Szent Eufémia-székesegyház
Rovinj óvárosának legmagasabb pontján áll a város védőszentjének, szent Eufémiának szentelt püspöki székesegyház.

Története 

A mai székesegyház helyén korábban egy jóval kisebb, valószínűleg a 8. század második felében emelt és szent Györgynek szentelt, egyhajós templom állt. Miután szent Eufémia — a legendák szerint a 9. század elején kialakult — kultusza megerősödött, és őt tették a város védőszentjévé, a templomot 1178-ban megnagyobbították és átkeresztelték (ezután még többször átépítették, illetve felújították).

A templom eredeti tornya 1573-ban egy villámcsapástól összedőlt. Új harangtornyot csaknem száz évvel később, 1654–1677 között építettek az északi fal mellé. A tetején álló szobrot 1758-ban öntötték (Batár, 2007).

Az épület jelenlegi formáját az 1725–1736-os átépítéssel kapta; az az előtti részek az építőkövek eltérő jellege okán jól megkülönböztethetők az ekkor hozzátoldottaktól (Szarka, 1998). A homlokzat mai formáját 1861-ben nyerte el (Batár, 2007).

Az épület 

A harangtorony 63 m magas. Tetején a névadó szent két méter magas, álló alakja — egyik kezében az üdvözülést jelképező pálmaággal, a másikban a kínszenvedéseire emlékeztető kerékkel — mindig a szél irányába fordul. A néphit szerint ha Eufémia a szárazföld felé néz, esni fog, ha viszont az olasz partok felé (nyugatra), akkor szép idő várható (Szarka, 1998). A torony — Isztria több más harangtornyához hasonlóan — a velencei Szent Márk-székesegyház campaniléjét formázza. A kilátószintre (jegy ellenében) 183 lépcsőn juthatunk fel (Batár, 2007).

Az épület barokk stílusú, háromhajós. Oldalbejárata a déli fal közepén nyílik; mellette beépítettek a falba egy kis, 14. századi domborművet, amint szent Eufémia a régi, egyhajós, román stílusú templom makettjét tartja kezében (Batár, 2007).

Berendezése 

Eufémia szarkofágja a templom jobb oldali apsziskápolnájában tekinthető meg, a szentet bemutató mellékoltár mögött. A szarkofág kőfoglalatán mise után kis ablakot nyitnak a hívők számára. A kápolna falának festményei 19. századiak. A két leghíresebb:
 Eufémia az oroszlánok között;
 Eufémia koporsójának megérkezése Rovinjba (Batár, 2007).

A főoltáron sárkányölő szent György szobra emlékeztet a templom eredeti patrónusára. A carrarai márványból faragott alak két oldalán szent Rókus és szent Márk szobra áll, a főoltártól balra pedig az oltári szentség oltára.

A székesegyház oldalfalainál álló mellékoltárok:
 rózsafüzéres Szűzanya,
 szent Ferenc,
 szent Péter,
 Mihály arkangyal,
 Szűzanya Jézussal,
 szent Miklós
 szent Sebestyén (eredetileg ez állt a főoltártól jobbra, ahol most szent Eufémia oltára van),
 szent Rókus (Szarka, 1998).

Szépen kidolgozott a főoltár mögötti karzat.

A sekrestyében 1803-ban készült diófa szekrények és 18. századi ezüst ékszerek tekinthetők meg (Szarka, 1998).

Rendezvények, hitélet 

A templom ismert, forgalmas búcsújáró hely. Minden év szeptember 16-án (Eufémia halálának napján) hívők tízezrei keresik fel, hogy sorsuk jobbra fordulásáért, illetve egészségük javulásáért imádkozzanak a szenthez (Batár, 2007).

Megtekinthető 

Júliusban és augusztusban naponta 10–14 és 15–18 óra között. Telefon: (052) 815 615 (Batár, 2007).

Jegyzetek

Források 

 Szarka, 1998: Szarka Sándor: A horvát tengerpart, 4. kiadás. Panoráma "mini" útikönyvek, Medicina Könyvkiadó, Budapest. , ISSN 0324-6930
 Batár, 2007: Batár Zsolt Botond: Horvátország északi és nyugati területei. p. 248. Magánkiadás, Debrecen. , HU ISSN 1786-6049

Horvátországi kisbazilikák
Isztria megye
Rovinj óvárosának legmagasabb pontján áll a város védőszentjének , szent Eufémiának szentelt püspöki székesegyház . Története A mai székesegyház helyén korábban egy jóval kisebb , valószínűleg a század második felében emelt és szent Györgynek szentelt , egyhajós templom állt . Miután szent Eufémia — a legendák szerint a század elején kialakult — kultusza megerősödött , és őt tették a város védőszentjévé , a templomotban megnagyobbították és átkeresztelték ( ezután még többször átépítették , illetve felújították ) . A templom eredeti tornyaban egy villámcsapástól összedőlt . Új harangtornyot csaknem száz évvel később,1677 között építettek az északi fal mellé . A tetején álló szobrotban öntötték ( Batár , Az épület jelenlegi formáját az1736-os átépítéssel kapta ; az az előtti részek az építőkövek eltérő jellege okán jól megkülönböztethetők az ekkor hozzátoldottaktól ( Szarka , A homlokzat mai formájátben nyerte el ( Batár , Az épület A harangtoronym magas . Tetején a névadó szent két méter magas , álló alakja — egyik kezében az üdvözülést jelképező pálmaággal , a másikban a kínszenvedéseire emlékeztető kerékkel — mindig a szél irányába fordul . A néphit szerint ha Eufémia a szárazföld felé néz , esni fog , ha viszont az olasz partok felé ( nyugatra ) , akkor szép idő várható ( Szarka , A torony — Isztria több más harangtornyához hasonlóan — a velencei Szent Márk-székesegyház campaniléjét formázza . A kilátószintre ( jegy ellenében) lépcsőn juthatunk fel ( Batár , Az épület barokk stílusú , háromhajós . Oldalbejárata a déli fal közepén nyílik ; mellette beépítettek a falba egy kis , századi domborművet , amint szent Eufémia a régi , egyhajós , román stílusú templom makettjét tartja kezében ( Batár , Berendezése Eufémia szarkofágja a templom jobb oldali apsziskápolnájában tekinthető meg , a szentet bemutató mellékoltár mögött . A szarkofág kőfoglalatán mise után kis ablakot nyitnak a hívők számára . A kápolna falának festményei századiak . A két leghíresebb : Eufémia az oroszlánok között ; Eufémia koporsójának megérkezése Rovinjba ( Batár , A főoltáron sárkányölő szent György szobra emlékeztet a templom eredeti patrónusára . A carrarai márványból faragott alak két oldalán szent Rókus és szent Márk szobra áll , a főoltártól balra pedig az oltári szentség oltára . A székesegyház oldalfalainál álló mellékoltárok : rózsafüzéres Szűzanya , szent Ferenc , szent Péter , Mihály arkangyal , Szűzanya Jézussal , szent Miklós szent Sebestyén ( eredetileg ez állt a főoltártól jobbra , ahol most szent Eufémia oltára van ) , szent Rókus ( Szarka , Szépen kidolgozott a főoltár mögötti karzat . A sekrestyébenban készült diófa szekrények és századi ezüst ékszerek tekinthetők meg ( Szarka , Rendezvények , hitélet A templom ismert , forgalmas búcsújáró hely . Minden év szeptemberán ( Eufémia halálának napján ) hívők tízezrei keresik fel , hogy sorsuk jobbra fordulásáért , illetve egészségük javulásáért imádkozzanak a szenthez ( Batár , Megtekinthető Júliusban és augusztusban naponta14 és18 óra között . Telefon:815 ( Batár , Jegyzetek Források Szarka , Szarka Sándor : A horvát tengerpart , kiadás . Panoráma " mini " útikönyvek , Medicina Könyvkiadó , Budapest . , ISSN Batár, Batár Zsolt Botond : Horvátország északi és nyugati területei . p. 248. Magánkiadás , Debrecen . , HU ISSN Horvátországi kisbazilikák Isztria megye