Döme-barlang
A Döme-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik. A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban lévő Balatonedericsen található. 1998-ban fedezték fel. A Keszthelyi-fennsík négy fokozottan védett barlangja közül az egyik, a Csodabogyós-barlang, a Jakucs László-barlang és a Kessler Hubert-barlang mellett. A fennsík ötödik leghosszabb barlangja.

Leírás 

A Keszthelyi-fennsíkon található Szabad-hegy oldalában, Balatonederics külterületén nyílik. A felső triász karni emeletében, edericsi mészkőben jött létre. A barlang falán több helyen tengerililiomok kipreparálódott maradványai figyelhetők meg.

Morfológiailag három szakaszra tagolódnak a járatok. Az első szakasz a felső, a bejárati szakasz része az üregnek, ami 15 méter mélységig tart. A nagyrészt bontással feltárult szakasz jellemzői a leginkább oldódás útján kialakult, üstös formák és a tág barlangterek. Itt találhatók 35–45 centiméter magas gyökérsztalagmitok, amiket Magyarországon először a Döme-barlangban fedeztek fel.

Külön jelentősége a képződményeknek, hogy a világon elsőként ebben a mészkőbarlangban bukkantak rájuk, de más kőzetekben már régebben is ismertek voltak és a molyhos tölgy gyökerének a sztalagmitképző tulajdonságát is itt figyelték meg a világon először. A falakon is megtalálhatók a gyökerek szőnyegszerű fonadékai és a rojtjai. Az újkőkorszaki lengyeli kultúrába sorolható régészeti leletek, például egy 5000–7000 éves kerámiakanál is ebből a részből kerültek elő állatcsontokkal és embercsontokkal együtt.

A második szakasz egy majdnem függőleges járat. A harmadik szakasz csaknem vízszintes és a Pannónia-ág nevet kapta. Az alsó részében a szén-dioxid koncentrációja magas, 4–6% is lehet, ami miatt a bejárása veszélyes. A hőmérséklete magyarországi viszonylatban átlagos, 8,7 és 11,2 °C között változik. A leginkább függőleges kiterjedésű lezárt barlang bejárásához a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyét kell beszerezni és kötéltechnikai eszközök használata is elengedhetetlen.

Kutatástörténet 

A barlangot Mezősi Vilmos és fia Balázs fedezte fel 1998-ban, majd még ebben az évben a Styx Barlangkutató Csoport tagjai tárták fel egy kis mélyedés kibontásával 15 méter mélységig. Az első térképezése Bán Balázs, Bán Tamás és Eszterhás István nevéhez fűződik. 1999-ben hossza 55,6 méter volt. 2001. május 17-től a környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Döme-barlang fokozottan védett barlang. Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló 1/1982. (III. 15.) OKTH rendelkezés hatályát veszti. 2001 óta fokozottan védett barlang gyökérsztalagmit képződményei, régészeti leletei miatt és azért, mert a magyarországi barlangok között hosszúnak és mélynek számít.

A 2003-ban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben lévő barlangismertetésben az olvasható, hogy 250 m hosszú és 103 m függőleges kiterjedésű. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő és 4440-5 barlangkataszteri számú, 2002-ben 250 m hosszú Döme-barlang Magyarország 83. leghosszabb barlangja 2002-ben. A könyvben található, Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő és 4440-5 barlangkataszteri számú, 2002-ben 104 m mély Döme-barlang Magyarország 25. legmélyebb barlangja 2002-ben.

A 2005-ben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak. A szócikk szerint a Döme-barlang a Keszthelyi-hegységben található fokozottan védett barlang. Balatonederics külterületén, a Szabad-hegy oldalában, 290 m tszf. magasságban helyezkedik el a barlang bejárata. A Styx Barlangkutató Csoport tagjai 1998-ban bontással jutottak be a barlang 15 m mély bejárati szakaszába. 250 m hosszú és 103 m mély a triász edericsi mészkőben létrejött függőleges járatrendszer. Különlegessége, hogy felső részén a molyhos tölgy felszínről benyúló gyökerei a falakon néhány helyen szőnyegszerű fonadékot, rojtokat, illetve az erősebb csepegéseknél a járattalpról felfelé növekvő gyökérfonadékok 35–45 cm magas gyökérsztalagmitokat alkotnak. Molyhos tölgy által létrehozott ilyen gyökérformák nem fordulnak elő a többi mészkőbarlangban. Engedéllyel és kötéltechnikai eszközök alkalmazásával járható.

2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén, a Keszthelyi-hegységben található Döme-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. 2005. szeptember 1-től a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Döme-barlang fokozottan védett barlang. 2007. március 8-tól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő Döme-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. 2013. július 19-től a vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete szerint a Döme-barlang (Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható.

2013. augusztus 12-től a belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete szerint a Veszprém megyei, balatonedericsi, 4440-5 barlangkataszteri számú és 22765 lelőhely-azonosítójú Döme-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül. Legújabb barlangtérképe 2014-ben készült el a Balaton-felvidéki Nemzeti Park megbízásából. A felmérők Polacsek Zsolt, John Szilárd, Mihalik Zoltán és Vendégh Mátyás, a szerkesztők Polacsek Zsolt és Ba Julianna voltak. 2015. november 3-tól a földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete szerint a Döme-barlang (Bakony hegység) fokozottan védett barlang. 2021. május 10-től az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete szerint a Döme-barlang (Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe) az igazgatóság engedélyével látogatható. A 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti.

Irodalom 

 Egri Csaba – Nyerges Attila: 50 méternél mélyebb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 17. old. 
 Egri Csaba – Nyerges Attila: 200 méternél hosszabb barlangjaink. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 16. old. 
 Eszterhás István: Gyökérsztalagmitek egy bakonyi barlangban. In: Eszterhás István szerk.: Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve 1999. Kézirat. 52–80. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 Eszterhás István – John Szilárd: Gyökérsztalagmitek egy magyarországi barlangban. MKBT Tájékoztató, 1999. november–december. 11–12. old.
 Eszterhás István – John Szilárd: Az évezred első jelentős hazai feltárása. MKBT Tájékoztató, 2001. március–április. 6–7. old.
 Fazekas Sándor: A vidékfejlesztési miniszter 58/2013. (VII. 11.) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2013. július 11. (119. sz.) 64209. old.
 Fazekas Sándor: A földművelésügyi miniszter 66/2015. (X. 26.) FM rendelete. Magyar Közlöny, 2015. október 26. (158. sz.) 20920. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 22/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6370. old.
 Gombos András: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 23/2005. (VIII. 31.) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról, a fokozottan védett barlangok köréről... Magyar Közlöny, 2005. augusztus 31. (117. sz.) 6374. old.
 Nagy István: Az agrárminiszter 17/2021. (IV. 9.) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról. Magyar Közlöny, 2021. április 9. (61. sz.) 2340. old.
 Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor: Magyar hegyisport és turista enciklopédia. Budapest, Kornétás Kiadó, 2005. 116. old. 
 Nyerges Attila: Döme-barlang. In: Székely Kinga szerk.: Magyarország fokozottan védett barlangjai. Mezőgazda Kiadó, 2003. 378–379. old. 
 Persányi Miklós: A környezetvédelmi és vízügyi miniszter 3/2007. (I. 22.) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet módosításáról. Magyar Közlöny, 2007. január 22. (6. sz.) 213. old.
 Pintér Sándor: A belügyminiszter 43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről. Magyar Közlöny, 2013. 133. sz. (2013. augusztus 9.) 65484. old.
 Rainer Pál: Balatonederics, Döme-barlang. Régészeti kutatások Magyarországon 1999 (Archaeological Investigations in Hungary 1999). Budapest, 2002. 169. old.
 Turi-Kovács Béla: A környezetvédelmi miniszter 13/2001. (V. 9.) KöM rendelete. Magyar Közlöny, 2001. május 9. (53. sz.) 3487. old.
 –: Styx Barlangkutató Csoport, Balatonederics, 1999. Kézirat. 5–19. old. (A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon.)
 –: Új fokozottan védett barlangok. MKBT Tájékoztató, 2001. július–augusztus. 12. old.

További információk 

 Barlangvadászat a Keszthelyi-hegységben – A Jakucs és a Döme barlang keresése
 Országos Barlangnyilvántartás
 A Döme-barlang legalján. Élménybeszámoló. A Tapolcai Plecotus Barlangkutató Csoport honlapja

Barlangok a Keszthelyi-fennsíkon
Balaton
Magyarországi régészeti lelőhelyek
A Döme-barlang Magyarország fokozottan védett barlangjai közül az egyik . A Balaton-felvidéki Nemzeti Parkban lévő Balatonedericsen található.ban fedezték fel . A Keszthelyi-fennsík négy fokozottan védett barlangja közül az egyik , a Csodabogyós-barlang , a Jakucs László-barlang és a Kessler Hubert-barlang mellett . A fennsík ötödik leghosszabb barlangja . Leírás A Keszthelyi-fennsíkon található Szabad-hegy oldalában , Balatonederics külterületén nyílik . A felső triász karni emeletében , edericsi mészkőben jött létre . A barlang falán több helyen tengerililiomok kipreparálódott maradványai figyelhetők meg . Morfológiailag három szakaszra tagolódnak a járatok . Az első szakasz a felső , a bejárati szakasz része az üregnek , amiméter mélységig tart . A nagyrészt bontással feltárult szakasz jellemzői a leginkább oldódás útján kialakult , üstös formák és a tág barlangterek . Itt találhatók45 centiméter magas gyökérsztalagmitok , amiket Magyarországon először a Döme-barlangban fedeztek fel . Külön jelentősége a képződményeknek , hogy a világon elsőként ebben a mészkőbarlangban bukkantak rájuk , de más kőzetekben már régebben is ismertek voltak és a molyhos tölgy gyökerének a sztalagmitképző tulajdonságát is itt figyelték meg a világon először . A falakon is megtalálhatók a gyökerek szőnyegszerű fonadékai és a rojtjai . Az újkőkorszaki lengyeli kultúrába sorolható régészeti leletek , például egy7000 éves kerámiakanál is ebből a részből kerültek elő állatcsontokkal és embercsontokkal együtt . A második szakasz egy majdnem függőleges járat . A harmadik szakasz csaknem vízszintes és a Pannónia-ág nevet kapta . Az alsó részében a szén-dioxid koncentrációja magas,6 % is lehet , ami miatt a bejárása veszélyes . A hőmérséklete magyarországi viszonylatban átlagos,7 és2 °C között változik . A leginkább függőleges kiterjedésű lezárt barlang bejárásához a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság engedélyét kell beszerezni és kötéltechnikai eszközök használata is elengedhetetlen . Kutatástörténet A barlangot Mezősi Vilmos és fia Balázs fedezte felban , majd még ebben az évben a Styx Barlangkutató Csoport tagjai tárták fel egy kis mélyedés kibontásávalméter mélységig . Az első térképezése Bán Balázs , Bán Tamás és Eszterhás István nevéhez fűződik.ben hossza6 méter volt. májustől a környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendeletének értelmében a Bakony hegység területén lévő Döme-barlang fokozottan védett barlang . Egyidejűleg a fokozottan védett barlangok körének megállapításáról szóló1982 . ( III. ) OKTH rendelkezés hatályát veszti.óta fokozottan védett barlang gyökérsztalagmit képződményei , régészeti leletei miatt és azért , mert a magyarországi barlangok között hosszúnak és mélynek számít . Aban kiadott Magyarország fokozottan védett barlangjai című könyvben lévő barlangismertetésben az olvasható , hogym hosszú ésm függőleges kiterjedésű . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített hosszúsági lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú, benm hosszú Döme-barlang Magyarország leghosszabb barlangjaben . A könyvben található , Egri Csaba és Nyerges Attila által készített mélységi lista szerint a Keszthelyi-hegységben lévő ésbarlangkataszteri számú, benm mély Döme-barlang Magyarország legmélyebb barlangjaben . Aben megjelent Magyar hegyisport és turista enciklopédia című kiadványban önálló szócikke van a barlangnak . A szócikk szerint a Döme-barlang a Keszthelyi-hegységben található fokozottan védett barlang . Balatonederics külterületén , a Szabad-hegy oldalában,m tszf. magasságban helyezkedik el a barlang bejárata . A Styx Barlangkutató Csoport tagjaiban bontással jutottak be a barlangm mély bejárati szakaszába.m hosszú ésm mély a triász edericsi mészkőben létrejött függőleges járatrendszer . Különlegessége , hogy felső részén a molyhos tölgy felszínről benyúló gyökerei a falakon néhány helyen szőnyegszerű fonadékot , rojtokat , illetve az erősebb csepegéseknél a járattalpról felfelé növekvő gyökérfonadékok45 cm magas gyökérsztalagmitokat alkotnak . Molyhos tölgy által létrehozott ilyen gyökérformák nem fordulnak elő a többi mészkőbarlangban . Engedéllyel és kötéltechnikai eszközök alkalmazásával járható . 2005. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területén , a Keszthelyi-hegységben található Döme-barlang a felügyelőség engedélyével látogatható. szeptembertől a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete szerint a Bakony hegységben lévő Döme-barlang fokozottan védett barlang. márciustól a környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete szerint a Balatoni Nemzeti Park Igazgatóság működési területén lévő Keszthelyi-hegységben elhelyezkedő Döme-barlang az igazgatóság engedélyével tekinthető meg. júliustől a vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete szerint a Döme-barlang ( Keszthelyi-hegység , Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság hozzájárulásával látogatható . 2013. augusztustől a belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete szerint a Veszprém megyei , balatonedericsi , barlangkataszteri számú éslelőhely-azonosítójú Döme-barlang régészeti szempontból jelentős barlangnak minősül . Legújabb barlangtérképeben készült el a Balaton-felvidéki Nemzeti Park megbízásából . A felmérők Polacsek Zsolt , John Szilárd , Mihalik Zoltán és Vendégh Mátyás , a szerkesztők Polacsek Zsolt és Ba Julianna voltak. novembertól a földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete szerint a Döme-barlang ( Bakony hegység ) fokozottan védett barlang. májustől az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete szerint a Döme-barlang ( Keszthelyi-hegység, Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság működési területe ) az igazgatóság engedélyével látogatható . A1998. ( V . ) KTM rendelet egyidejűleg hatályát veszti . Irodalom Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél mélyebb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Egri Csaba – Nyerges Attila: méternél hosszabb barlangjaink . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó , old . Eszterhás István : Gyökérsztalagmitek egy bakonyi barlangban . In : Eszterhás István szerk . : Az MKBT Vulkánszpeleológiai Kollektívájának Évkönyve Kézirat.80. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) Eszterhás István – John Szilárd : Gyökérsztalagmitek egy magyarországi barlangban . MKBT Tájékoztató , november–december. 12. old . Eszterhás István – John Szilárd : Az évezred első jelentős hazai feltárása . MKBT Tájékoztató , március–április.7. old . Fazekas Sándor : A vidékfejlesztési miniszter2013. ( VII. ) VM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , július sz . ) old . Fazekas Sándor : A földművelésügyi miniszter2015. ( X . ) FM rendelete . Magyar Közlöny , október sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Gombos András : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2005. ( VIII. ) KvVM rendelete a védett és a fokozottan védett növény- és állatfajokról , a fokozottan védett barlangok köréről. . . Magyar Közlöny , augusztus sz . ) old . Nagy István : Az agrárminiszter2021. ( IV . ) AM rendelete a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről és hasznosításáról . Magyar Közlöny , április sz . ) old . Neidenbach Ákos – Pusztay Sándor : Magyar hegyisport és turista enciklopédia . Budapest , Kornétás Kiadó , old . Nyerges Attila : Döme-barlang . In : Székely Kinga szerk . : Magyarország fokozottan védett barlangjai . Mezőgazda Kiadó,379. old . Persányi Miklós : A környezetvédelmi és vízügyi miniszter2007. ( I. ) KvVM rendelete a barlangok nyilvántartásáról , a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről , valamint a barlangok kiépítéséről szóló1998. ( V . ) KTM rendelet módosításáról . Magyar Közlöny , január sz . ) old . Pintér Sándor : A belügyminiszter2013. ( VIII. ) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről . Magyar Közlöny , sz. augusztus ) old . Rainer Pál : Balatonederics , Döme-barlang . Régészeti kutatások Magyarországon ( Archaeological Investigations in Hungary Budapest , old . Turi-Kovács Béla : A környezetvédelmi miniszter2001. ( V . ) KöM rendelete . Magyar Közlöny , május sz . ) old. – : Styx Barlangkutató Csoport , Balatonederics , Kézirat.19. old . ( A kézirat megtalálható a KvVM Barlang- és Földtani Osztályon . ) – : Új fokozottan védett barlangok . MKBT Tájékoztató , július–augusztus. old . További információk Barlangvadászat a Keszthelyi-hegységben – A Jakucs és a Döme barlang keresése Országos Barlangnyilvántartás A Döme-barlang legalján . Élménybeszámoló . A Tapolcai Plecotus Barlangkutató Csoport honlapja Barlangok a Keszthelyi-fennsíkon Balaton Magyarországi régészeti lelőhelyek