Koroda Pál
Felső-kubini Koroda Pál, olykor Kóroda formában is (Kisendréd, Bars vármegye, 1858. március 6. – Budapest, 1933. augusztus 13.) író, költő, jogász, postatisztviselő, publicista, történész, állami tudományok doktora és földbirtokos.

Élete

Koroda Pál megyei főbíró (aki az 1848–49-iki mozgalmakban, később a megyei életben élénken részt vett) és zeitlingeni és zsibóthi Zeitler Mária fia. 1861-ben szülei anyai nagyanyjuknak, Kisfaludy Lipthay Johannának Garamújfalun levő birtokát vették át; ezen szépvidékű erdős, hegyes-völgyes faluban töltötte gyermekéveit és házilag nyerte kiképeztetését. Az algimnáziumot Léván, a felsőbb osztályokat a pozsonyi katolikus főgimnáziumban végezte; az első két évi jogot ugyanott a jogakadémián, a III. és IV. évi folyamot a budapesti egyetemen. 1879 májusában tett szigorlatot az államtudományokból és 1881. március 19-én doktorrá avatták. Reviczky Gyulához gyermekkorától fogva szoros barátság fűzte és az 1880-as évek elején irodalmi célok közössége egy kis írói kört csoportosított köréjük. Ettől kezdve irodalommal, joggal és politikával foglalkozott; az ellenzéki mozgalmakat 1875-ben Bars megyében ő élesztette fel újra. Később postatitkár volt Budapesten. A Petőfi Társaság tagjai sorában választotta. Sírja a Kerepesi úti temetőben található (47/1-1-22).

Több lap és folyóirat munkatársa volt, Szerkesztette 1885 elején a Barsmegyei Hirlapot. Sajtó alá rendezte Reviczky Gyula összes költeményeit (Bpest, 1895. két kötet) és az Epilogban megírta a költő életrajzát. A bűvös éj című költeményét 1896-ban a bojári Vigyázó alapítványból a Petőfi Társaság által 300 koronával jutalmazta.

Publikációi

Költeményei a Vasárnapi Ujságban (1876.); a Pozsonyvidéki Lapokban (1877); Gáspár Imre Uj Nemzedékében (1877. A Túlvilág komédiájából); a Petőfi Társaság Lapjában (1878); Magyarországban (1881. 310. sz. A három legnagyobb élő költő: Arany János, Hugo Viktor és Tennyson Alfred); a Budapestben (1888. 355. sz. Goethe Friderikához); a Képes Családi Lapokban (1891.); czikkei a Honban, a Koszorúban (1878. Igazság a költészetben, 1880. 123. szám, Az uj franczia dráma, A kritikai áramlatok, erre Bodnár Zsigmond válaszolt és ő 1881. 8. sz. egy hosszabb czikkben felelt); a M. Salonban (1885. Vajda János, 1889. Reviczky Gyula, utolsó szerelmi cziklusáról); a Jogban (1885. Elvi ellentétes curiai határozatok); a Magyar Szemlében (1889. Tennyson költem., 1890. Kritikai levél a szerkesztőhöz, 1891. Reviczky Gyula életrajzához); a Nemzetben (1897. 84. sz. Reviczky Gyula.) jelentek meg.

Munkái

 A túlvilág komédiája. Budapest, 1876. (drámai költemény, Ism. Pesti Napló 167. sz. esti k., Kassai Lapok 1877. 2., 3. sz.)
 Költői elbeszélések. Budapest, 1877. (Ism. P. Napló 164., Családi Kör 30., Délibáb 20., Vasárnapi Ujság 25. sz.)
 Alkibiadesz. Tragédia 5 felv. Budapest, 1884. (Ism. Bud. Hirlap 103., Bud. Szemle XXXIX., Társalgó 1885. 2. sz. Először előadatott a budapesti nemzeti szinházban 1895. deczember 20. Ismertetve: Pesti Napló 350., Fővárosi Lapok 350., Hazánk 349., Budapesti Hirlap 349. sz. 2. kiadás. Budapest. 1897.)
 A pörös jószág. Igaz történet. Budapest. 1884. (Regény, Jó könyvek 24.)
 A szép Sára története vagy a legnagyobb veszedelemben legközelebb az isten segítsége. Budapest, 1886. (Jó Könyvek 40.)
 Fehér virágok. Fiatal leányoknak való költemények. Budapest, 1891. (Kiválogatták Baló Taszilóval együtt.)
 Az ostrom, vígjáték 3. felv. Budapest, 1891. (Ism. Élet II. 315. l., P. Napló 342. sz.)
 Az udvarló. Budapest, 1893. (Az 1885. március 19-ei akadémiai Jelentésben megdicsérték)
 Lira. Költemények. Budapest, 1898.
 Wesselényi. Budapest, 1907. (Dráma)

Betűjegyei

D. F. K. (Magyar Szemle, Barsmegyei Hirlap), f. k. (Egyetértés 1886. ápr. 7.)

Források

További információ
 Gyulai Pál: Újabb költői beszélyeink. In: Budapesti Szemle 15. kötet, XXIX. szám (203-212. old.)

Magyar költők
Magyar írók
Magyar újságírók
Magyar jogászok
Magyar történészek
1858-ban született személyek
1933-ban elhunyt személyek
Barsendrédiek
Felső-kubini Koroda Pál , olykor Kóroda formában is ( Kisendréd , Bars vármegye , március – Budapest , augusztus ) író , költő , jogász , postatisztviselő , publicista , történész , állami tudományok doktora és földbirtokos . Élete Koroda Pál megyei főbíró ( aki az49-iki mozgalmakban , később a megyei életben élénken részt vett ) és zeitlingeni és zsibóthi Zeitler Mária fia.ben szülei anyai nagyanyjuknak , Kisfaludy Lipthay Johannának Garamújfalun levő birtokát vették át ; ezen szépvidékű erdős , hegyes-völgyes faluban töltötte gyermekéveit és házilag nyerte kiképeztetését . Az algimnáziumot Léván , a felsőbb osztályokat a pozsonyi katolikus főgimnáziumban végezte ; az első két évi jogot ugyanott a jogakadémián , a III. és IV. évi folyamot a budapesti egyetemen.májusában tett szigorlatot az államtudományokból és márciusén doktorrá avatták . Reviczky Gyulához gyermekkorától fogva szoros barátság fűzte és azas évek elején irodalmi célok közössége egy kis írói kört csoportosított köréjük . Ettől kezdve irodalommal , joggal és politikával foglalkozott ; az ellenzéki mozgalmakatben Bars megyében ő élesztette fel újra . Később postatitkár volt Budapesten . A Petőfi Társaság tagjai sorában választotta . Sírja a Kerepesi úti temetőben található1-1-22 ) . Több lap és folyóirat munkatársa volt , Szerkesztetteelején a Barsmegyei Hirlapot . Sajtó alá rendezte Reviczky Gyula összes költeményeit ( Bpest , két kötet ) és az Epilogban megírta a költő életrajzát . A bűvös éj című költeményétban a bojári Vigyázó alapítványból a Petőfi Társaság általkoronával jutalmazta . Publikációi Költeményei a Vasárnapi Ujságban ) ; a Pozsonyvidéki Lapokban Gáspár Imre Uj Nemzedékében A Túlvilág komédiájából ) ; a Petőfi Társaság Lapjában Magyarországban sz . A három legnagyobb élő költő : Arany János , Hugo Viktor és Tennyson Alfred ) ; a Budapestben sz . Goethe Friderikához ) ; a Képes Családi Lapokban ) ; czikkei a Honban , a Koszorúban Igazság a költészetben , szám , Az uj franczia dráma , A kritikai áramlatok , erre Bodnár Zsigmond válaszolt és ő sz. egy hosszabb czikkben felelt ) ; a M. Salonban Vajda János , Reviczky Gyula , utolsó szerelmi cziklusáról ) ; a Jogban Elvi ellentétes curiai határozatok ) ; a Magyar Szemlében Tennyson költem . , Kritikai levél a szerkesztőhöz , Reviczky Gyula életrajzához ) ; a Nemzetben sz . Reviczky Gyula. ) jelentek meg . Munkái A túlvilág komédiája . Budapest , ( drámai költemény , Ism . Pesti Napló sz. esti k . , Kassai Lapok , sz . ) Költői elbeszélések . Budapest , ( Ism . P. Napló , Családi Kör , Délibáb , Vasárnapi Ujság sz . ) Alkibiadesz . Tragédiafelv . Budapest , ( Ism . Bud . Hirlap , Bud . Szemle XXXIX . , Társalgó sz . Először előadatott a budapesti nemzeti szinházban deczember Ismertetve : Pesti Napló , Fővárosi Lapok , Hazánk , Budapesti Hirlap sz. kiadás . Budapest . ) A pörös jószág . Igaz történet . Budapest . ( Regény , Jó könyvek ) A szép Sára története vagy a legnagyobb veszedelemben legközelebb az isten segítsége . Budapest , ( Jó Könyvek ) Fehér virágok . Fiatal leányoknak való költemények . Budapest , ( Kiválogatták Baló Taszilóval együtt . ) Az ostrom , vígjáték felv . Budapest , ( Ism . Élet II. l. , P. Napló sz . ) Az udvarló . Budapest , ( Az márciusei akadémiai Jelentésben megdicsérték ) Lira . Költemények . Budapest , Wesselényi . Budapest , ( Dráma ) Betűjegyei D. F. K. ( Magyar Szemle, Barsmegyei Hirlap ) , f. k . ( Egyetértés ápr . ) Források További információ Gyulai Pál : Újabb költői beszélyeink . In : Budapesti Szemle kötet , XXIX. szám old . ) Magyar költők Magyar írók Magyar újságírók Magyar jogászok Magyar történészek 1858-ban született személyek 1933-ban elhunyt személyek Barsendrédiek