Markovics Sándor
Markovics Sándor (Sződ, 1856. október 30. – Budapest, 1909. január 4.) nyelvész, lapszerkesztő, állami főreáliskolai tanár.

Élete

Markovics Miklós 1848-49-es Württemberg-ezredbeli honvéd-huszár hadnagy, később gárdatiszt és Kollonics Amália fia. Középiskoláit Vácon és Budán végezte, a pesti egyetemen előbb természettudományi tanulmányokat folytatott, később nyelvtudományiakat. 1882-ben a magyar és német nyelv és irodalomból nyert tanári oklevelet. A budai Zeneakadémiát és a pesti konzervatóriumot is elvégezte. 1880-tól 1887-ig a Magyar Nemzeti Múzeum könyvtáránál mint gyakornok volt alkalmazva. 1887-től a győri állami főreáliskolában tanított. Neje Auer Janka volt.

Írásai

Cikkei az Egyetemes Philologiai Közlönyben (1879. Az ugor nyelvek elágazása, 1885. Könyvism.); a Nyelvtudományi Közleményekben (1879. Tung); a Magyar Nyelvőrben (1880. Szók és szólások egy régi magyar könyvből, 1885., 1886. Czigány szók a magyarban); a Magyar Könyv-Szemlében (1883. A legelső magyar abéczéskönyv); a Győri Hiradóban (1888. Néhány szó iparosainkhoz, Néhány szó leányainkról, Egyesületeinkhez, A szülőkhöz, Nem való gyermek kezébe a puska, Közgazdaságunk hanyatlása sat.), a Győri Hirlapban (1889. 33. sz. A dajka könyve, költői elb.); a középiskolai tanáregylet Közlönyében (1900. Az idegen élőnyelvek különösen a német nyelv tanítása szemléltető alapon); a Győri Közlönyben (1891. 102. sz. Daudet A. után ford.); a Győri Naplóban (1895. 1. sz. tárcza).

Munkái

 Mordvin dalok. Budapest, 1885. (Bemutatta 1883. jún. 20. Különnyomat a Kisfaludy Társaság Uj F. XIX. Évlapjaiból).
 A nyelvrokonságról és a magyar nyelv rokonságáról. Győr, 1888. (Különnyomat a főreáliskolai Értesítőjéből.)
 Néhány szó az ifjusági könyvtárakról. Győr, 1898.
 Német nyelv-, olvasó- és gyakorlókönyv szemléltető alapon. Budapest, 1900-1901. Két rész. (Hegedűs I.-nal együtt. Mind a két részben az Übungsbuch-ot írta).
 Tájékoztató a Markovics-Hegedűs-féle Német nyelv-, olvasó- és gyakorlókönyvhez. Budapest, 1901.

Szerkesztette a Győri Hiradót 1887-1888. (Lasz Samuval együtt).

Arany János összes munkáinak kiadásánál (Budapest, 1883-85) Ráth Mór megbizásából a sajtó alá rendezéssel bizatott meg és a kiadás összes jegyzeteit, bibliográfiai összeállításait, magyarázatait írta. Két zeneműve: Farsangi mesék és Csolnakon c. megjelent a Pesti Hirlap mellékleteként 1893 körül.

Álnevei és jegye

Ilvai Sándor, Goromba, Markotai, Börcsi, Jean d'Or, Ipari, Don Mephisto, Rigorosus és + (a Győri Hirmondóban, Győri Hirlapban és a Győri Naplóban).

Jegyzetek

Források

 
 PIM

További információk

 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

Magyar pedagógusok
Magyar nyelvészek
1856-ban született személyek
1909-ben elhunyt személyek
Markovics Sándor ( Sződ , október – Budapest , január ) nyelvész , lapszerkesztő , állami főreáliskolai tanár . Élete Markovics Miklóses Württemberg-ezredbeli honvéd-huszár hadnagy , később gárdatiszt és Kollonics Amália fia . Középiskoláit Vácon és Budán végezte , a pesti egyetemen előbb természettudományi tanulmányokat folytatott , később nyelvtudományiakat.ben a magyar és német nyelv és irodalomból nyert tanári oklevelet . A budai Zeneakadémiát és a pesti konzervatóriumot is elvégezte.tólig a Magyar Nemzeti Múzeum könyvtáránál mint gyakornok volt alkalmazva.től a győri állami főreáliskolában tanított . Neje Auer Janka volt . Írásai Cikkei az Egyetemes Philologiai Közlönyben Az ugor nyelvek elágazása , Könyvism . ) ; a Nyelvtudományi Közleményekben Tung ) ; a Magyar Nyelvőrben Szók és szólások egy régi magyar könyvből , , Czigány szók a magyarban ) ; a Magyar Könyv-Szemlében A legelső magyar abéczéskönyv ) ; a Győri Hiradóban Néhány szó iparosainkhoz , Néhány szó leányainkról , Egyesületeinkhez , A szülőkhöz , Nem való gyermek kezébe a puska , Közgazdaságunk hanyatlása sat . ) , a Győri Hirlapban sz . A dajka könyve , költői elb . ) ; a középiskolai tanáregylet Közlönyében Az idegen élőnyelvek különösen a német nyelv tanítása szemléltető alapon ) ; a Győri Közlönyben sz . Daudet A. után ford . ) ; a Győri Naplóban sz. tárcza ) . Munkái Mordvin dalok . Budapest , ( Bemutatta jún . Különnyomat a Kisfaludy Társaság Uj F. XIX . Évlapjaiból ) . A nyelvrokonságról és a magyar nyelv rokonságáról . Győr , ( Különnyomat a főreáliskolai Értesítőjéből . ) Néhány szó az ifjusági könyvtárakról . Győr , Német nyelv- , olvasó- és gyakorlókönyv szemléltető alapon . Budapest , Két rész . ( Hegedűs I.-nal együtt . Mind a két részben az Übungsbuch-ot írta ) . Tájékoztató a Markovics-Hegedűs-féle Német nyelv- , olvasó- és gyakorlókönyvhez . Budapest , Szerkesztette a Győri Hiradót ( Lasz Samuval együtt ) . Arany János összes munkáinak kiadásánál ( Budapest,Ráth Mór megbizásából a sajtó alá rendezéssel bizatott meg és a kiadás összes jegyzeteit , bibliográfiai összeállításait , magyarázatait írta . Két zeneműve : Farsangi mesék és Csolnakon c. megjelent a Pesti Hirlap mellékletekéntkörül . Álnevei és jegye Ilvai Sándor , Goromba , Markotai , Börcsi , Jean d'Or , Ipari , Don Mephisto , Rigorosus és + ( a Győri Hirmondóban , Győri Hirlapban és a Győri Naplóban ) . Jegyzetek Források PIM További információk Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Magyar pedagógusok Magyar nyelvészek 1856-ban született személyek 1909-ben elhunyt személyek