Követő jog
A követő jog (franciául droit de suite) a képzőművészeket, iparművészeket, fotóművészeket megillető jog arra, hogy valamennyi eredeti műalkotásuk műkereskedő általi értékesítéséből (az első értékesítést követően) részesüljenek. Ez a jog nem terjed ki az első értékesítésre, azaz, amikor a művész a művét a műkereskedőnek eladja – viszont a további összes eladásra vonatkozik. A követő jog lényegét tekintve a szerzői díjfizetési kötelezettség származékos formája. E terület a szerzői jognak olyan speciális része, amely a fontos jogi vonatkozásai mellett egyre nagyobb gazdasági relevanciával bír.

Elsőként Franciaország vezette be 1920-ban droit de suite néven, eredeti célja szerint anyagi támaszt nyújtott az első világháborúban elesett művészek családtagjainak. Az érintettek ekkor a követői díjra a művész halálát követően fél évszázadon keresztül tarthattak igényt. A későbbi törvénymódosítások eredményeként a követői díj ma már élő művészeknek is jár, a követő jogot elismerő országokban.

A jogintézmény története 
 Elsőként a francia jogban vezették be 1920-ban a követő jog intézményét, ebben minden bizonnyal közrejátszott, hogy ebben az időszakban már számos szervezet képviselte a szerzők jogait és érdekeit Franciaországban. Belgium már 1921-ben, Csehszlovákia 1926-ban követte a példát. Olaszországban 1941-ben vezették be. A Német Szövetségi Köztársaságban csak 1965-ben, Portugáliában 1966-ban vezették be. 1948-ban a Berni Uniós Egyezmény 14ter emelte nemzetközi szintre a követő jog szabályozását. Az Egyezményben hangsúlyt kapott a mű eredetiségének követelménye, valamint a követő jog mint szerzői vagyoni jogosítvány elidegeníthetetlensége. A BUE ugyanakkor csupán fakultatív módon vezette be a követő jog szabályait, azaz a követő jog alkalmazása az államok közötti viszonossági gyakorlat függvénye, továbbá az egyes államok által saját állampolgáraik számára biztosított jogok is alakítják a követő jog tartalmát.
 Európa több országa bevezette a követő jogot a szerzői jogába, és az Európai Közösség is foglalkozott a kérdéssel. Az Európai Parlament 1974-ben ajánlást fogadott el a kulturális örökség védelme tárgykörében, melynek fontos része volt a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó harmonizációs igény. Az Európai Bizottság által 1976-ra elkészített munkaanyagban a szomszédos jogok között helyezték el a követő jogot. A Bizottság jelentése szerint az Európai Közösség területén nagyfokú egyensúlytalanság figyelhető meg, ugyanis egyes tagállamokban nem is szabályozzák ezt az intézményt, míg a többi tagállamban meglehetősen eltérő feltételeket írnak elő. Az Európai Unióban a kérdés szabályozása kettős: elsősorban a tagállamok nemzeti jogalkotási hatáskörébe tartozik, viszont egyes kérdéseket (pl. a díj kulcsa) egységesen szabályoznak. Előrelépést jelentett az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv. Az irányelv 2001. október 13 án lépett hatályba, a tagállamoknak bizonyos kivételekkel 2006. január 1- jével kellett hatályba léptetniük azon rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. volt olyan állam, amelyik ezt a határidőt lekéste. Spanyolországot az Európai Bíróság 2008. január 31. napján hozott ítéletével elmarasztalta, mivel Spanyolországot, mivel az nem ültette át nemzeti jogába a 2001/84/EK irányelv szerinti követő jogot az előírt 2005. december 31-i határidőben. A keresetet a Bizottság 2007. január 29-én nyújtotta be.
 Az angolszász jogrendszerű országokban sokáig idegenkedés kísérte a szerzőknek biztosított ezen jogosultságot. Az USA Szabadalmi Hivatal 1972-ben publikált összefoglalójában ugyan elismeri bizonyos előnyeit, ám az Amerikai Egyesült Államokban való bevezetését nem javasolta. Maga a követő jog kifejezést angol szövegek is gyakran franciául említik és magyarázó fordítást adnak hozzá.

A magyar szabályozás 
 Magyarországon már az 1920-as években felmerült a francia szabályozáshoz hasonló követő jog bevezetése, azonban erre sem akkor, sem az 1960-as évek végén, a szerzői jog törvényi újraszabályozása folyamán nem került sor.
 Törvényi szinten először A szerzői jogról szóló 1969. évi III. törvény (a korábbi Szjt.) 1994-ben újraszabályozott 46/A. §-a rendelkezett először a követési jogról.
 Az 1994-es törvénymódosítást megelőzően az Alkotmánybíróság a 14/1994. (III.10.) AB határozatában megállapította, hogy a szerzői jogról szóló 1969. évi III. törvény (a korábbi Szjt.) végrehajtásáról rendelkező 9/1969. (XII.29.) MM rendelet (Vhr.) 13/A. §-a alkotmányellenes, mert a szerzői műhöz fűződő jogok és kötelezettségek körében a jogalkotásról szóló akkor hatályos törvény vonatkozó rendelkezése értelmében törvényi szintre tartozó kérdést szabályozott. Az elégtelen jogforrási szint miatt alkotmányossági szempontból alkotmányellenes rendelkezést az Alkotmánybíróság megsemmisítette.

A hatályos szabályozás 
 A követő jogról szóló hatályos magyar szabályozást a többször módosított a szerzői jogi törvény tartalmazza. Bár nem a követő jogról szól, de kapcsolódik hozzá az Szjt. 100. §-ában szabályozott járulékfizetési kötelezettség, amely a szerzői jogi védelmi idő letelte után fizetendő.
 Eredeti műalkotás tulajdonjogának műkereskedő közreműködésével történő visszterhes átruházásakor szerzői díjat kell fizetni. E rendelkezést csak a műalkotás tulajdonjogának első - a szerző részéről történő - átruházását követően kell alkalmazni. E díjazásról nem lehet lemondani.
 A 70. § alkalmazásában eredeti műalkotás a képzőművészeti alkotás (pl. kép, kollázs, festmény, rajz, metszet, nyomat, litográfia, szobrászati alkotás), az iparművészeti alkotás (pl. falikárpit, kerámia, üvegtárgy) és a fotóművészeti alkotás, feltéve, hogy azt maga a szerző készítette, vagy olyan másolat, amely eredetinek minősül. Eredetinek minősül a másolat, ha korlátozott számban a szerző maga készítette, vagy az ő irányításával készült. A sorszámmal, a szerző kézjegyével ellátott, vagy más alkalmas módon a szerző által megjelölt műpéldányt ilyen másolatnak kell tekinteni. .
 A 70. § alkalmazásában műkereskedőnek minősül a műalkotásokat forgalmazó természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság. .
 A szerzői díj mértéke a műalkotás - adót és más köztartozást (pl. kulturális járulékot) nem tartalmazó - pénzben kifejezett vagy kifejezhető ellenértékének (a továbbiakban: vételárának) .
a) 4 százaléka a vételárnak az 50 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó részében;
b) 3 százaléka a vételárnak az 50 000,01 és 200 000 eurónak megfelelő forintösszeg közötti részében;
c) 1 százaléka a vételárnak a 200 000,01 és 350 000 eurónak megfelelő forintösszeg közötti részében;
d) 0,5 százaléka a vételárnak a 350 000,01 és 500 000 eurónak megfelelő forintösszeg közötti részében;
e) 0,25 százaléka a vételárnak az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeg feletti részében.
 A díj mértéke nem haladhatja meg a 12 500 eurónak megfelelő forintösszeget. .
 A díjfizetési kötelezettség nem terjed ki a 70. § (1) bekezdésében szabályozott átruházásra, ha az adót és más köztartozást (pl. kulturális járulékot) nem tartalmazó vételár nem haladja meg az 5000 forintot. .
A forintösszeg számításánál a Magyar Nemzeti Banknak a szerződéskötés szerinti naptári negyedév első napján érvényes hivatalos devizaárfolyama irányadó.
Ha muzeális intézmény nem műkereskedőtől szerzi meg az eredeti műalkotás tulajdonjogát, az (1) bekezdésben meghatározott szerzői díjat nem kell megfizetni, feltéve, hogy a muzeális intézmény működése jövedelemszerzés vagy jövedelemfokozás célját közvetve sem szolgálja. .
 A szerzői díjat a műkereskedő fizeti meg a képzőművészeti és iparművészeti alkotásokra vonatkozó szerzői jogok közös kezelését végző szervezetnek. Ha a tulajdonjog átruházását eredményező ügyletben több műkereskedő működik közre, a műkereskedők a díj megfizetéséért egyetemlegesen felelnek. Ilyen esetben egymás között a kötelezettség a műkereskedők közül - ha eltérően nem állapodnak meg - az eladót terheli. Ha az ügyletben közreműködő műkereskedők közül egyik sem vesz részt eladóként az átruházásban, eltérő megállapodás hiányában a kötelezettség közülük a vevőt terheli. .
 A műkereskedő a szerzői díjat negyedévenként, a negyedévet követő hónap 20. napjáig köteles megfizetni az adott negyedévben megkötött szerződések után a képzőművészeti és iparművészeti alkotásokra vonatkozó szerzői jogok közös kezelését végző szervezetnek. A szerzői díj megfizetésekor közölni kell a szerző nevét, hacsak az nem bizonyul lehetetlennek, valamint a mű címét, művenként a vételárat és a díj összegét. A közös jogkezelő szervezet a hozzá befolyt szerzői díjat az alkotás szerzőjének vagy jogutódjának fizeti ki.
 A közös jogkezelő szervezet a műkereskedőtől az (1) bekezdésben meghatározott átruházásra vonatkozó szerződés megkötésétől számított három évig követelheti mindazoknak az adatoknak a megadását, amelyek a díj beszedéséhez szükségesek.
 A 70. § (1)-(11) bekezdéseinek rendelkezéseit alkalmazni kell:
a) arra a szerzőre, illetve jogutódjára, aki az Európai Gazdasági Térség bármely tagállamának állampolgára, továbbá
b) az Európai Gazdasági Térségen kívüli országok állampolgáraira is, feltéve, hogy a szerző, illetve jogutódja állampolgársága szerinti ország jogszabályai biztosítják a követő jogot az illető országban az Európai Gazdasági Térség tagállamaiból származó szerzők és jogutódjaik számára, vagy
c) arra a szerzőre, illetve jogutódjára, aki nem állampolgára az Európai Gazdasági Térség egyik tagállamának sem, de szokásos tartózkodási helye Magyarország területén van.
A 70. § (12) bekezdésének b) pontja tekintetében az igazságügyért felelős miniszter nyilatkozata irányadó. Az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó műalkotás esetében az igazságügyért felelős miniszter az Európai Bizottság által közzétett lista figyelembevételével adja ki a nyilatkozatot. .

Az USA-ban
Az  Egyesült Államokban, a legnagyobb műkincspiacon, 2018-tól nem ismerik el a követői jog intézményét – az ottani műkereskedők örömére, mivel a követői díj hiánya javítja az USA műkincspiaci pozícióit a régiók közötti konkurenciaharcban. 

1977-től ugyan az USA egyetlen tagállama, Kalifornia, elismerte a követői jogot, ez a szabályozás nemcsak a Kaliforniában értékesített művekre vonatkozott, hanem mindazokra, melyeknek eladója kaliforniai bejegyzett címmel rendelkezett, függetlenül attól, hogy a mű eladására hol került sor. 

A művészek küzdelme a követői díjnak az összes tagállamban történő bevezetéséért eredménytelen maradt. 2014-ben egy olyan javaslatot terjesztettek elő, ami az 5 ezer dollár feletti áron eladott művekre 5%-os, a 10 ezer dollár felettiekre 7%-os díjat rótt volna ki, de csak az aukciós eladásokra és csak azokban az aukciósházakban, melyek évi forgalma a tárgyévet megelőző évben meghaladta az egymillió dollárt. A kongresszusi tervezetet elutasították.

2011-ben Chuck Close, Laddie John Dill és több más amerikai művész a Sotheby’s, Christie’s és az eBay aukciósházak ellen indított pert a követői díj elmulasztásáért Kaliforniában. A per eredményeként 2018-ban a fellebbviteli bíróság megállapítása szerint az 1977-es kaliforniai törvény ellentétes az 1978. január 1-ei szövetségi szintű szerzői jogi törvénnyel, azaz előbbi törvény alapján csak a szövetségi törvény érvénybe lépése előtti, alig egy éves időszakra fizethető a követői díj. Ugyanezen indok alapján nincs mód a követői díj szövetségi szintű kiterjesztésére sem.

Jegyzetek

További információk 
 Az Európai Bizottság jelentése a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak. Jelentés a követő jogról szóló irányelv (2001/84/EK) végrehajtásáról és hatásairól
 Balás P. Elemér: Szerzői jogi reformtörekvések. In: Wünscher Frigyes (szerk.): A sajtó könyvtára. Budapest, Csáthy Ferenc Egyetemi Könyvkereskedés és Irodalmi Vállalat Rt., 1927, 2. sz.
 Batta János: Eredeti képzőművészeti alkotás felhasználása a tulajdonjog átruházása útján.Magyar Jog, 1978/11. sz. 996 - 1005. old.
 Batta János: Képzőművészeti, építészeti, műszaki és iparművészeti alkotások, művészi fényképek. In: Benárd Aurél - Tímár István (szerk.): A szerzői jog kézikönyve. Budapest, KJK, 1973
 Csécsy György: A szellemi alkotások joga. Miskolc, Novotni Kiadó, 2007
 Grad-Gyenge Anikó: Még egyszer az Szjt. új szabad felhasználási szabályairól
 Gyenge Anikó: A képzőművészeti alkotások szerzői jogi védelméről – különös tekintettel a követő jogi szabályozás módosítására. Infokommunikáció és Jog, 2005/3. sz. pp. 86–94.
 Gyertyánfy Péter (szerk.): A szerzői jogi törvény magyarázata. Budapest, Complex, 2006
 Kulcsár Eszter: A követő jog nemzetközi és európai uniós szabályozásának alakulása. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 110. évf. 3. szám, 2005. június
 T./135. számú törvényjavaslat a szerzői jogról szóló 1969. évi III. törvény módosításáról
 HUNGART Vizuális Művészek Közös Jogkezelő Társasága Egyesület Felosztási Szabályzata
 Kiss Tibor: A követő jog. Egy jogintézmény múltja, jelene és jövője a magyar szerzői jogban. Miskolci Jogi Szemle, 2. évf. (2007) 1. sz. 45 - 66. old.
 Nótári Tamás: A magyar szerzői jog fejlődése. Szeged, Lectum Kiadó, 2010
 Szalai Emil: A „droit de suite”. Kereskedelmi jog, 1921, 15-18. sz.
 Tattay Levente: Szellemi alkotások joga. Szent István Társulat, Budapest, 2011.
 Tomasovszky Edit: A követő jog alapproblémái, szabályozási kérdései. De iurisprudentia et iure publico JOG- ÉS POLITIKATUDOMÁNYI FOLYÓIRAT VII. évfolyam, 2013/2. szám
 A mosita felfogás érvényesülése
 Erauw, Johan: Conflict of Laws with Folgerecht (’Droit de Suite’) on the Sale of Works of Art in and out of Europe – After the EC Directive No. 2001/84. In: Convergence and divergence in private international law: liber amicorum Kurt Siehr. Eleven International Publishing, The Hague, 2010. pp. 779–819.
 Hudson, Emily – Waller, Sophie: Droit de Suite Down Under: Should Australia Introduce A Resale Royalties Scheme For Visual Artists? Working Paper No. 11/04, Intellectual Property Research Institute of Australia, 2004
 Pfennig, Gerhard: Die Harmonisierung des Folgerechts in der EU
 Reddy, Michael B.: The Droit de Suite: Why American Fine Artists Should Have a Right to a Resale Royalty. Loyola of Los Angeles Entertainment Law Review, 1995. pp. 509–546.
 Supper, Martina: An Analysis of droit de suite from a Law & Economics Perspective. Master Thesis, Vienna, 2000
 Caslon Analytics Profile Droit de Suite

Vonatkozó jogszabályok és jogi aktusok 
 Az Európai Parlament és a Tanács 2001/84/EK irányelve (2001. szeptember 27.) az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról 
 net.jogtar.hu/szjt – a többször módosított 1999. évi LXXVI. törvény [Szjt.] a szerzői jogról
 1886. évi Berni Uniós Egyezmény az irodalmi és képzőművészeti alkotások védelméről
 1922. évi XIII. törvénycikk Magyarország belépéséről az irodalmi és művészeti művek védelmére alakult berni nemzetközi Unióba
 1975. évi 4. törvényerejű rendelet az irodalmi és a művészeti művek védelméről szóló 1886. szeptember 9-i Berni Egyezmény Párizsban, az 1971. évi július hó 24. napján felülvizsgált szövegének kihirdetéséről
 Az Alkotmánybíróság 14/1994. (III. 10.) sz. határozata (2013. április 1-jén hatályát vesztette)
 Loi n° 92-597 du 1er juillet 1992. Code de la propriété intellectuelle [CPI] 
 Urheberrechtsgesetz vom 9. September 1965 (BGB1. I S. 1273) – zulätzt geändert durch Artikel 2 Absatz 53 Gesetzes vom 22. Dezember 2011 (BGB1. I S. 3044) [UrhG] 
 California Civil Code, Section 986.

Kapcsolódó szócikkek 
 Robert Rauschenberg  

Szerzői jog
A követő jog ( franciául droit de suite ) a képzőművészeket , iparművészeket , fotóművészeket megillető jog arra , hogy valamennyi eredeti műalkotásuk műkereskedő általi értékesítéséből ( az első értékesítést követően ) részesüljenek . Ez a jog nem terjed ki az első értékesítésre , azaz , amikor a művész a művét a műkereskedőnek eladja – viszont a további összes eladásra vonatkozik . A követő jog lényegét tekintve a szerzői díjfizetési kötelezettség származékos formája . E terület a szerzői jognak olyan speciális része , amely a fontos jogi vonatkozásai mellett egyre nagyobb gazdasági relevanciával bír . Elsőként Franciaország vezette beban droit de suite néven , eredeti célja szerint anyagi támaszt nyújtott az első világháborúban elesett művészek családtagjainak . Az érintettek ekkor a követői díjra a művész halálát követően fél évszázadon keresztül tarthattak igényt . A későbbi törvénymódosítások eredményeként a követői díj ma már élő művészeknek is jár , a követő jogot elismerő országokban . A jogintézmény története Elsőként a francia jogban vezették beban a követő jog intézményét , ebben minden bizonnyal közrejátszott , hogy ebben az időszakban már számos szervezet képviselte a szerzők jogait és érdekeit Franciaországban . Belgium márben , Csehszlovákiaban követte a példát . Olaszországbanben vezették be . A Német Szövetségi Köztársaságban csakben , Portugáliábanban vezették be.ban a Berni Uniós Egyezményer emelte nemzetközi szintre a követő jog szabályozását . Az Egyezményben hangsúlyt kapott a mű eredetiségének követelménye , valamint a követő jog mint szerzői vagyoni jogosítvány elidegeníthetetlensége . A BUE ugyanakkor csupán fakultatív módon vezette be a követő jog szabályait , azaz a követő jog alkalmazása az államok közötti viszonossági gyakorlat függvénye , továbbá az egyes államok által saját állampolgáraik számára biztosított jogok is alakítják a követő jog tartalmát . Európa több országa bevezette a követő jogot a szerzői jogába , és az Európai Közösség is foglalkozott a kérdéssel . Az Európai Parlamentben ajánlást fogadott el a kulturális örökség védelme tárgykörében , melynek fontos része volt a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó harmonizációs igény . Az Európai Bizottság általra elkészített munkaanyagban a szomszédos jogok között helyezték el a követő jogot . A Bizottság jelentése szerint az Európai Közösség területén nagyfokú egyensúlytalanság figyelhető meg , ugyanis egyes tagállamokban nem is szabályozzák ezt az intézményt , míg a többi tagállamban meglehetősen eltérő feltételeket írnak elő . Az Európai Unióban a kérdés szabályozása kettős : elsősorban a tagállamok nemzeti jogalkotási hatáskörébe tartozik , viszont egyes kérdéseket ( pl. a díj kulcsa ) egységesen szabályoznak . Előrelépést jelentett az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló szeptemberi84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv . Az irányelv októberán lépett hatályba , a tagállamoknak bizonyos kivételekkel január jével kellett hatályba léptetniük azon rendelkezéseket , amelyek szükségesek ahhoz , hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. volt olyan állam , amelyik ezt a határidőt lekéste . Spanyolországot az Európai Bíróság január napján hozott ítéletével elmarasztalta , mivel Spanyolországot , mivel az nem ültette át nemzeti jogába a84/EK irányelv szerinti követő jogot az előírt decemberi határidőben . A keresetet a Bizottság januárén nyújtotta be . Az angolszász jogrendszerű országokban sokáig idegenkedés kísérte a szerzőknek biztosított ezen jogosultságot . Az USA Szabadalmi Hivatalben publikált összefoglalójában ugyan elismeri bizonyos előnyeit , ám az Amerikai Egyesült Államokban való bevezetését nem javasolta . Maga a követő jog kifejezést angol szövegek is gyakran franciául említik és magyarázó fordítást adnak hozzá . A magyar szabályozás Magyarországon már azas években felmerült a francia szabályozáshoz hasonló követő jog bevezetése , azonban erre sem akkor , sem azas évek végén , a szerzői jog törvényi újraszabályozása folyamán nem került sor . Törvényi szinten először A szerzői jogról szóló évi III. törvény ( a korábbi Szjt.) ben újraszabályozottA . §-a rendelkezett először a követési jogról . Azes törvénymódosítást megelőzően az Alkotmánybíróság a1994. ( III.10 . ) AB határozatában megállapította , hogy a szerzői jogról szóló évi III. törvény ( a korábbi Szjt . ) végrehajtásáról rendelkező1969. ( XII.29. ) MM rendelet ( Vhr.) A . §-a alkotmányellenes , mert a szerzői műhöz fűződő jogok és kötelezettségek körében a jogalkotásról szóló akkor hatályos törvény vonatkozó rendelkezése értelmében törvényi szintre tartozó kérdést szabályozott . Az elégtelen jogforrási szint miatt alkotmányossági szempontból alkotmányellenes rendelkezést az Alkotmánybíróság megsemmisítette . A hatályos szabályozás A követő jogról szóló hatályos magyar szabályozást a többször módosított a szerzői jogi törvény tartalmazza . Bár nem a követő jogról szól , de kapcsolódik hozzá az Szjt . §-ában szabályozott járulékfizetési kötelezettség , amely a szerzői jogi védelmi idő letelte után fizetendő . Eredeti műalkotás tulajdonjogának műkereskedő közreműködésével történő visszterhes átruházásakor szerzői díjat kell fizetni . E rendelkezést csak a műalkotás tulajdonjogának első - a szerző részéről történő - átruházását követően kell alkalmazni . E díjazásról nem lehet lemondani . A § alkalmazásában eredeti műalkotás a képzőművészeti alkotás ( pl. kép , kollázs , festmény , rajz , metszet , nyomat , litográfia , szobrászati alkotás ) , az iparművészeti alkotás ( pl . falikárpit , kerámia , üvegtárgy ) és a fotóművészeti alkotás , feltéve , hogy azt maga a szerző készítette , vagy olyan másolat , amely eredetinek minősül . Eredetinek minősül a másolat , ha korlátozott számban a szerző maga készítette , vagy az ő irányításával készült . A sorszámmal , a szerző kézjegyével ellátott , vagy más alkalmas módon a szerző által megjelölt műpéldányt ilyen másolatnak kell tekinteni . \ . A § alkalmazásában műkereskedőnek minősül a műalkotásokat forgalmazó természetes vagy jogi személy , illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság. \ . A szerzői díj mértéke a műalkotás - adót és más köztartozást ( pl. kulturális járulékot ) nem tartalmazó - pénzben kifejezett vagy kifejezhető ellenértékének ( a továbbiakban : vételárának ) \ . a) százaléka a vételárnak az000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó részében ; b) százaléka a vételárnak az000,01 és000 eurónak megfelelő forintösszeg közötti részében ; c) százaléka a vételárnak a000,01 és000 eurónak megfelelő forintösszeg közötti részében ; d) 5 százaléka a vételárnak a000,01 és000 eurónak megfelelő forintösszeg közötti részében ; e) 25 százaléka a vételárnak az000 eurónak megfelelő forintösszeg feletti részében . A díj mértéke nem haladhatja meg a500 eurónak megfelelő forintösszeget. \ . A díjfizetési kötelezettség nem terjed ki a § bekezdésében szabályozott átruházásra , ha az adót és más köztartozást ( pl. kulturális járulékot ) nem tartalmazó vételár nem haladja meg azforintot. \ . A forintösszeg számításánál a Magyar Nemzeti Banknak a szerződéskötés szerinti naptári negyedév első napján érvényes hivatalos devizaárfolyama irányadó . Ha muzeális intézmény nem műkereskedőtől szerzi meg az eredeti műalkotás tulajdonjogát , azbekezdésben meghatározott szerzői díjat nem kell megfizetni , feltéve , hogy a muzeális intézmény működése jövedelemszerzés vagy jövedelemfokozás célját közvetve sem szolgálja. \ . A szerzői díjat a műkereskedő fizeti meg a képzőművészeti és iparművészeti alkotásokra vonatkozó szerzői jogok közös kezelését végző szervezetnek . Ha a tulajdonjog átruházását eredményező ügyletben több műkereskedő működik közre , a műkereskedők a díj megfizetéséért egyetemlegesen felelnek . Ilyen esetben egymás között a kötelezettség a műkereskedők közül - ha eltérően nem állapodnak meg - az eladót terheli . Ha az ügyletben közreműködő műkereskedők közül egyik sem vesz részt eladóként az átruházásban , eltérő megállapodás hiányában a kötelezettség közülük a vevőt terheli . \ . A műkereskedő a szerzői díjat negyedévenként , a negyedévet követő hónap napjáig köteles megfizetni az adott negyedévben megkötött szerződések után a képzőművészeti és iparművészeti alkotásokra vonatkozó szerzői jogok közös kezelését végző szervezetnek . A szerzői díj megfizetésekor közölni kell a szerző nevét , hacsak az nem bizonyul lehetetlennek , valamint a mű címét , művenként a vételárat és a díj összegét . A közös jogkezelő szervezet a hozzá befolyt szerzői díjat az alkotás szerzőjének vagy jogutódjának fizeti ki . A közös jogkezelő szervezet a műkereskedőtől azbekezdésben meghatározott átruházásra vonatkozó szerződés megkötésétől számított három évig követelheti mindazoknak az adatoknak a megadását , amelyek a díj beszedéséhez szükségesek . A §( 11 ) bekezdéseinek rendelkezéseit alkalmazni kell : a ) arra a szerzőre , illetve jogutódjára , aki az Európai Gazdasági Térség bármely tagállamának állampolgára , továbbá b ) az Európai Gazdasági Térségen kívüli országok állampolgáraira is , feltéve , hogy a szerző , illetve jogutódja állampolgársága szerinti ország jogszabályai biztosítják a követő jogot az illető országban az Európai Gazdasági Térség tagállamaiból származó szerzők és jogutódjaik számára , vagy c ) arra a szerzőre , illetve jogutódjára , aki nem állampolgára az Európai Gazdasági Térség egyik tagállamának sem , de szokásos tartózkodási helye Magyarország területén van . A § bekezdésének b ) pontja tekintetében az igazságügyért felelős miniszter nyilatkozata irányadó . Az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról szóló szeptemberi84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó műalkotás esetében az igazságügyért felelős miniszter az Európai Bizottság által közzétett lista figyelembevételével adja ki a nyilatkozatot. \ . Az USA-ban Az Egyesült Államokban , a legnagyobb műkincspiacon,tól nem ismerik el a követői jog intézményét – az ottani műkereskedők örömére , mivel a követői díj hiánya javítja az USA műkincspiaci pozícióit a régiók közötti konkurenciaharcban . 1977-től ugyan az USA egyetlen tagállama , Kalifornia , elismerte a követői jogot , ez a szabályozás nemcsak a Kaliforniában értékesített művekre vonatkozott , hanem mindazokra , melyeknek eladója kaliforniai bejegyzett címmel rendelkezett , függetlenül attól , hogy a mű eladására hol került sor . A művészek küzdelme a követői díjnak az összes tagállamban történő bevezetéséért eredménytelen maradt.ben egy olyan javaslatot terjesztettek elő , ami azezer dollár feletti áron eladott művekre-os , aezer dollár felettiekre-os díjat rótt volna ki , de csak az aukciós eladásokra és csak azokban az aukciósházakban , melyek évi forgalma a tárgyévet megelőző évben meghaladta az egymillió dollárt . A kongresszusi tervezetet elutasították . 2011-ben Chuck Close , Laddie John Dill és több más amerikai művész a Sotheby’s , Christie’s és az eBay aukciósházak ellen indított pert a követői díj elmulasztásáért Kaliforniában . A per eredményekéntban a fellebbviteli bíróság megállapítása szerint azes kaliforniai törvény ellentétes az januárei szövetségi szintű szerzői jogi törvénnyel , azaz előbbi törvény alapján csak a szövetségi törvény érvénybe lépése előtti , alig egy éves időszakra fizethető a követői díj. Ugyanezen indok alapján nincs mód a követői díj szövetségi szintű kiterjesztésére sem . Jegyzetek További információk Az Európai Bizottság jelentése a Tanácsnak , az Európai Parlamentnek és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak . Jelentés a követő jogról szóló irányelv84/EK ) végrehajtásáról és hatásairól Balás P. Elemér : Szerzői jogi reformtörekvések . In : Wünscher Frigyes ( szerk . ) : A sajtó könyvtára . Budapest , Csáthy Ferenc Egyetemi Könyvkereskedés és Irodalmi Vállalat Rt. , sz . Batta János : Eredeti képzőművészeti alkotás felhasználása a tulajdonjog átruházása útján . Magyar Jog,11. sz.- old . Batta János : Képzőművészeti , építészeti , műszaki és iparművészeti alkotások , művészi fényképek . In : Benárd Aurél - Tímár István ( szerk . ) : A szerzői jog kézikönyve . Budapest , KJK , Csécsy György : A szellemi alkotások joga . Miskolc , Novotni Kiadó , Grad-Gyenge Anikó : Még egyszer az Szjt . új szabad felhasználási szabályairól Gyenge Anikó : A képzőművészeti alkotások szerzői jogi védelméről – különös tekintettel a követő jogi szabályozás módosítására . Infokommunikáció és Jog,3. sz . pp. 86–94. Gyertyánfy Péter ( szerk . ) : A szerzői jogi törvény magyarázata . Budapest , Complex , Kulcsár Eszter : A követő jog nemzetközi és európai uniós szabályozásának alakulása . Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle , évf. szám , június T./135. számú törvényjavaslat a szerzői jogról szóló évi III. törvény módosításáról HUNGART Vizuális Művészek Közös Jogkezelő Társasága Egyesület Felosztási Szabályzata Kiss Tibor : A követő jog . Egy jogintézmény múltja , jelene és jövője a magyar szerzői jogban . Miskolci Jogi Szemle , évf.1. sz.- old . Nótári Tamás : A magyar szerzői jog fejlődése . Szeged , Lectum Kiadó , Szalai Emil : A „ droit de suite” . Kereskedelmi jog , sz . Tattay Levente : Szellemi alkotások joga . Szent István Társulat , Budapest , Tomasovszky Edit : A követő jog alapproblémái , szabályozási kérdései . De iurisprudentia et iure publico JOG- ÉS POLITIKATUDOMÁNYI FOLYÓIRAT VII. évfolyam,2. szám A mosita felfogás érvényesülése Erauw , Johan : Conflict of Laws with Folgerecht ( ’Droit de Suite’ ) on the Sale of Works of Art in and out of Europe – After the EC Directive No.84. In : Convergence and divergence in private international law : liber amicorum Kurt Siehr . Eleven International Publishing , The Hague , pp. 779–819. Hudson , Emily – Waller , Sophie : Droit de Suite Down Under : Should Australia Introduce A Resale Royalties Scheme For Visual Artists ? Working Paper No.04 , Intellectual Property Research Institute of Australia , Pfennig , Gerhard : Die Harmonisierung des Folgerechts in der EU Reddy , Michael B. : The Droit de Suite : Why American Fine Artists Should Have a Right to a Resale Royalty . Loyola of Los Angeles Entertainment Law Review , pp. 509–546 . Supper , Martina : An Analysis of droit de suite from a Law & Economics Perspective . Master Thesis , Vienna , Caslon Analytics Profile Droit de Suite Vonatkozó jogszabályok és jogi aktusok Az Európai Parlament és a Tanács84/EK irányelve szeptember ) az eredeti műalkotás szerzőjét megillető követő jogról net.jogtar.hu/szjt – a többször módosított évi LXXVI. törvény [ Szjt . ] a szerzői jogról évi Berni Uniós Egyezmény az irodalmi és képzőművészeti alkotások védelméről évi XIII. törvénycikk Magyarország belépéséről az irodalmi és művészeti művek védelmére alakult berni nemzetközi Unióba évi törvényerejű rendelet az irodalmi és a művészeti művek védelméről szóló szeptemberi Berni Egyezmény Párizsban , az évi július hó napján felülvizsgált szövegének kihirdetéséről Az Alkotmánybíróság1994. ( III. ) sz . határozata áprilisjén hatályát vesztette ) Loi n°dur juillet Code de la propriété intellectuelle [ CPI ] Urheberrechtsgesetz vom September ( BGB1. I S.– zulätzt geändert durch ArtikelAbsatzGesetzes vom Dezember ( BGB1. I S.[ UrhG ] California Civil Code , Section Kapcsolódó szócikkek Robert Rauschenberg Szerzői jog