Vrbnik (Biskupija)
Vrbnik falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Biskupijához tartozik.

Fekvése 
Knintől 4 km-re délre, Dalmácia északi-középső részén, a Vrbniki mezőn, a 33-as számú főút mellett fekszik. Közigazgatásilag Biskupijához tartozik. Területén halad át a Zágrábról Splitre menő vasútvonal is.

Története 
A település neve a „vrba” (fűzfa) főnévből származik, mely fa régóta honos a Vrbniki mezőn. A török 1522-ben szállta meg ezt a területet. A szerbek bevándorlása már a 15. században megkezdődött, de a legnagyobb méreteket 1521 és 1527 között öltötte. A falu a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. A velencei hatóságok az igazgatásuk alá visszakerült területet krajinákra azaz kerületekre osztották. Ezen belül a kisebb igazgatási egységeket a kapitányok irányították. Vrbnik a knini kerületen belül a szomszédos Ljubač-csal és Potkonjéval tartozott közös kapitány irányítása alá. A velencei uralom 1797-ig tartott, de a két másik településsel a közösség továbbra is megmaradt. A három falunak közös temploma (a vrbniki Szent Miklós templom) és iskolája is volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 1115, 1910-ben 1561 lakosa volt. Fejlődésén sokat lendített a spliti vasútvonal 1890-es megépítése. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói nagyrészt elmenekültek. A településnek 2011-ben 447 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1619-ben épült, de Stefan Boca egykori dalmát püspök állítása szerint a templom már 1570-ben is állt.
1675-ben bővítették, mai formáját az 1798-ban történt átépítés során kapta. A templomot régi temető övezi.

Jegyzetek

További információk
 Knin város hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 Knin város információs portálja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Vrbnik falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Biskupijához tartozik . Fekvése Knintőlkm-re délre , Dalmácia északi-középső részén , a Vrbniki mezőn , aas számú főút mellett fekszik . Közigazgatásilag Biskupijához tartozik . Területén halad át a Zágrábról Splitre menő vasútvonal is . Története A település neve a „ vrba” ( fűzfa ) főnévből származik , mely fa régóta honos a Vrbniki mezőn . A törökben szállta meg ezt a területet . A szerbek bevándorlása már a században megkezdődött , de a legnagyobb méreteketésközött öltötte . A falu a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . A velencei hatóságok az igazgatásuk alá visszakerült területet krajinákra azaz kerületekre osztották . Ezen belül a kisebb igazgatási egységeket a kapitányok irányították . Vrbnik a knini kerületen belül a szomszédos Ljubač-csal és Potkonjéval tartozott közös kapitány irányítása alá . A velencei uralomig tartott , de a két másik településsel a közösség továbbra is megmaradt . A három falunak közös temploma ( a vrbniki Szent Miklós templom ) és iskolája is volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Fejlődésén sokat lendített a spliti vasútvonales megépítése . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói nagyrészt elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült , de Stefan Boca egykori dalmát püspök állítása szerint a templom márben is állt . 1675-ben bővítették , mai formáját azban történt átépítés során kapta . A templomot régi temető övezi . Jegyzetek További információk Knin város hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja Knin város információs portálja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései