfordulhat , hogy a növény leveleket hullat vagy olyan mint ha elhalna , de amint újra a megfelelő hőmérsékleten van elkezd fejlődni és növekedni . Téli hónapokban az ideális hőmérséklet°C de°C-ig semmi gond vele , nyáron élvezi a magyaros °C is . Mérge A burgonyafélék sokasága mérgező részben vagy egészben . Míg a burgonyának csak termése a mérgező , addig a vöröstüskés csucsornak minden része , hasonlóan a nadragulyához vagy a közép-amerikai csucsorhoz . Sok rokonfajnak csak egyes részei mérgezőek , ezek és a teljesen mérgező társaik is a növényevők elleni védelemként fejlesztették ki a különböző mérgeket . A vöröstüskés csucsorban főleg tropán-vázas alkaloidokat ( atropint , L-hioszciamint és belladonint ) tartalmaz és súlyosan mérgező . Kellő mennyiségű termés vagy egyéb rész ( tüske , levél , törzs vagy gyökér ) elfogyasztása halált is okozhat . Kellemetlenséget jelenthet a növény tüskéjének szúrása is . Az összalkaloidok nagy részét az L-hioszciamin teszi ki , amely a szárítás során atropinná alakul , emellett kisebb mennyiségben belladonnin és nyomokban szkopolamin , apoatropin , kuszkohigrin , metilpirrolidin , tropin is előfordul benne . Ősszel vagy tavasszal tartalmazza a legtöbb hatóanyagot . Képek Fordítás Források Our Breathing Planet EOL Csucsorok Növényfajok