Parallax technika
A parallax technika (más néven parallax görgetés vagy parallax dizájn) egy különleges képalkotási technika, amelynek lényege a többrétegű megjelenítés, ahol a háttérben található rétegek lassabban mozdulnak el a szemlélő számára, mint az előtérben találhatóak, így keltenek háromdimenziós hatást. A mélység érzékeltetésére alkalmas módszer a multiplán kameráktól származik, amelyet az 1930-as évek rajzfilmjeinél alkalmaztak először. A parallax technika az 1980-as években a játéktermi videójátékokban is megjelent, legújabban pedig a webdizájn területén alkalmazzák széles körben parallax dizájn vagy parallax görgetés néven.

Módszerek 

A parallax előállításának négy hagyományos módszere létezik, melyeket játéktermi játékok, videójátékok és asztali számítógépek esetében alkalmaznak:

Réteges módszer 

Azon kijelző rendszerek esetében, amelyek támogatják a több háttérréteg megjelenítését, a parallax technikát előállíthatják úgy, hogy függőlegesen és vízszintesen az egyes rétegeket különböző mértékben tolják el egymáshoz képest, ezzel szimulálva a multiplán kamerát. A személő így a gyorsabban mozgó rétegeket közelebbinek fogja érzékelni. Egyes rétegeket gyakran a játéktér elé helyezik (a réteg elé, amely azokat a tárgyakat tartalmazza, melyekkel a játékos interakcióba léphet). Ennek funkciója lehet a térhatás fokozása, a játék egyes részleteinek elrejtése vagy a játékos megzavarása.

Sprite módszer 

A programozók sprite-ok, azaz önállóan irányítható mozgó objektumok pszeudo-rétegeit helyezhetik el a rétegek mögött vagy előtt. A NES-re megjelent Star Force és a Super NES-re kiadott Final Fight játékok ezt a módszert alkalmazták.

Ismétlődő minta vagy animáció 

Az ismétlődő háttér vagy animáció előtt elhelyezett objektumok is előidézhetik a parallax hatást, sok játék esetében például ismétlődő csillagmezőt használtak ilyen célra háttérként.

Raszter módszer 

A rasztergrafikában általában felülről lefelé frissülnek a pixelek egy képen, némi késleltetéssel. Ezt egyes játékok esetében arra használták fel, hogy parallax hatást érjenek el úgy, hogy több réteg meglétének illúzióját keltik.

Parallax technika a webdizájnban 

A parallax dizájn a webdizájn területén a 2011-es évben kezdett széles körben megjelenni a HTML5 és a CSS3,illetve a jQuery lehetőségeit kihasználva. A technikát használó weboldalak célja elsősorban a felhasználói élmény javítása, a felhasználók elköteleződésének erősítése. Az egyik legelső weboldal, amely a parallax görgetést használta fel, a Nike Better World volt, amely a HTML5 lehetőségeit kihasználva egy történetet mesélt el és a Nike termékeit népszerűsítette.

A parallax dizájn általában különféle mélységérzetet keltő hátterek használatával, illetve az előtérbe helyezett lebegő elemek megjelenítésével valósul meg a weboldalak létrehozásakor.

Az előtérbe helyezett lebegő elemek javíthatják egy weboldal funkcionalitását, így például a segítségükkel frissen keletkező tartalmakra hívható fel a felhasználó figyelme, vagy animált formában mutatható be egy termék használatának módja. Más esetekben a parallax dizájn alkalmazásának a célja mindössze az oldalról alkotott kép javítása, a felhasználók tetszésének elnyerése.

A parallax technika ellenzői szerint annak megvalósítása túlságosan erőforrás-igényes, a weboldal elemei lassan töltődnek be, és így nem is feltétlenül játszanak szerepet a felhasználói benyomás kialakulásában, amely már az első 50 milliszekundumban megtörténik, emellett akár zavaró is lehet a felhasználók egy része számára. A technika alkalmazását pártolók azonban azzal érvelnek, hogy mivel a felhasználók számos weboldalt látogatnak meg egy nap, éppen a parallax technikához hasonló megoldások lehetnek azok, amelyek egy oldalt egyedivé és emlékezetessé tesznek; illetve úgy vélik, a technika alkalmas a web folytonosságának érzékeltetésére.

A parallax dizájn nagy hátránya, amely hátráltatja széles körű alkalmazását, hogy nem kompatibilis a reszponzív és mobil dizájnnal. Az okostelefonokon és más kisebb készülékeken a parallax dizájnt használó oldalak általában nem jelennek meg megfelelően (elsősorban iOS operációs rendszert használó eszközöknél), amennyiben pedig igen, úgy a mozgó elemek a kisebb képernyőn inkább zavarják a felhasználót.
Az online marketing szempontjából szintén nem ideális technika, ugyanis mivel a parallax görgetést használó weboldalak általában egyetlen oldallal rendelkeznek, és azon található meg minden tartalom, a kevéssé hatékonyan keresőoptimalizálható. A hatékonyabb keresőoptimalizálás ugyanakkor megoldható például belső linkek elhelyezésével, vagy a több oldalra osztással.

A parallax technikával készült weboldalak elsősorban úgynevezett egyoldalas weblapokon jelentek meg, illetve ilyeneken alkalmazzák jelenleg is. Ezeket főleg termék vagy szolgáltatás ismertetésére alakítják ki, illetve a weboldal egyes elemeinek segítségével valamilyen cselekvésre ösztönzik a látogatókat. Ilyen cselekvés lehet egy hírlevél-feliratkozás, egy videó megtekintése, vagy akár egy rendelés leadás. Ezeket nevezzük szaknyelven landing page-nek, vagyis érkező weboldalnak, aminek célja, hogy a látogatót a cselekvés irányába terelje, és ne térítse el ettől a céltól. Az ilyen típusú weboldalak esetén terjedt el elsősorban a parallax technika, bár az igazán látványos elemek sokszor ellenhatást érhetnek el, ha nem megfelelően vannak használva.

A parallax veszélyei 

A parallax görgetés elterjedésével a webdizájnban, illetve azzal, hogy az Apple iPhone készülékeinek kezdőképernyője 2013-tól kezdve alkalmazza a technikát az iOS 7 frissítéstől kezdődően, megnövekedett azon esetek száma, melyek során a felhasználók émelygésre, szédülésre vagy fejfájásra panaszkodtak. Ez a frissítés a Retina Ready, aminek a célja az volt, hogy a készülék figyelje a szemmozgást és ezeket az elemeket jobban világítsa meg hátulról, vagy legyen élesebb, színesebb az adott részlet. Amikor sok inger éri a szemet, zavaróvá válhat a hirtelen fókuszváltás, emiatt előfordulhat émelygés, hányinger, szédülés.

A parallax hatás ugyanis vizuálisan indukált mozgási betegséget (Visually Induced Motion Sickness, VIMS) idézhet elő, mely során a vesztibuláris rendszer és az érzékszervek nem jeleznek mozgást, a szem azonban igen. A jelenség becslések szerint a populáció kevesebb mint 5 százalékát érintheti.

Források

Fordítás

Optika
Szoftverfejlesztés
A parallax technika ( más néven parallax görgetés vagy parallax dizájn ) egy különleges képalkotási technika , amelynek lényege a többrétegű megjelenítés , ahol a háttérben található rétegek lassabban mozdulnak el a szemlélő számára , mint az előtérben találhatóak , így keltenek háromdimenziós hatást . A mélység érzékeltetésére alkalmas módszer a multiplán kameráktól származik , amelyet azas évek rajzfilmjeinél alkalmaztak először . A parallax technika azas években a játéktermi videójátékokban is megjelent , legújabban pedig a webdizájn területén alkalmazzák széles körben parallax dizájn vagy parallax görgetés néven . Módszerek A parallax előállításának négy hagyományos módszere létezik , melyeket játéktermi játékok , videójátékok és asztali számítógépek esetében alkalmaznak : Réteges módszer Azon kijelző rendszerek esetében , amelyek támogatják a több háttérréteg megjelenítését , a parallax technikát előállíthatják úgy , hogy függőlegesen és vízszintesen az egyes rétegeket különböző mértékben tolják el egymáshoz képest , ezzel szimulálva a multiplán kamerát . A személő így a gyorsabban mozgó rétegeket közelebbinek fogja érzékelni . Egyes rétegeket gyakran a játéktér elé helyezik ( a réteg elé , amely azokat a tárgyakat tartalmazza , melyekkel a játékos interakcióba léphet ) . Ennek funkciója lehet a térhatás fokozása , a játék egyes részleteinek elrejtése vagy a játékos megzavarása . Sprite módszer A programozók sprite-ok , azaz önállóan irányítható mozgó objektumok pszeudo-rétegeit helyezhetik el a rétegek mögött vagy előtt . A NES-re megjelent Star Force és a Super NES-re kiadott Final Fight játékok ezt a módszert alkalmazták . Ismétlődő minta vagy animáció Az ismétlődő háttér vagy animáció előtt elhelyezett objektumok is előidézhetik a parallax hatást , sok játék esetében például ismétlődő csillagmezőt használtak ilyen célra háttérként . Raszter módszer A rasztergrafikában általában felülről lefelé frissülnek a pixelek egy képen , némi késleltetéssel . Ezt egyes játékok esetében arra használták fel , hogy parallax hatást érjenek el úgy , hogy több réteg meglétének illúzióját keltik . Parallax technika a webdizájnban A parallax dizájn a webdizájn területén aes évben kezdett széles körben megjelenni a HTML5 és a CSS3,illetve a jQuery lehetőségeit kihasználva . A technikát használó weboldalak célja elsősorban a felhasználói élmény javítása , a felhasználók elköteleződésének erősítése . Az egyik legelső weboldal , amely a parallax görgetést használta fel , a Nike Better World volt , amely a HTML5 lehetőségeit kihasználva egy történetet mesélt el és a Nike termékeit népszerűsítette . A parallax dizájn általában különféle mélységérzetet keltő hátterek használatával , illetve az előtérbe helyezett lebegő elemek megjelenítésével valósul meg a weboldalak létrehozásakor . Az előtérbe helyezett lebegő elemek javíthatják egy weboldal funkcionalitását , így például a segítségükkel frissen keletkező tartalmakra hívható fel a felhasználó figyelme , vagy animált formában mutatható be egy termék használatának módja . Más esetekben a parallax dizájn alkalmazásának a célja mindössze az oldalról alkotott kép javítása , a felhasználók tetszésének elnyerése . A parallax technika ellenzői szerint annak megvalósítása túlságosan erőforrás-igényes , a weboldal elemei lassan töltődnek be , és így nem is feltétlenül játszanak szerepet a felhasználói benyomás kialakulásában , amely már az elsőmilliszekundumban megtörténik , emellett akár zavaró is lehet a felhasználók egy része számára . A technika alkalmazását pártolók azonban azzal érvelnek , hogy mivel a felhasználók számos weboldalt látogatnak meg egy nap , éppen a parallax technikához hasonló megoldások lehetnek azok , amelyek egy oldalt egyedivé és emlékezetessé tesznek ; illetve úgy vélik , a technika alkalmas a web folytonosságának érzékeltetésére . A parallax dizájn nagy hátránya , amely hátráltatja széles körű alkalmazását , hogy nem kompatibilis a reszponzív és mobil dizájnnal . Az okostelefonokon és más kisebb készülékeken a parallax dizájnt használó oldalak általában nem jelennek meg megfelelően ( elsősorban iOS operációs rendszert használó eszközöknél ) , amennyiben pedig igen , úgy a mozgó elemek a kisebb képernyőn inkább zavarják a felhasználót . Az online marketing szempontjából szintén nem ideális technika , ugyanis mivel a parallax görgetést használó weboldalak általában egyetlen oldallal rendelkeznek , és azon található meg minden tartalom , a kevéssé hatékonyan keresőoptimalizálható . A hatékonyabb keresőoptimalizálás ugyanakkor megoldható például belső linkek elhelyezésével , vagy a több oldalra osztással . A parallax technikával készült weboldalak elsősorban úgynevezett egyoldalas weblapokon jelentek meg , illetve ilyeneken alkalmazzák jelenleg is . Ezeket főleg termék vagy szolgáltatás ismertetésére alakítják ki , illetve a weboldal egyes elemeinek segítségével valamilyen cselekvésre ösztönzik a látogatókat . Ilyen cselekvés lehet egy hírlevél-feliratkozás , egy videó megtekintése , vagy akár egy rendelés leadás . Ezeket nevezzük szaknyelven landing page-nek , vagyis érkező weboldalnak , aminek célja , hogy a látogatót a cselekvés irányába terelje , és ne térítse el ettől a céltól . Az ilyen típusú weboldalak esetén terjedt el elsősorban a parallax technika , bár az igazán látványos elemek sokszor ellenhatást érhetnek el , ha nem megfelelően vannak használva . A parallax veszélyei A parallax görgetés elterjedésével a webdizájnban , illetve azzal , hogy az Apple iPhone készülékeinek kezdőképernyőjetól kezdve alkalmazza a technikát az iOSfrissítéstől kezdődően , megnövekedett azon esetek száma , melyek során a felhasználók émelygésre , szédülésre vagy fejfájásra panaszkodtak . Ez a frissítés a Retina Ready , aminek a célja az volt , hogy a készülék figyelje a szemmozgást és ezeket az elemeket jobban világítsa meg hátulról , vagy legyen élesebb , színesebb az adott részlet . Amikor sok inger éri a szemet , zavaróvá válhat a hirtelen fókuszváltás , emiatt előfordulhat émelygés , hányinger , szédülés . A parallax hatás ugyanis vizuálisan indukált mozgási betegséget ( Visually Induced Motion Sickness , VIMS ) idézhet elő , mely során a vesztibuláris rendszer és az érzékszervek nem jeleznek mozgást , a szem azonban igen . A jelenség becslések szerint a populáció kevesebb mintszázalékát érintheti . Források Fordítás Optika Szoftverfejlesztés