Visočane
Visočane falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Poličnikhoz tartozik.

Fekvése
Zára központjától légvonalban 13 km-re, közúton 16 km-re északkeletre, községközpontjától 4 km-re északnyugatra, Dalmácia északi részén, Ravni kotar közepén fekszik.

Története
Ravni kotar legősibb falvai közé tartozik. A falutól északra fekvő temetőben álló régi plébániatemploma a 12. században épült. Első írásos említése 1446-ban történt, amikor plébániája mellett akkori papját is megemlítik. Területe a 14. század végétől velencei uralom alatt állt. 1581-ben Poličnik várának elestével török uralom alá került, majd 1669-ben a kandiai háborút lezáró békével került vissza a Velencei Köztársasághoz. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1857-ben 190, 1910-ben 298 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakói főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek, de sokan dolgoztak a közeli Zárán is. 2002-ben Ivan Kevrić plébános a falu szülötte kiadta “Visočane” című monográfiáját, melyben feldolgozza a falu történetét, az itt szolgált papok tevékenységét, az iskola történetét, az itt élő családok eredetét, a honvédő háború itteni eseményeit és a néprajzi hagyományokat. A településnek 2011-ben 372 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a falu közepén áll. A 18. században építették, 1875-ben Josip Toth plébános idejében meghosszabbították, akkor nyerte le mai formáját. 1896-ban, majd 1986-ban teljesen megújították. A templom egyhajós épület, sekrestyével, márvány főoltárán Paduai Szent Antal szobra áll baljában a kis Jézussal, jobbjában fehér liliommal. Berendezéséből említésre méltó még Szent Mihályt ábrázoló fából faragott szobra (eredetije ma a zárai egyházi műtárgyak állandó kiállításán látható), a szintén fából faragott Szeplőtelen fogantatás szobor, valamint a kőből faragott keresztelőkút és szenteltvíztartó. A homlokzat feletti harangtornyában két harang látható. Ezek egyike az I. világháborúban beolvasztásra került, de 1988-ban pótolták. A templom előtt helyezték el 2002-ben a két világháború áldozatainak emlékművét. A plébániaházat a 18. században építették, 1996 és 2000 között bővítették és megújították.
Mihály arkangyal tiszteletére szentelt régi plébániatemploma a 12. században épült. Több évszázadig szolgált a falu plébániatemplomként. Legértékesebb tárgya az 1497-ben öntött harang, mely az egyik legrégibb megmaradt harang Dalmácia területén. A templomot 1977-ben megújították. Benne egy kőoltár és Szent Antal szobra látható. A templomot a falu temetője övezi.
A Poličnik felé vezető út mellett egy 1988-ban épített kis úti kápolna áll a Boldogasszony tiszteletére szentelve.

További információk
Poličnik község hivatalos oldala 
A zárai érsekség honlapja 
A Veritas egyházi folyóirat cikke a faluról és templomáról

Jegyzetek

Zára megye települései
Visočane falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Poličnikhoz tartozik . Fekvése Zára központjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia északi részén , Ravni kotar közepén fekszik . Története Ravni kotar legősibb falvai közé tartozik . A falutól északra fekvő temetőben álló régi plébániatemploma a században épült . Első írásos említéseban történt , amikor plébániája mellett akkori papját is megemlítik . Területe a század végétől velencei uralom alatt állt.ben Poličnik várának elestével török uralom alá került , majdben a kandiai háborút lezáró békével került vissza a Velencei Köztársasághoz . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.benbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Lakói főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek , de sokan dolgoztak a közeli Zárán is.ben Ivan Kevrić plébános a falu szülötte kiadta “Visočane” című monográfiáját , melyben feldolgozza a falu történetét , az itt szolgált papok tevékenységét , az iskola történetét , az itt élő családok eredetét , a honvédő háború itteni eseményeit és a néprajzi hagyományokat . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt plébániatemploma a falu közepén áll . A században építették, ben Josip Toth plébános idejében meghosszabbították , akkor nyerte le mai formáját.ban , majdban teljesen megújították . A templom egyhajós épület , sekrestyével , márvány főoltárán Paduai Szent Antal szobra áll baljában a kis Jézussal , jobbjában fehér liliommal . Berendezéséből említésre méltó még Szent Mihályt ábrázoló fából faragott szobra ( eredetije ma a zárai egyházi műtárgyak állandó kiállításán látható ) , a szintén fából faragott Szeplőtelen fogantatás szobor , valamint a kőből faragott keresztelőkút és szenteltvíztartó . A homlokzat feletti harangtornyában két harang látható . Ezek egyike az I. világháborúban beolvasztásra került , deban pótolták . A templom előtt helyezték elben a két világháború áldozatainak emlékművét . A plébániaházat a században építették,ésközött bővítették és megújították . Mihály arkangyal tiszteletére szentelt régi plébániatemploma a században épült . Több évszázadig szolgált a falu plébániatemplomként . Legértékesebb tárgya azben öntött harang , mely az egyik legrégibb megmaradt harang Dalmácia területén . A templomotben megújították . Benne egy kőoltár és Szent Antal szobra látható . A templomot a falu temetője övezi . A Poličnik felé vezető út mellett egyban épített kis úti kápolna áll a Boldogasszony tiszteletére szentelve . További információk Poličnik község hivatalos oldala A zárai érsekség honlapja A Veritas egyházi folyóirat cikke a faluról és templomáról Jegyzetek Zára megye települései