Széchényi György (politikus)
Gróf sárvár-felsővidéki Széchényi György Mária (Lábod, 1889. május 28. – Monok, 1938. augusztus 26.) katolikus politikus, országgyűlési képviselő, a Korunk Szava szerkesztője.

Élete

Családja 
Gróf Széchényi Pál (1838-1901) politikus, mezőgazdasági miniszter unokája. Széchényi Aladár (1862-1936) Somogy vármegye főispánjának és Andrássy Natália grófnő (1864-1951) gyermeke. Széchényi György gróf Zichy Anasztáziát (1891-1969) vette el. Öt gyermekük született: Széchényi Pál +(1918-1944) katona, ellenálló, hősi halott; Széchényi Ferenc (1919-?); Széchényi Ágost (1921-2005); Széchényi György (1923-1986); Széchényi Benedek (1926-2002).

Ifjúkora és közszereplővé válása 
Középiskolai tanulmányait a kalksburgi és a kalocsai jezsuita gimnáziumban folytatta, érettségi vizsgáját Kalocsán tette le 1908-ban. Majd elvégezte a kassai Gazdasági Akadémiát és a Jogakadémiát, végül Münchenben az erdészeti egyetemet. Az első világháború kitörése után behívták katonának, 1914 és 1916 között huszártisztként szolgált az orosz és az olasz fronton. 1916-ban betegsége miatt szerelték le. 1917 nyarától 1918 őszéig Zemplén vármegye főispánja.

Már 1918 nyarán közel került az újságszerkesztéshez. Bangha Béla jezsuita szerzetes szorgalmazására ugyanis közadakozásból létesült a Központi Sajtóvállalat Rt., melynek egyik alapítója és vezérigazgatója lett. A vállalat katolikus folyóiratok megjelentetését tervezte – közbeszólt azonban a politikai fordulat, az őszirózsás forradalom majd a Tanácsköztársaság. Széchényi 1918 novemberében lemondott főispáni hivataláról, és egy rövid időre visszavonult a közélettől, és a fejér vármegyei Káloz területén lévő birtokán gazdálkodott. 1918. március 21-e után letartóztatták. (Az olasz katonai missziónak köszönhetően szabadult ki.)

Politikai és újságírói pályája 

Pályafutásának legismertebb pontja az 1931-ben megalakuló Korunk Szava folyóirat vezetése, amelyet haláláig szerkesztett. A lap a neokatolicizmus fontos orgánuma lett, a leendő Demokrata Néppárt vezetői közül többen rendszeresen írtak a lapba, mint Barankovics István, Eckhardt Tibor, Kovrig Béla, Mihelics Vid, Rónay György és Szekfű Gyula (de Kéthly Anna és Milotay István is). A cikkekben megjelent az egyház társadalmi tanítása a Quadragesimo anno szellemiségét követve, az égető földkérdés, emlékszámot szenteltek Prohászka Ottokárnak és a változó politikai környezetben egyre határozottabban foglaltak állást a nemzetiszocializmus ellen, és a keresztény orgánumok közül elsőként utasították el az első zsidótörvényt.
Az újságszerkesztés mellett aktív tagja volt Zemplén vármegye törvényhatósági bizottságának és a megyegyűléseknek.

Az 1935-ös választásokon a Keresztény Gazdasági és Szociális Párt színeiben a tokaji kerületből mandátumot nyert. A korabeli kereszténydemokrata útkeresés szerint a kapitalizmust és a kommunizmust Széchényi is egyaránt elutasította, és elutasította a totalitárius politika kísérleteit is. 
„A régi orthodox parlamentarizmus a keresztény szabadságeszméhez sokkal közelebb áll, mint mindazok a diktatórikus elgondolások, amelyek az újabb időkben nálunk és más államokban előtérbe kerülnek.” Parlamenti felszólalásaiban állást foglalt a társadalmi felzárkóztatás és az egyház társadalmi tanítása mellett, aggályait fejezte ki a növekvő német befolyással kapcsolatban, interpellációt nyújtott be az Anschluss nyilvános elítélésére és ellenezte az első zsidó törvényt.

A pártján belüli szélsőjobboldali Kékkeresztes csoport miatt elhagyta a KGSzP-t, és független képviselőként folytatta tovább munkáját. 1938 nyarán szívrohamban elhunyt.

Jegyzetek

Források

Gudenus János József: A magyarországi főnemesség 20. századi genealógiája

1889-ben született személyek
1938-ban elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1935–1939)
Zemplén vármegye főispánjai
Magyar újságírók
Gróf sárvár-felsővidéki Széchényi György Mária ( Lábod , május – Monok , augusztus ) katolikus politikus , országgyűlési képviselő , a Korunk Szava szerkesztője . Élete Családja Gróf Széchényi Pálpolitikus , mezőgazdasági miniszter unokája . Széchényi AladárSomogy vármegye főispánjának és Andrássy Natália grófnőgyermeke . Széchényi György gróf Zichy Anasztáziátvette el . Öt gyermekük született : Széchényi Pál +( 1918-1944 ) katona , ellenálló , hősi halott ; Széchényi Ferenc ? ) ; Széchényi Ágost Széchényi György Széchényi Benedek Ifjúkora és közszereplővé válása Középiskolai tanulmányait a kalksburgi és a kalocsai jezsuita gimnáziumban folytatta , érettségi vizsgáját Kalocsán tette leban . Majd elvégezte a kassai Gazdasági Akadémiát és a Jogakadémiát , végül Münchenben az erdészeti egyetemet . Az első világháború kitörése után behívták katonának,ésközött huszártisztként szolgált az orosz és az olasz fronton.ban betegsége miatt szerelték le.nyar átólőszéig Zemplén vármegye főispánja . Márnyarán közel került az újságszerkesztéshez . Bangha Béla jezsuita szerzetes szorgalmazására ugyanis közadakozásból létesült a Központi Sajtóvállalat Rt. , melynek egyik alapítója és vezérigazgatója lett . A vállalat katolikus folyóiratok megjelentetését tervezte – közbeszólt azonban a politikai fordulat , az őszirózsás forradalom majd a Tanácsköztársaság . Széchényinovemberében lemondott főispáni hivataláról , és egy rövid időre visszavonult a közélettől , és a fejér vármegyei Káloz területén lévő birtokán gazdálkodott. márciuse után letartóztatták . ( Az olasz katonai missziónak köszönhetően szabadult ki . ) Politikai és újságírói pályája Pályafutásának legismertebb pontja azben megalakuló Korunk Szava folyóirat vezetése , amelyet haláláig szerkesztett . A lap a neokatolicizmus fontos orgánuma lett , a leendő Demokrata Néppárt vezetői közül többen rendszeresen írtak a lapba , mint Barankovics István , Eckhardt Tibor , Kovrig Béla , Mihelics Vid , Rónay György és Szekfű Gyula ( de Kéthly Anna és Milotay István is ) . A cikkekben megjelent az egyház társadalmi tanítása a Quadragesimo anno szellemiségét követve , az égető földkérdés , emlékszámot szenteltek Prohászka Ottokárnak és a változó politikai környezetben egyre határozottabban foglaltak állást a nemzetiszocializmus ellen , és a keresztény orgánumok közül elsőként utasították el az első zsidótörvényt . Az újságszerkesztés mellett aktív tagja volt Zemplén vármegye törvényhatósági bizottságának és a megyegyűléseknek . Azös választásokon a Keresztény Gazdasági és Szociális Párt színeiben a tokaji kerületből mandátumot nyert . A korabeli kereszténydemokrata útkeresés szerint a kapitalizmust és a kommunizmust Széchényi is egyaránt elutasította , és elutasította a totalitárius politika kísérleteit is . „ A régi orthodox parlamentarizmus a keresztény szabadságeszméhez sokkal közelebb áll , mint mindazok a diktatórikus elgondolások , amelyek az újabb időkben nálunk és más államokban előtérbe kerülnek.” Parlamenti felszólalásaiban állást foglalt a társadalmi felzárkóztatás és az egyház társadalmi tanítása mellett , aggályait fejezte ki a növekvő német befolyással kapcsolatban , interpellációt nyújtott be az Anschluss nyilvános elítélésére és ellenezte az első zsidó törvényt . A pártján belüli szélsőjobboldali Kékkeresztes csoport miatt elhagyta a KGSzP-t , és független képviselőként folytatta tovább munkáját.nyarán szívrohamban elhunyt . Jegyzetek Források Gudenus János József : A magyarországi főnemesség századi genealógiája 1889-ben született személyek 1938-ban elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1939 ) Zemplén vármegye főispánjai Magyar újságírók