Sitges
Sitges település Spanyolországban, Barcelona tartományban.  

A város filmfesztiváljáról és karneváljáról ismert. A helyi művészeti élet Santiago Rusiñol festő Stigesben letelepedésével kezdődött, aki a katalán modernizmus egyik jeles képviselője volt. Az 1960-as években a Franco-korszak ellenkulturális hídfőállása volt a település és a "kicsi Ibiza" becenevet kapta a hely. Már ekkoriban is a melegek kedvelt üdülőhelye volt a település.

A város állandó lakosságának 35%-a külföldi. Főleg Hollandiából, Egyesült Királyságból , Franciaországból és Skandináviából származnak.

Gyarkan szoktak Sitgesre úgy hivatkozni mint "Spanyolország Saint-Tropezja"  az európai szinten is magas ingatlanárak miatt. A magas ingatlanárak a település tengerparti elhelyezkedésből, a Garraf Nemzeti Park és a Josep Tarradellas Barcelona-El Prat repülőtér közelségéből adódnak.

Fekvése

Története 

Az első emberek az újkőkorszakban jelentek meg a környéken. Majd az ibériaiak és a rómaiak jelentek meg.

A középkorban felépült Sitges vára, amit a Barcelonai püspökség tulajdonolt, majd később Mir Geribert nemeshez került.

A 12. századbanm a Sitges-család uralma alá került a település, majd Agnes de Sitges eladta a tulajdonuk 1308-ban Bernat de Fonollar kasztíliai nemesnek, aki II. Jakab aragóniai királyhoz és udvarához volt hű. 1326-ban Fonollar második feleségének halála után a tulajdonrészt eladta a  Pia Almoina de Barcelona nevű egyházi szegényeket megsegítő rendnek, ami 1814-ig vezette a falut.

A 17. század környékén egyre több sitgesi lakos hozott lett telepes a Cádiz melletti öbölben, a jobb halászati feltételek miatt és azért is, hogy közelebb legyen az Amerikából érkező kereskedelem miatt. Ezen sitgesieknek köszönhetően jött létre, a mai Isla Cristina település.

Ekkoriban Sitgesben a szőlőtermesztés és a borászat volt a legfontosabb gazdasági tevékenység, különösképpen a malvázia szőlőfajta, amely a mai napig jellemző a településre. A környék mezőgazdaságára a búzatermesztés illetve a kiskertekben való gyümölcs és zöldségtermesztés is. Jellemző növény a lószőrpálma, ami egyben Garraf szimbóluma.

A 18. század végétől megindult a közvetlen tengeri kereskedelem Amerika felé.

1957-ben a városban kötötte meg a Sitgesi paktumot a Kolumbiai Liberális Párt és a Kolumbiai Konzervatív Párt. A paktum értelmében Kolumbiában sor került az 1886-as alkotmány felülvizsgálatát célzó népszavazásra .

LMBTQ közösség 

A település ma fontos LMBTQ úticélként van számontartva Spanyolországban és Európában.

Az elfogadó és toleráns légkörhöz hozzájárult, hogy a település már akkor 100 éve otthont adott a katalán modernista festőknek és egyfajta művésztelepként is funkcionált. Alapvetően bohém és szabados életszemlélet lett jellemző a településen   A másik fontos szempont, hogy a barcelonai burzsoázia a meleg fiaikat rendszerint Sitgesbe küldték, hogy kívül kerüljenek a Barcelona város gyanakvó tekintetétől, ennek következtében a barátaik is Sitgesbe tartottak.

Már az 1930-as és 1940-es években megnyíltak olyan bárok, ahová csak férfiak mentek. Hivatalosan nem meleg szórakozóhelyek, bárok voltak, de köztudott volt a településen, hogy ide a saját nemükhöz vonzódó férfiak járnak. Ennek ellenére nagyon óvatosnak kellett lenni, hiszen a településen a rendőrség ekkoriban rendszeresen razziát tartott az ilyen helyeken és erőszakot alkalmazva büntettek.

Sitges Spanyolország első olyan üdülőtelepülése volt, ahova tömegével érkeztek melegek. Az 1960-as években a Franco-korszak diktatúrája ellenére, a társadalomban paradigmaváltás zajlott le és fontos ellenkulturális központtá vált a települése. Ekkoriban még illegális volt a homoszexualitás.

Látnivalók

Nevezetességek 
Sitges-Terramar, egy sziklás talajba vájt, évtizedek óta pusztuló autóversenypálya.

Karnevál 

A városban évszázadok óta tartanak karnevált, amit február és március között tartanak, az egyházi naptárnak megfelelően. A fesztivál a hagyományoknak megfelelően mindig torkos csütörtökön kezdődik, ami Carnestoltes, a katalán karneváli király érkezésének napja. A fesztivál vége hamvazószerdára esik, amikor a Szardínia temetésére kerül sor késő délután.

A karneválon jellemzőek a néptáncok és a xatonades étel. Jellemző még a jelmezes utcai felvonulások megtartása is.

A város híres szülöttei

Testvértelepülések

Népesség 
A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja:

Jegyzetek

További információk 

Barcelona tartomány települései
Bottal létrehozott spanyol település cikkek
Tengerparti üdülőhelyek
Sitges település Spanyolországban , Barcelona tartományban . A város filmfesztiváljáról és karneváljáról ismert . A helyi művészeti élet Santiago Rusiñol festő Stigesben letelepedésével kezdődött , aki a katalán modernizmus egyik jeles képviselője volt . Azas években a Franco-korszak ellenkulturális hídfőállása volt a település és a " kicsi Ibiza " becenevet kapta a hely . Már ekkoriban is a melegek kedvelt üdülőhelye volt a település . A város állandó lakosságának-a külföldi . Főleg Hollandiából , Egyesült Királyságból , Franciaországból és Skandináviából származnak . Gyarkan szoktak Sitgesre úgy hivatkozni mint " Spanyolország Saint-Tropezja " az európai szinten is magas ingatlanárak miatt . A magas ingatlanárak a település tengerparti elhelyezkedésből , a Garraf Nemzeti Park és a Josep Tarradellas Barcelona-El Prat repülőtér közelségéből adódnak . Fekvése Története Az első emberek az újkőkorszakban jelentek meg a környéken . Majd az ibériaiak és a rómaiak jelentek meg . A középkorban felépült Sitges vára , amit a Barcelonai püspökség tulajdonolt , majd később Mir Geribert nemeshez került . A századbanm a Sitges-család uralma alá került a település , majd Agnes de Sitges eladta a tulajdonukban Bernat de Fonollar kasztíliai nemesnek , aki II. Jakab aragóniai királyhoz és udvarához volt hű.ban Fonollar második feleségének halála után a tulajdonrészt eladta a Pia Almoina de Barcelona nevű egyházi szegényeket megsegítő rendnek , amiig vezette a falut . A század környékén egyre több sitgesi lakos hozott lett telepes a Cádiz melletti öbölben , a jobb halászati feltételek miatt és azért is , hogy közelebb legyen az Amerikából érkező kereskedelem miatt . Ezen sitgesieknek köszönhetően jött létre , a mai Isla Cristina település . Ekkoriban Sitgesben a szőlőtermesztés és a borászat volt a legfontosabb gazdasági tevékenység , különösképpen a malvázia szőlőfajta , amely a mai napig jellemző a településre . A környék mezőgazdaságára a búzatermesztés illetve a kiskertekben való gyümölcs és zöldségtermesztés is . Jellemző növény a lószőrpálma , ami egyben Garraf szimbóluma . A század végétől megindult a közvetlen tengeri kereskedelem Amerika felé . 1957-ben a városban kötötte meg a Sitgesi paktumot a Kolumbiai Liberális Párt és a Kolumbiai Konzervatív Párt . A paktum értelmében Kolumbiában sor került azas alkotmány felülvizsgálatát célzó népszavazásra \ . LMBTQ közösség A település ma fontos LMBTQ úticélként van számontartva Spanyolországban és Európában . Az elfogadó és toleráns légkörhöz hozzájárult , hogy a település már akkoréve otthont adott a katalán modernista festőknek és egyfajta művésztelepként is funkcionált . Alapvetően bohém és szabados életszemlélet lett jellemző a településen A másik fontos szempont , hogy a barcelonai burzsoázia a meleg fiaikat rendszerint Sitgesbe küldték , hogy kívül kerüljenek a Barcelona város gyanakvó tekintetétől , ennek következtében a barátaik is Sitgesbe tartottak . Már azas éses években megnyíltak olyan bárok , ahová csak férfiak mentek . Hivatalosan nem meleg szórakozóhelyek , bárok voltak , de köztudott volt a településen , hogy ide a saját nemükhöz vonzódó férfiak járnak . Ennek ellenére nagyon óvatosnak kellett lenni , hiszen a településen a rendőrség ekkoriban rendszeresen razziát tartott az ilyen helyeken és erőszakot alkalmazva büntettek . Sitges Spanyolország első olyan üdülőtelepülése volt , ahova tömegével érkeztek melegek . Azas években a Franco-korszak diktatúrája ellenére , a társadalomban paradigmaváltás zajlott le és fontos ellenkulturális központtá vált a települése . Ekkoriban még illegális volt a homoszexualitás . Látnivalók Nevezetességek Sitges-Terramar , egy sziklás talajba vájt , évtizedek óta pusztuló autóversenypálya . Karnevál A városban évszázadok óta tartanak karnevált , amit február és március között tartanak , az egyházi naptárnak megfelelően . A fesztivál a hagyományoknak megfelelően mindig torkos csütörtökön kezdődik , ami Carnestoltes , a katalán karneváli király érkezésének napja . A fesztivál vége hamvazószerdára esik , amikor a Szardínia temetésére kerül sor késő délután . A karneválon jellemzőek a néptáncok és a xatonades étel . Jellemző még a jelmezes utcai felvonulások megtartása is . A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja : Jegyzetek További információk Barcelona tartomány települései Bottal létrehozott spanyol település cikkek Tengerparti üdülőhelyek