Nagy Dezső Bálint
Nagy Dezső Bálint (Kisújszállás, 1855. május 23. – Budapest, 1913. március 3.) jogi doktor, ügyvéd, jogi író.

Élete

Nagy László gimnáziumi igazgató-tanár és Veres Mária fiaként született, 1855. május 26-án keresztelték. Középiskoláit Nagykőrösön, Pécsett és Pesten, a jogi tanulmányokat a budapesti egyetemen végezte, ahol: A részvénytársaságok története, jelentősége és jogi természete című munkájával pályadíjat nyert. (E munka részletei a Magyar Igazságügyben 1878-ban jelentek meg). 1879-ben közoktatási miniszteri ösztöndíjjal külföldi tanulmányútra ment. Látogatta a heidelbergi egyetemet, egy évig a párizsi jogi iskolákat és fél évig Berlinben tartózkodott; mindenütt főképen a kereskedelmi jog és polgári perrendtartás tanulmányozásával foglalkozott. Párizsban élénk részt vett az ottani tudományos életben, a magyar jogi viszonyokról több felolvasást tartott, hosszabb tanulmányt írt a Revue pour l'enseignement superieur című folyóiratba és 1881-től levelező tagja volt a párizsi Société de legislation comparéenek és állandó munkatársa e társulat évkönyvének. 1881-ben lett ügyvéd, ezt a hivatás egészen haláláig gyakorolta. Különös szeretettel foglalkozott az ügyvédi kérdéssel, melyet a jogászgyűléseken és az országos ügyvédgyűléseken tárgyalt, ahol előadóként is működött. Élénk tevékenységet fejtett ki az ügyvédi nyugdíj szervezése érdekében, amelyre nézve alapszabályokat dolgozott ki és e munkálatát 1899. július 28-án a budapesti kamara el is fogadta. Szilágyi Dezső igazságügyminiszter megbízásából szerkesztette az országos képviselőválasztási ügyekben a kúriai bíráskodásról szóló törvényjavaslatot indokolásával együtt. 1892-ben a budapesti kamara megválasztotta titkárává (ezt a tisztséget 1902-ig viselte), 1894-ben a magyar jogászegylet választmányi tagjává. Mint ügyvéd a képviselőválasztások feletti bíráskodás és a bűnügyi védelem terén fejtett ki nagyobb tevékenységet. A dunamelléki református egyház ügyésze és tanácsbírájaként dolgozott. 1906-tól 1910-ig függetlenségi párti országgyűlési képviselő és egyúttal a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt alelnöke volt. 1883. november 10-én Budapesten, a Kálvin téri református templomban házasságot kötött a szabadkai születésű Czorda Gizellával, Czorda Bódog és Radány Etel leányával, akitől 1908-ban elvált.

Első jogi cikke a Magyar Themisben jelent meg.

Munkái

 A franczia ügyvédség. Bpest, 1881. (Magyar Jogászegyleti Értekezések 2.).
 A polgári peres eljárás reformja. Bpest, 1883. (Magyar Jogászegyleti Értekezések XIII.) Online
 Az ügyvédség szervezete. Bpest, 1893. (Magyar Jogászegyleti Értekezések VIII. 9.) Online
 A jogi novitiatusról. Bpest, 1894.
 Az ev. ref egyházi törvénykezés kézikönyve. Budapest.

Jegyzetek

Források

 
 Magyar életrajzi lexikon

1855-ben született személyek
1913-ban elhunyt személyek
Magyar jogászok
Országgyűlési képviselők (1906–1910)
Kisújszállásiak
Országgyűlési képviselők (Függetlenségi Párt)
Függetlenségi Párt-tagok
Nagy Dezső Bálint ( Kisújszállás , május – Budapest , március ) jogi doktor , ügyvéd , jogi író . Élete Nagy László gimnáziumi igazgató-tanár és Veres Mária fiaként született , májusán keresztelték . Középiskoláit Nagykőrösön , Pécsett és Pesten , a jogi tanulmányokat a budapesti egyetemen végezte , ahol : A részvénytársaságok története , jelentősége és jogi természete című munkájával pályadíjat nyert . ( E munka részletei a Magyar Igazságügybenban jelentek meg) .ben közoktatási miniszteri ösztöndíjjal külföldi tanulmányútra ment . Látogatta a heidelbergi egyetemet , egy évig a párizsi jogi iskolákat és fél évig Berlinben tartózkodott ; mindenütt főképen a kereskedelmi jog és polgári perrendtartás tanulmányozásával foglalkozott . Párizsban élénk részt vett az ottani tudományos életben , a magyar jogi viszonyokról több felolvasást tartott , hosszabb tanulmányt írt a Revue pour l'enseignement superieur című folyóiratba éstől levelező tagja volt a párizsi Société de legislation comparéenek és állandó munkatársa e társulat évkönyvének.ben lett ügyvéd , ezt a hivatás egészen haláláig gyakorolta . Különös szeretettel foglalkozott az ügyvédi kérdéssel , melyet a jogászgyűléseken és az országos ügyvédgyűléseken tárgyalt , ahol előadóként is működött . Élénk tevékenységet fejtett ki az ügyvédi nyugdíj szervezése érdekében , amelyre nézve alapszabályokat dolgozott ki és e munkálatát júliusán a budapesti kamara el is fogadta . Szilágyi Dezső igazságügyminiszter megbízásából szerkesztette az országos képviselőválasztási ügyekben a kúriai bíráskodásról szóló törvényjavaslatot indokolásával együtt.ben a budapesti kamara megválasztotta titkárává ( ezt a tisztségetig viselte) , ben a magyar jogászegylet választmányi tagjává . Mint ügyvéd a képviselőválasztások feletti bíráskodás és a bűnügyi védelem terén fejtett ki nagyobb tevékenységet . A dunamelléki református egyház ügyésze és tanácsbírájaként dolgozott.tólig függetlenségi párti országgyűlési képviselő és egyúttal a Függetlenségi és Negyvennyolcas Párt alelnöke volt. novemberén Budapesten , a Kálvin téri református templomban házasságot kötött a szabadkai születésű Czorda Gizellával , Czorda Bódog és Radány Etel leányával , akitőlban elvált . Első jogi cikke a Magyar Themisben jelent meg . Munkái A franczia ügyvédség . Bpest , ( Magyar Jogászegyleti Értekezések ) . A polgári peres eljárás reformja . Bpest , ( Magyar Jogászegyleti Értekezések XIII. ) Online Az ügyvédség szervezete . Bpest , ( Magyar Jogászegyleti Értekezések VIII. ) Online A jogi novitiatusról . Bpest , Az ev . ref egyházi törvénykezés kézikönyve . Budapest . Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon 1855-ben született személyek 1913-ban elhunyt személyek Magyar jogászok Országgyűlési képviselők1910 ) Kisújszállásiak Országgyűlési képviselők ( Függetlenségi Párt ) Függetlenségi Párt-tagok