Kéry Gyula (író)
Ifj. Kéry Gyula János Károly (Buda, 1869. augusztus 3. – Budapest, 1919. február 22.) hírlapíró, dalköltő, irodalomtörténész.

Élete

Nemesi család gyermeke, édesapja Kéry Gyula békési főispán, édesanyja Blum Sarolta. Középiskoláit Pécsett 1890-ben (a V–VIII. osztályokat mint papnövendék) végezte; ekkor a papi pályát elhagyván, 1890–92-ben a jogi tanfolyamot ugyanott hallgatta. 1893. júniusban ő volt az egyik főrendezője a pécsi virágkorzónak és ez alkalomból a nőegyesület megbízásából Június címmel emlékalbumot is szerkesztett, amely nyomtatásban is megjelent. 1895 januárjában hosszabb külföldi útra indult, ahonnan visszatérve, 1895. decemberben megindította a Művészeti Lapokat, amelyet 1896. július végéig szerkesztett. Az 1910-es évek elején elmebajjal diagnosztizálták és a budapesti Schwartzer-szanatóriumban ápolták. Apja halála után annak barátja, dr. Kóhn Mór lett a gyámja, de az ifjabb Kéry csak hat héttel élte túl apját.

Munkássága

Már tanuló korában (1890. szeptember – 1892. május) segédszerkesztője volt a Pécsi Figyelőnek, 1892. május-novemberben a Győri Hirlapnak; 1892. november 16-tól pedig a Pécsi Naplónak volt segédszerkesztője; 1893. júliusban a Budapesti Hirlap szerkesztőjének meghívására a fővárosba ment és másfél évig azon lap szerkesztőségében dolgozott. 1894-1896-ban zeneművek szerzésével foglalkozott és ezen időben A bártfai zölderdőben c. zeneműve felkölté az akkor Bártfán időző királynénak figyelmét, aki a szerzőt gyémánt melltűvel tüntette ki. 1897 áprilisától a Magyar Szalon és a Magyar Geniusz segédszerkesztője volt és a Pesti Napló belmunkatársa. Cikkeket és költeményeket írt a Budapesti Hírlapba (1893. 317. és köv. sz. Levelek Pompadour asszonyról a friedensdorfi kastély levéltárában, öt közlés, 355. sz. Ferencz Ferdinand kir. herczeg utazása és naplója), a Hétbe, az Ország-Világba, a Zeneirodalmi Szemlébe, a Hazánkba, a Magyar Geniuszba, a Magyarországba és az Uj Időkbe. Legnagyobb sikereit a dalszerzés terén érte el; legtöbb dala, közel 30 jelent meg, melyek közül némelyik több kiadást ért.

Munkái

 Egyveleg. Pécs, 1883. (Költemények és prózák.)
 Blaha Luiza élete. Budapest, 1896. (Jókai Mór bevezető soraival és számos képpel.)
 Pipiske. Operett, bemutatták: 1894.
 A magyar szabadságharc története, napi krónikákban. Budapest, 1899.
 Friss nyomon. Budapest, 1908. Online
 A Petőfi-ház története és katalógusa. Budapest, 1911.

Jegyzetek

Források

 
 
 Héjja Julianna Erika: Békés vármegye archontológiája (1699) 1715–1950, 122-123. old (online hozzáférés)
 ifj. Kéry Gyula keresztelési anyakönyvi bejegyzése

Magyar újságírók
Magyar zeneszerzők
1869-ben született személyek
1919-ben elhunyt személyek
Ifj. Kéry Gyula János Károly ( Buda , augusztus – Budapest , február ) hírlapíró , dalköltő , irodalomtörténész . Élete Nemesi család gyermeke , édesapja Kéry Gyula békési főispán , édesanyja Blum Sarolta . Középiskoláit Pécsettben ( a V–VIII. osztályokat mint papnövendék ) végezte ; ekkor a papi pályát elhagyván,92-ben a jogi tanfolyamot ugyanott hallgatta. júniusban ő volt az egyik főrendezője a pécsi virágkorzónak és ez alkalomból a nőegyesület megbízásából Június címmel emlékalbumot is szerkesztett , amely nyomtatásban is megjelent.janu árjában hosszabb külföldi útra indult , ahonnan visszatérve , decemberben megindította a Művészeti Lapokat , amelyet július végéig szerkesztett . Azes évek elején elmebajjal diagnosztizálták és a budapesti Schwartzer-szanatóriumban ápolták . Apja halála után annak barátja , dr. Kóhn Mór lett a gyámja , de az ifjabb Kéry csak hat héttel élte túl apját . Munkássága Már tanuló korában szeptember – május ) segédszerkesztője volt a Pécsi Figyelőnek , május-novemberben a Győri Hirlapnak ; novembertól pedig a Pécsi Naplónak volt segédszerkesztője ; júliusban a Budapesti Hirlap szerkesztőjének meghívására a fővárosba ment és másfél évig azon lap szerkesztőségében dolgozott.ban zeneművek szerzésével foglalkozott és ezen időben A bártfai zölderdőben c. zeneműve felkölté az akkor Bártfán időző királynénak figyelmét , aki a szerzőt gyémánt melltűvel tüntette ki.áprilisától a Magyar Szalon és a Magyar Geniusz segédszerkesztője volt és a Pesti Napló belmunkatársa . Cikkeket és költeményeket írt a Budapesti Hírlapba és köv. sz . Levelek Pompadour asszonyról a friedensdorfi kastély levéltárában , öt közlés , sz . Ferencz Ferdinand kir. herczeg utazása és naplója ) , a Hétbe , az Ország-Világba , a Zeneirodalmi Szemlébe , a Hazánkba , a Magyar Geniuszba , a Magyarországba és az Uj Időkbe . Legnagyobb sikereit a dalszerzés terén érte el ; legtöbb dala , közeljelent meg , melyek közül némelyik több kiadást ért . Munkái Egyveleg . Pécs , ( Költemények és prózák . ) Blaha Luiza élete . Budapest , ( Jókai Mór bevezető soraival és számos képpel . ) Pipiske . Operett , bemutatták : A magyar szabadságharc története , napi krónikákban . Budapest , Friss nyomon . Budapest , Online A Petőfi-ház története és katalógusa . Budapest , Jegyzetek Források Héjja Julianna Erika : Békés vármegye archontológiája1715–1950 , old ( online hozzáférés ) ifj. Kéry Gyula keresztelési anyakönyvi bejegyzése Magyar újságírók Magyar zeneszerzők 1869-ben született személyek 1919-ben elhunyt személyek