Urzsum
Urzsum () város Oroszország Kirovi területén, az Urzsumi járás székhelye.	
		
Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Kirovi terület déli részén, Kirov területi székhelytől 195 km-re délre, az Urzsumka (a Vjatka mellékfolyója) torkolatától 10 km-re fekszik. Területe a Vjatkai-uvalok (dombság) karsztos vidékéhez tartozik. A legközelebbi vasútállomás a 160 km-re délkeletre lévő Vjatszkije Poljani, a Kazany–Agriz vasútvonalon.

Története 
Írott forrás először az 1554. évvel kapcsolatban említi, amikor Urzsum a vjatkai marik települése volt. 1584-ben már orosz erőd állt a helyén. 1647-ben fából új erődöt építettek, és sánccal, árokkal vették körül. 1796-ban a Vjatkai kormányzóság egyik városa és ujezd székhelye lett.

A 19. században kereskedők városa és a kézművesség egyik központja volt. Urzsumon át nagy mennyiségben szállítottak bőröket, kenyérgabonát, lisztet, egyéb mezőgazdasági termékeket a Volga menti városokba. Az 1861. évi reform előtt kb. kétezer lakosa közül 190 mesterember dolgozott a legkülönbözőbb szakmákban. Az ipari korszak eljöttével a kézműipar jelentősége erősen visszaszorult.

Mint a Vjatka vidékének sok más helysége, Urzsum is száműzetések helyszíne volt.

Közlekedés 
A járáson vezetett át egykor a forgalmas kazanyi útvonal (Kazanszkij trakt). Ma Urzsumot országút köti észak felé Nolinszkkal és Kirovval, délkelet felé Malmizzsal és Vjatszkije Poljanival. Északnyugat felé aszfaltozott közút teremt kapcsolatot Szovjetszkkel.

A Vjatka a vízi szállítás fontos útvonala, Cepocskino folyami kikötő 12 km-re fekszik a várostól. Urzsum repülőtere negyven éven át, 1992-ig fogadott, illetve indított gépeket, azután lezárták. Még a 2010-es évek elején sem működött. Vasútvonal nincs a környéken.

A mai város 
A gazdag kereskedők, gyárosok 19–20. század fordulóján épített házai sajátos stílust képviselnek és nagy számban maradtak fenn. A városnak számos műemléke van, köztük a városi hivatal (19. század) és a mozi épülete is (utóbbi 1912-ben nyílt meg). Helytörténeti múzeuma 1924-ben, Kirov – a város szülötte – emlékmúzeuma 1935-ben nyílt meg.

Központi temploma, a Troickij-székesegyház (Szentháromság-székesegyház) 1895–1900 között épült. Harangtornya valószínűleg a korábbi, 1811–1822. években emelt templomból maradt fenn. 1930 közepén a székesegyházat bezárták (bár egy részében tovább is tartottak misét) és raktárnak használták, berendezéseit kifosztották. Miután visszakapta az orosz ortodox egyház, a 21. század elején kívül teljesen felújították.

Jegyzetek

Források 

A Kirovi terület települései
Urzsum ( ) város Oroszország Kirovi területén , az Urzsumi járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Kirovi terület déli részén , Kirov területi székhelytőlkm-re délre , az Urzsumka ( a Vjatka mellékfolyója ) torkolatátólkm-re fekszik . Területe a Vjatkai-uvalok ( dombság ) karsztos vidékéhez tartozik . A legközelebbi vasútállomás akm-re délkeletre lévő Vjatszkije Poljani , a Kazany–Agriz vasútvonalon . Története Írott forrás először az évvel kapcsolatban említi , amikor Urzsum a vjatkai marik települése volt.ben már orosz erőd állt a helyén.ben fából új erődöt építettek , és sánccal , árokkal vették körül.ban a Vjatkai kormányzóság egyik városa és ujezd székhelye lett . A században kereskedők városa és a kézművesség egyik központja volt . Urzsumon át nagy mennyiségben szállítottak bőröket , kenyérgabonát , lisztet , egyéb mezőgazdasági termékeket a Volga menti városokba . Az évi reform előtt kb. kétezer lakosa közülmesterember dolgozott a legkülönbözőbb szakmákban . Az ipari korszak eljöttével a kézműipar jelentősége erősen visszaszorult . Mint a Vjatka vidékének sok más helysége , Urzsum is száműzetések helyszíne volt . Közlekedés A járáson vezetett át egykor a forgalmas kazanyi útvonal ( Kazanszkij trakt ) . Ma Urzsumot országút köti észak felé Nolinszkkal és Kirovval , délkelet felé Malmizzsal és Vjatszkije Poljanival . Északnyugat felé aszfaltozott közút teremt kapcsolatot Szovjetszkkel . A Vjatka a vízi szállítás fontos útvonala , Cepocskino folyami kikötőkm-re fekszik a várostól . Urzsum repülőtere negyven éven át,ig fogadott , illetve indított gépeket , azután lezárták . Még aes évek elején sem működött . Vasútvonal nincs a környéken . A mai város A gazdag kereskedők , gyárosok20. század fordulóján épített házai sajátos stílust képviselnek és nagy számban maradtak fenn . A városnak számos műemléke van , köztük a városi hivatal század ) és a mozi épülete is ( utóbbiben nyílt meg ) . Helytörténeti múzeumaben , Kirov – a város szülötte – emlékmúzeumaben nyílt meg . Központi temploma , a Troickij-székesegyház ( Szentháromság-székesegyház ) 1900 között épült . Harangtornya valószínűleg a korábbi, 1822. években emelt templomból maradt fenn.közepén a székesegyházat bezárták ( bár egy részében tovább is tartottak misét ) és raktárnak használták , berendezéseit kifosztották . Miután visszakapta az orosz ortodox egyház , a század elején kívül teljesen felújították . Jegyzetek Források A Kirovi terület települései