Iskolai szegregáció
Az iskolai szegregáció (latin segrego = elkülönít, elválaszt, eltávolít, elvon) lényege, hogy különböző származású, szociális hátterű, vallású, anyanyelvű diákokat elkülönítve oktatnak. Ennek többféle oka lehet: a lakóhelyi elkülönülés és a területi alapon szerveződő oktatás kettőse, vagy eltérő nyelvhasználat (ha az adott csoporthoz tartozó gyermekek/diákok anyanyelve eltér a többségi intézményben használt oktatási nyelvtől).  Az is előfordulhat, hogy a többséghez viszonyítva alacsonyabb fejlettségi szintet tulajdonítanak nekik, vagy pedig azt gondolják, hogy akadályozzák a többi gyerek előrehaladását.

Magyarországon

Az elkülönítés arányai 
Az oktatási szegregáció fogalma Magyarországon elsősorban a roma gyerekek elkülönítésével kapcsolatban merül fel.
Az ország általános iskoláiban 2002-ben legalább 3000 roma többségű osztály volt, legalább 1200-ba csak romák jártak. Az 1980-as évek elején 150 ilyen osztályt tartottak számon.
A roma tanulók aránya a teljes általános iskolás népességben időközben nagyjából a duplájára nőtt, a  cigányosztályok száma viszont a nyolcszorosára.

Az általános iskolákban nagyjából minden harmadik roma tanulót oktatnak szélsőségesen szegregált körülmények között, vagyis külön bejáratú épületrészekben, vagy külön tantermekben, esetleg eltérő étkeztetési időpontokkal, külön mosdó használatra kötelezve őket.
A külön osztályok működtetése mellett az elkülönítés további módjai a magántanulóvá minősítés és a sajátos nevelési igényű (wikilink), gyógypedagógiai osztályok létrehozása.

2004-ben a teljes általános iskolás népesség 3,6%-a tanult ilyen osztályokban. A roma általános iskolások körében a kutatási eredmények  és Kemény István és Janky Béla 2003. évi országos reprezentatív vizsgálata alapján az arány legalább 15%-ra tehető.

A sajátos nevelési igényűvé minősítés magas arányaiban jelentős szerepet játszanak a fenntartói és intézményi finanszírozási érdekek. Az ebbe a kategóriába sorolt tanulók után ugyanis két és félszer magasabb összegű normatív költségvetési hozzájárulást kapnak az iskolák. 
Az esetek túlnyomó többségében ez a plusz beolvad az iskola költségvetésébe: vagy nem az érintett gyermekekre fordítják, vagy kizárólag az elkülönítés többletköltségeinek (pl. lényegesen kisebb létszámú osztályok működtetése) a fedezését szolgálja. A gyógypedagógiai tagozatot is működtető általános iskolák 93,4%-ában történt ez így.  
Az intézmények 30,4%-ában a tantestület egyetlen tagja sem rendelkezett gyógypedagógus végzettséggel, és az érintett iskolák 27,2%-ában a jogszabályban megengedettnél több osztályt tanítottak összevontan.

Roma gyerekek sajátos nevelési igényűvé minősítése 
Egy 2001-es kísérlet alkalmával sajátos nevelési igényűvé minősített, elkülönítetten tanuló, roma származású gyerekeket hónapokig teszteltek és a vizsgálat során kiderült, hogy a 29 fős, másodikos osztály 86%-a (25 fő) probléma nélkül tudja teljesíteni a normál tantervű oktatásban részesülő, párhuzamos osztállyal szemben támasztott követelményeket. Ugyanezen kutatás kapcsán 129 roma szülővel mélyinterjúkat készítettek, melyekből kiderült, hogy a szülők tudják, hogy az iskolában megkülönböztetik a gyerekeiket, és hogy nem kapnak megfelelő felkészítést a továbbtanulásukhoz, és szeretnék, ha gyermekeik ugyanolyan minőségű tananyaghoz és pedagógiai segítséghez jutnának, mint nem roma társaik.

Az iskolai lemorzsolódás és a szegregáció viszonya 
Azok között a roma és nem roma tanulók között, akiknek a 8. évfolyamon mért eredményei nem különböztek egymástól, és az általános iskolában osztálytársai is voltak egymásnak, 16%-kal kisebb a lemorzsolódási esélykülönbség, mint a szegregált osztályokból kikerülő diákok esetében. 
A nem roma fiatalok 9%-a, roma diákok közül pedig majdnem minden második (48%) zárja sikertelenül középiskolai pályafutását. A társadalmi elszigeteltség különböző formái tehát nagyon jelentősen növelik a lemorzsolódás esélyét. 
Mindezek ellenére egy 2013-as közvélemény kutatás szerint megjelent közvélemény kutatás adatai szerint a pedagógusok és a lakosság döntő többsége is híve a roma és nem roma gyermekek közötti korai szelekciónak.

Antiszegregációs oktatáspolitika Magyarországon 
2002 és 2010 között a magyar oktatáspolitika egyik kiemelt területe volt az oktatási integráció és az „álfogyatékosság”, a fogyatékossá minősítéssel való visszaélések visszaszorítása. Mégis, a gyöngyöspatai eset kapcsán elmondható, és erről jogerős birói végzés született, hogy ebben a városban, 2004 és 2011 között különválasztották a rosszabb képességű gyerekeket a többiektől megvalósitották a különoktatást. 

A 2010 utáni oktatáspolitika szakított az integrációs oktatáspolitikával. Balog Zoltán, az Emberi Erőforrások Minisztériuma volt vezetője (korábban a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkára) azt az álláspontot hangsúlyozta, hogy bizonyos esetekben a „szeretetteljes elkülönítés” a hatékony megoldás. A gimnáziumi férőhelyek számának, illetve a tankötelesség korhatárának csökkentése, valamint a köznevelési törvény „szeretetteljes elkülönítést” lehetővé tevő módosítása egyes vélemények szerint nagyban befolyásolják majd az általános iskolai végzettség megszerzésében és a középiskolai tanulmányok megkezdésében mutatkozó trendek további erősödését és a szülők oktatási rendszerrel szembeni bizalmatlanságának csökkenését.

Jegyzetek 

Oktatás
Roma szociológia és szociográfia
Az iskolai szegregáció ( latin segrego = elkülönít , elválaszt , eltávolít , elvon ) lényege , hogy különböző származású , szociális hátterű , vallású , anyanyelvű diákokat elkülönítve oktatnak . Ennek többféle oka lehet : a lakóhelyi elkülönülés és a területi alapon szerveződő oktatás kettőse , vagy eltérő nyelvhasználat ( ha az adott csoporthoz tartozó gyermekek/diákok anyanyelve eltér a többségi intézményben használt oktatási nyelvtől ) . Az is előfordulhat , hogy a többséghez viszonyítva alacsonyabb fejlettségi szintet tulajdonítanak nekik , vagy pedig azt gondolják , hogy akadályozzák a többi gyerek előrehaladását . Magyarországon Az elkülönítés arányai Az oktatási szegregáció fogalma Magyarországon elsősorban a roma gyerekek elkülönítésével kapcsolatban merül fel . Az ország általános iskoláibanben legalábbroma többségű osztály volt , legalábbba csak romák jártak . Azas évek elejénilyen osztályt tartottak számon . A roma tanulók aránya a teljes általános iskolás népességben időközben nagyjából a duplájára nőtt , a cigányosztályok száma viszont a nyolcszorosára . Az általános iskolákban nagyjából minden harmadik roma tanulót oktatnak szélsőségesen szegregált körülmények között , vagyis külön bejáratú épületrészekben , vagy külön tantermekben , esetleg eltérő étkeztetési időpontokkal , külön mosdó használatra kötelezve őket . A külön osztályok működtetése mellett az elkülönítés további módjai a magántanulóvá minősítés és a sajátos nevelési igényű ( wikilink ) , gyógypedagógiai osztályok létrehozása . 2004-ben a teljes általános iskolás népesség6%-a tanult ilyen osztályokban . A roma általános iskolások körében a kutatási eredmények és Kemény István és Janky Béla évi országos reprezentatív vizsgálata alapján az arány legalább-ra tehető . A sajátos nevelési igényűvé minősítés magas arányaiban jelentős szerepet játszanak a fenntartói és intézményi finanszírozási érdekek . Az ebbe a kategóriába sorolt tanulók után ugyanis két és félszer magasabb összegű normatív költségvetési hozzájárulást kapnak az iskolák . Az esetek túlnyomó többségében ez a plusz beolvad az iskola költségvetésébe : vagy nem az érintett gyermekekre fordítják , vagy kizárólag az elkülönítés többletköltségeinek ( pl. lényegesen kisebb létszámú osztályok működtetése ) a fedezését szolgálja . A gyógypedagógiai tagozatot is működtető általános iskolák4%-ában történt ez így . Az intézmények4%-ában a tantestület egyetlen tagja sem rendelkezett gyógypedagógus végzettséggel , és az érintett iskolák2%-ában a jogszabályban megengedettnél több osztályt tanítottak összevontan . Roma gyerekek sajátos nevelési igényűvé minősítése Egyes kísérlet alkalmával sajátos nevelési igényűvé minősített , elkülönítetten tanuló , roma származású gyerekeket hónapokig teszteltek és a vizsgálat során kiderült , hogy afős , másodikos osztály-afő ) probléma nélkül tudja teljesíteni a normál tantervű oktatásban részesülő , párhuzamos osztállyal szemben támasztott követelményeket . Ugyanezen kutatás kapcsánroma szülővel mélyinterjúkat készítettek , melyekből kiderült , hogy a szülők tudják , hogy az iskolában megkülönböztetik a gyerekeiket , és hogy nem kapnak megfelelő felkészítést a továbbtanulásukhoz , és szeretnék , ha gyermekeik ugyanolyan minőségű tananyaghoz és pedagógiai segítséghez jutnának , mint nem roma társaik . Az iskolai lemorzsolódás és a szegregáció viszonya Azok között a roma és nem roma tanulók között , akiknek a évfolyamon mért eredményei nem különböztek egymástól , és az általános iskolában osztálytársai is voltak egymásnak,-kal kisebb a lemorzsolódási esélykülönbség , mint a szegregált osztályokból kikerülő diákok esetében . A nem roma fiatalok-a , roma diákok közül pedig majdnem minden második ) zárja sikertelenül középiskolai pályafutását . A társadalmi elszigeteltség különböző formái tehát nagyon jelentősen növelik a lemorzsolódás esélyét . Mindezek ellenére egyas közvélemény kutatás szerint megjelent közvélemény kutatás adatai szerint a pedagógusok és a lakosság döntő többsége is híve a roma és nem roma gyermekek közötti korai szelekciónak . Antiszegregációs oktatáspolitika Magyarországon 2002 ésközött a magyar oktatáspolitika egyik kiemelt területe volt az oktatási integráció és az „ álfogyatékosság” , a fogyatékossá minősítéssel való visszaélések visszaszorítása . Mégis , a gyöngyöspatai eset kapcsán elmondható , és erről jogerős birói végzés született , hogy ebben a városban,ésközött különválasztották a rosszabb képességű gyerekeket a többiektől megvalósitották a különoktatást . Autáni oktatáspolitika szakított az integrációs oktatáspolitikával . Balog Zoltán , az Emberi Erőforrások Minisztériuma volt vezetője ( korábban a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkára ) azt az álláspontot hangsúlyozta , hogy bizonyos esetekben a „ szeretetteljes elkülönítés” a hatékony megoldás . A gimnáziumi férőhelyek számának , illetve a tankötelesség korhatárának csökkentése , valamint a köznevelési törvény „ szeretetteljes elkülönítést” lehetővé tevő módosítása egyes vélemények szerint nagyban befolyásolják majd az általános iskolai végzettség megszerzésében és a középiskolai tanulmányok megkezdésében mutatkozó trendek további erősödését és a szülők oktatási rendszerrel szembeni bizalmatlanságának csökkenését . Jegyzetek Oktatás Roma szociológia és szociográfia