Buddhizmus Németországban
A buddhizmus Németországban több mint 150 évre tekint vissza. Arthur Schopenhauer volt az egyik legelső német, akire hatással volt a buddhizmus. Schopenhauer olyan szerzőktől szerezte a buddhizmussal kapcsolatos tudását, mint Isaac Jacob Schmidt (1779-1847). A német buddhisták illetve orientalistákra, mint például Karl Eugen Neumann, Paul Dahlke, Georg Grimm, Friedrich Zimmermann (Subhadra Bhikschu) és a legelső német szerzetesre, Nyanatiloka bhikkhura is hatással volt Schopenhauer. De az olyan német ideológusok is, mint Hermann Oldenberg és a Buddha - Élete, tanai, közössége („Buddha, sein Leben, seine Lehre, seine Gemeinde”) című műve jelentős hatással volt a németországi buddhizmusra.

1888-ban Subhadra Bickshu (Friedrich Zimmermann) publikálta a Buddhista katekizmus („Buddhistischer Katechismus”) első kiadását, amely Henry Steel Olcott hasonló című művére épült.

1903-ban alapította Karl Seidenstücker az első német buddhista szervezetet Lipcsében. Egy évvel később Florus Anton Gueth théraváda szerzetesként a Nyanatiloka Mahathera nevet vette fel. Fontos páli szövegeket fordítottak német nyelvre a 20. század elején. A fordítások többségét Karl Eugen Neumann (1865-1915), Nyantiloka és más, neves tudósok végezték.

1922-ben Hermann Hesse kiadta híres művét, a "Sziddhárta" című regényt, amelyet később sok nyelvre lefordítottak.

1924-ben Paul Dahlke megalapította Németország első buddhista kolostorát, a „Buddhista házat” Berlinben.

1952-ben Asoka Weeraratna megalapította a Német Dharmaduta Társaságot (első neve: Lanka Dhammaduta Társaság) és Buddha üzenetének a németországi és más nyugati országban történő terjesztésének szentelte az életét. Ugyanebben az évben alapította meg Anagarika Govinda a buddhista rend német ágát.

1957-ben a Német Dharmaduta Társaság megvásárolta a „Buddhista házat”, amely ma a théraváda irányzat terjesztését tűzte ki feladatául Európában. Európa második legrégibb buddhista szervezeteként a német hatóságok nemzeti örökségi helyszínnek jelölték az épületet.

A német buddhista unió szerint mintegy 245 ezer aktív buddhista él Németországban (2005), amelynek a fele ázsiai bevándorló. Ezek az emberek összesen hozzávetőleg 600 csoportba tömörülnek, holott 1977-ben még csak 15 fajta buddhista csoport működött az országban.

Jegyzetek

Források 

Martin Baumann: Deutsche Buddhisten. Geschichte und Gemeinschaften, Marburg, 1993, 2nd updated and enlarged edition 1995.
Hellmuth Hecker: Chronik des Buddhismus in Deutschland. 3. Aufl. Deutsche Buddhistische Union, Plochingen 1985
Klaus-Josef Notz: Der Buddhismus in Deutschland in seinen Selbstdarstellungen. Eine religionswissenschaftliche Untersuchung zur religiösen Akkulturationsproblematik. Lang, Frankfurt a.M. u.a. 1984.
Jürgen Offermanns: Der lange Weg des Zen-Buddhismus nach Deutschland. Vom 16. Jahrhundert bis Rudolf Otto. Lunds Univ., Lund 2002, 
Andrea Rübenacker: Buddha boomt. Eine inhaltsanalytische Untersuchung der im deutschen Fernsehen gesendeten Beiträge zum Thema "Buddhismus in Deutschland". Unter besonderer Berücksichtigung einer stofflichen Buddhismus-Betrachtung. Diss. Dortmund 2000.
Eva Sabine Saalfrank: Geistige Heimat im Buddhismus aus Tibet. Eine empirische Studie am Beispiel der Kagyüpas in Deutschland. Farbri, Ulm 1997, 
Volker Zotz: Auf den glückseligen Inseln. Buddhismus in der deutschen Kultur. Theseus, Berlin 2000 ()

További információk 
Német buddhista unió (DBU)
Buddhactivity - dharma-központok adatbázisa
A buddhista ház, Berlin-Frohnau
Buddhizmus ma - Buddhizmus Németországban - Martin H. Petrich

Kapcsolódó szócikkek
 Buddhista ház
 Buddhizmus Európában
A buddhizmus Németországban több mintévre tekint vissza . Arthur Schopenhauer volt az egyik legelső német , akire hatással volt a buddhizmus . Schopenhauer olyan szerzőktől szerezte a buddhizmussal kapcsolatos tudását , mint Isaac Jacob Schmidt A német buddhisták illetve orientalistákra , mint például Karl Eugen Neumann , Paul Dahlke , Georg Grimm , Friedrich Zimmermann ( Subhadra Bhikschu ) és a legelső német szerzetesre , Nyanatiloka bhikkhura is hatással volt Schopenhauer . De az olyan német ideológusok is , mint Hermann Oldenberg és a Buddha - Élete , tanai , közössége ( „ Buddha , sein Leben , seine Lehre , seine Gemeinde” ) című műve jelentős hatással volt a németországi buddhizmusra . 1888-ban Subhadra Bickshu ( Friedrich Zimmermann ) publikálta a Buddhista katekizmus ( „ Buddhistischer Katechismus” ) első kiadását , amely Henry Steel Olcott hasonló című művére épült . 1903-ban alapította Karl Seidenstücker az első német buddhista szervezetet Lipcsében . Egy évvel később Florus Anton Gueth théraváda szerzetesként a Nyanatiloka Mahathera nevet vette fel . Fontos páli szövegeket fordítottak német nyelvre a század elején . A fordítások többségét Karl Eugen Neumann Nyantiloka és más , neves tudósok végezték . 1922-ben Hermann Hesse kiadta híres művét , a " Sziddhárta " című regényt , amelyet később sok nyelvre lefordítottak . 1924-ben Paul Dahlke megalapította Németország első buddhista kolostorát , a „ Buddhista házat” Berlinben . 1952-ben Asoka Weeraratna megalapította a Német Dharmaduta Társaságot ( első neve : Lanka Dhammaduta Társaság ) és Buddha üzenetének a németországi és más nyugati országban történő terjesztésének szentelte az életét . Ugyanebben az évben alapította meg Anagarika Govinda a buddhista rend német ágát . 1957-ben a Német Dharmaduta Társaság megvásárolta a „ Buddhista házat” , amely ma a théraváda irányzat terjesztését tűzte ki feladatául Európában . Európa második legrégibb buddhista szervezeteként a német hatóságok nemzeti örökségi helyszínnek jelölték az épületet . A német buddhista unió szerint mintegyezer aktív buddhista él Németországban amelynek a fele ázsiai bevándorló . Ezek az emberek összesen hozzávetőlegcsoportba tömörülnek , holottben még csakfajta buddhista csoport működött az országban . Jegyzetek Források Martin Baumann : Deutsche Buddhisten . Geschichte und Gemeinschaften , Marburg,d updated and enlarged edition Hellmuth Hecker : Chronik des Buddhismus in Deutschland . Aufl . Deutsche Buddhistische Union , Plochingen Klaus-Josef Notz : Der Buddhismus in Deutschland in seinen Selbstdarstellungen . Eine religionswissenschaftliche Untersuchung zur religiösen Akkulturationsproblematik . Lang , Frankfurt a.M. u.a . Jürgen Offermanns : Der lange Weg des Zen-Buddhismus nach Deutschland . Vom Jahrhundert bis Rudolf Otto . Lunds Univ . , Lund Andrea Rübenacker : Buddha boomt . Eine inhaltsanalytische Untersuchung der im deutschen Fernsehen gesendeten Beiträge zum Thema " Buddhismus in Deutschland " . Unter besonderer Berücksichtigung einer stofflichen Buddhismus-Betrachtung . Diss . Dortmund Eva Sabine Saalfrank : Geistige Heimat im Buddhismus aus Tibet . Eine empirische Studie am Beispiel der Kagyüpas in Deutschland . Farbri , Ulm Volker Zotz : Auf den glückseligen Inseln . Buddhismus in der deutschen Kultur . Theseus , Berlin ( ) További információk Német buddhista unió ( DBU) Buddhactivity - dharma-központok adatbázisa A buddhista ház , Berlin-Frohnau Buddhizmus ma - Buddhizmus Németországban - Martin H. Petrich Kapcsolódó szócikkek Buddhista ház Buddhizmus Európában