Háromszülős megtermékenyítés
A háromszülős gyermeknemzés, háromszülős megtermékenyítés vagy mitokondrium-adományozás a mesterséges megtermékenyítés olyan, citoplazma-átvitellel járó formája, melynél a magzat mitokondriális DNS-e egy harmadik féltől származik.  A művelet célja a mitokondriális betegségek, köztük a diabetes és süketség szindróma, egyes szív-, illetve májbetegségek megelőzése. A háromszülős megtermékenyítés bioetikailag vitatott módszer; jelenleg egyedül az Egyesült Királyságban általánosan engedélyezett módszer (2015 februárjától).

Alana Saarinen esete
Alana Saarinen (2000–) az egyik első amerikai lány, aki citoplazmatranszfert magába foglaló megtermékenyítési eljárás során fogant, és három biológiai szülőtől származó DNS-sel rendelkezik. Sharon és Paul Saarinen, valamint egy harmadik donor lánya. (Nem ő az első, citoplazmatranszferrel fogant csecsemő: az a Pennsylvania állambeli Emma Ott volt 1997-ben.)

Saarinen fogantatása előtt szülei már négyszer próbálkoztak sikertelenül különböző mesterséges megtermékenyítési módszerekkel. Az ötödik próbálkozást, melynél a citoplazmatranszfert alkalmazták, siker koronázta. A kezelés során a harmadik donor egészséges mitokondriumokat tartalmazó citoplazmáját átvitték Sharon Saarinen hibás mitokondriumokat hordozó petesejtjébe, amit ezután Paul Saarinen spermájával termékenyítettek meg. Arányaiban tekintve Saarinen genetikai állományának mintegy 99 százaléka a szüleitől, a maradék egy százalék a harmadik donortól származik.

Édesanyja szerint Saarinen egészséges, és a tinédzserek megszokott életét éli (golfozik, zongorázik, zenét hallgat, a barátaival lóg). Saarinen sikertörténetének ellenére az amerikai Élelmiszer- és Gyógyszerfelügyeleti Hatóság (FDA) 2001-ben betiltotta a citoplazma-átvitelt, biztonsági és etikai aggályok miatt. Az Egyesült Királyságban több kutatócsoport próbál elfogadtatni a hatóságokkal egy hasonló, mitokondriális cserének hívott technikát.

Hozzáférhetőség
A még kutatási fázisban lévő háromszülős megtermékenyítés jelenleg nincs „hatékony és biztonságos” folyamatként jóvá hagyva az Egyesült Államokban. Kínában betiltották, miután egy nő megpróbálta végrehajtatni magán a folyamatot. Az USA-ban mindenesetre kutatások folynak az eljárással kapcsolatban. Az Egyesült Királyság volt az első ország, ahol jóvá hagyták; miután 2015 februárjában a parlament mindkét háza engedélyezte, 2015 októberétől törvényileg elfogadott beavatkozásnak minősül.

Technikája
A háromszülős megtermékenyítés, Three Parent In Vitro Fertilization (TPIVF), során egy petesejt sejtmagját átültetik egy másik petesejtbe, aminek a sejtmagját előzőleg eltávolították, de mitokondriális DNS-t tartalmaz. Ezek után a hibrid petesejtet egy ondósejttel megtermékenyítik. Az eljárás célja, hogy a hibás mitokondriumú sejt helyett az egészséges mitokondriumú donorsejtben menjen végbe a megtermékenyítés, mely után a sejtmag az eredeti két szülőtől származó genetikai állományt fog tartalmazni. A TPIVF-nek több módszere is létezik. A két fő megoldás a pronukleáris átvitel és az orsóátvitel. Az orsóátvitel során kromoszómák (osztódási) orsóját viszik át az anya petesejtjéből a donoréba, míg a pronukleáris átvitel a fejezet elején leírt módszer.

Bár a donorpetesejt csak mintegy 0,1%-ban járul hozzá a magzat genetikai állományához, vizsgálatok során mégiscsak három szülőt lehet azonosítani. Ennek az az oka, hogy a petesejtdonor általában nem az anya rokonságából származik. Akkor lenne csak két azonosítható szülő, ha a donorpetesejt az anya rokonától származna (mivel a mitokondriális DNS anyaágon öröklődik; így a véletlen mutációktól eltekintve az anyaági rokonok azonos mitokondriális DNS-t hordoznak). Anyaági petesejtdonort épp ezért nem szoktak alkalmazni, hiszen ha az anya petesejtje mitokondriális betegséget hordoz, akkor nagy valószínűséggel az anyaági rokonoknál is jelentkezik a betegség.

Etikai kérdések 
A két említett technika ígéretessége ellenére a mitokondriális géncsere erkölcsi és társadalmi kérdéseket is felvet.

A Center for Genetics and Society ügyvezető igazgatója, Darnovsky szerint a háromszülős megtermékenyítés technikája a csíravonal megváltoztatását is magába foglalja, tehát a módosítások továbböröklődnek a következő generációkra. Az embriók in vitro kutatásra való felhasználása pedig azért kétséges, mert így emberi embriókat hoznak létre a petesejtdonorok anyagi kompenzálásával specifikusan kutatási célokra. 

További pszichológiai-érzelmi problémát jelenthet a gyerek későbbi identitástudatának szempontjából, hogy szembe kell nézniük azzal, hogy bizonyos szempontból különböznek a többi, két szülőtől származó gyerektől. A DNS-csere műveletének biztonságos és hatékony volta sem teljesen eldöntött tény még.

Az eljárás ellenzői azzal érveznek, hogy a tudósok „Istent játszanak” és a háromszülős gyermekek pszichológiai és fiziológiai értelemben is sérültek lesznek. A kritikusok közé tartozik a nagy-britanniai Human Fertilisation and Embryology Authority részéről Alison Cook, aki szerint a korlátozások „az embrió és a gyermek jólétét szolgálják”.

Más részről James Grifo, a New York University kutatója, az amerikai korlátozást kritizálja, mivel a társadalom „sosem lépett volna előre annyit a terméketlenség kezelésében, ha ezeket a korlátozásokat 10 évvel ezelőtt léptették volna életbe”.

Jegyzetek

Fordítás

További információk
Three-parent IVF needs more research, review says - BBC News article
 Short film with experts discussing the ethical / practical issues surrounding 'Three Parent Babies' / 'Mitochondria Replacement'
 Why We Should Approve 'Three-Parent' Embryos - Real Clear Science Article
In depth: three-person IVF is about saving lives, not a slippery slope to eugenics - Wired Article
'Three-parent babies' cure for illness raises ethical fear - The Guardian Article
Three-parent babies on the way, say IVF experts - The Independent Article
'Three-Parent' IVF Technique Set for Approval - Web MD Article
Proposed IVF Technique Uses Three Parents - The ABC News Article
THREE-PARENT IVF IS HERE, AND THERE’S NOTHING TO FEAR - An Al Jazeera Article

Nőgyógyászat
Család
Genetika
Molekuláris genetika
Szülészet
Bioetikai problémák
A háromszülős gyermeknemzés , háromszülős megtermékenyítés vagy mitokondrium-adományozás a mesterséges megtermékenyítés olyan , citoplazma-átvitellel járó formája , melynél a magzat mitokondriális DNS-e egy harmadik féltől származik . A művelet célja a mitokondriális betegségek , köztük a diabetes és süketség szindróma , egyes szív- , illetve májbetegségek megelőzése . A háromszülős megtermékenyítés bioetikailag vitatott módszer ; jelenleg egyedül az Egyesült Királyságban általánosan engedélyezett módszerfebruárjától ) . Alana Saarinen esete Alana Saarinen ) az egyik első amerikai lány , aki citoplazmatranszfert magába foglaló megtermékenyítési eljárás során fogant , és három biológiai szülőtől származó DNS-sel rendelkezik . Sharon és Paul Saarinen , valamint egy harmadik donor lánya . ( Nem ő az első , citoplazmatranszferrel fogant csecsemő : az a Pennsylvania állambeli Emma Ott voltben . ) Saarinen fogantatása előtt szülei már négyszer próbálkoztak sikertelenül különböző mesterséges megtermékenyítési módszerekkel . Az ötödik próbálkozást , melynél a citoplazmatranszfert alkalmazták , siker koronázta . A kezelés során a harmadik donor egészséges mitokondriumokat tartalmazó citoplazmáját átvitték Sharon Saarinen hibás mitokondriumokat hordozó petesejtjébe , amit ezután Paul Saarinen spermájával termékenyítettek meg . Arányaiban tekintve Saarinen genetikai állományának mintegyszázaléka a szüleitől , a maradék egy százalék a harmadik donortól származik . Édesanyja szerint Saarinen egészséges , és a tinédzserek megszokott életét éli ( golfozik , zongorázik , zenét hallgat , a barátaival lóg ) . Saarinen sikertörténetének ellenére az amerikai Élelmiszer- és Gyógyszerfelügyeleti Hatóság ( FDA) ben betiltotta a citoplazma-átvitelt , biztonsági és etikai aggályok miatt . Az Egyesült Királyságban több kutatócsoport próbál elfogadtatni a hatóságokkal egy hasonló , mitokondriális cserének hívott technikát . Hozzáférhetőség A még kutatási fázisban lévő háromszülős megtermékenyítés jelenleg nincs „ hatékony és biztonságos” folyamatként jóvá hagyva az Egyesült Államokban . Kínában betiltották , miután egy nő megpróbálta végrehajtatni magán a folyamatot . Az USA-ban mindenesetre kutatások folynak az eljárással kapcsolatban . Az Egyesült Királyság volt az első ország , ahol jóvá hagyták ; miutánfebruárjában a parlament mindkét háza engedélyezte, októberétől törvényileg elfogadott beavatkozásnak minősül . Technikája A háromszülős megtermékenyítés , Three Parent In Vitro Fertilization ( TPIVF ) , során egy petesejt sejtmagját átültetik egy másik petesejtbe , aminek a sejtmagját előzőleg eltávolították , de mitokondriális DNS-t tartalmaz . Ezek után a hibrid petesejtet egy ondósejttel megtermékenyítik . Az eljárás célja , hogy a hibás mitokondriumú sejt helyett az egészséges mitokondriumú donorsejtben menjen végbe a megtermékenyítés , mely után a sejtmag az eredeti két szülőtől származó genetikai állományt fog tartalmazni . A TPIVF-nek több módszere is létezik . A két fő megoldás a pronukleáris átvitel és az orsóátvitel . Az orsóátvitel során kromoszómák ( osztódási ) orsóját viszik át az anya petesejtjéből a donoréba , míg a pronukleáris átvitel a fejezet elején leírt módszer . Bár a donorpetesejt csak mintegy1%-ban járul hozzá a magzat genetikai állományához , vizsgálatok során mégiscsak három szülőt lehet azonosítani . Ennek az az oka , hogy a petesejtdonor általában nem az anya rokonságából származik . Akkor lenne csak két azonosítható szülő , ha a donorpetesejt az anya rokonától származna ( mivel a mitokondriális DNS anyaágon öröklődik ; így a véletlen mutációktól eltekintve az anyaági rokonok azonos mitokondriális DNS-t hordoznak ) . Anyaági petesejtdonort épp ezért nem szoktak alkalmazni , hiszen ha az anya petesejtje mitokondriális betegséget hordoz , akkor nagy valószínűséggel az anyaági rokonoknál is jelentkezik a betegség . Etikai kérdések A két említett technika ígéretessége ellenére a mitokondriális géncsere erkölcsi és társadalmi kérdéseket is felvet . A Center for Genetics and Society ügyvezető igazgatója , Darnovsky szerint a háromszülős megtermékenyítés technikája a csíravonal megváltoztatását is magába foglalja , tehát a módosítások továbböröklődnek a következő generációkra . Az embriók in vitro kutatásra való felhasználása pedig azért kétséges , mert így emberi embriókat hoznak létre a petesejtdonorok anyagi kompenzálásával specifikusan kutatási célokra . További pszichológiai-érzelmi problémát jelenthet a gyerek későbbi identitástudatának szempontjából , hogy szembe kell nézniük azzal , hogy bizonyos szempontból különböznek a többi , két szülőtől származó gyerektől . A DNS-csere műveletének biztonságos és hatékony volta sem teljesen eldöntött tény még . Az eljárás ellenzői azzal érveznek , hogy a tudósok „ Istent játszanak” és a háromszülős gyermekek pszichológiai és fiziológiai értelemben is sérültek lesznek . A kritikusok közé tartozik a nagy-britanniai Human Fertilisation and Embryology Authority részéről Alison Cook , aki szerint a korlátozások „ az embrió és a gyermek jólétét szolgálják” . Más részről James Grifo , a New York University kutatója , az amerikai korlátozást kritizálja , mivel a társadalom „ sosem lépett volna előre annyit a terméketlenség kezelésében , ha ezeket a korlátozásokatévvel ezelőtt léptették volna életbe” . Jegyzetek Fordítás További információk Three-parent IVF needs more research , review says - BBC News article Short film with experts discussing the ethical / practical issues surrounding 'Three Parent Babies' / 'Mitochondria Replacement' Why We Should Approve 'Three-Parent' Embryos - Real Clear Science Article In depth : three-person IVF is about saving lives , not a slippery slope to eugenics - Wired Article 'Three-parent babies' cure for illness raises ethical fear - The Guardian Article Three-parent babies on the way , say IVF experts - The Independent Article 'Three-Parent' IVF Technique Set for Approval - Web MD Article Proposed IVF Technique Uses Three Parents - The ABC News Article THREE-PARENT IVF IS HERE , AND THERE’S NOTHING TO FEAR - An Al Jazeera Article Nőgyógyászat Család Genetika Molekuláris genetika Szülészet Bioetikai problémák