Apor nemzetség
Az Apor nemzetség névadó őse Apor vezér volt. A nemzetség ősi birtoka Tolnamegyében, a mai Pálfa helyén álló Apor nevű monostoros falu volt. Az egykori oklevelek a tatárjárás előtt említik először a nemzetséget, mikor annak Sámson nevű tagja, akit a nádori helytartó - károkozásai miatt - Váradra küldött tűzespróbára, Sámson azonban nem vállalva a tüzespróbát inkább mindent teljesített, amit kértek tőle.

1253-ban ugyancsak említik az Apor nemzetség egy Aba nevű tagját, aki a Pest mellé eső Uj-Jenő nevű birtokot követelte, mint anyósa hozományát, azonban a pert elvesztette.

A fellelhető többi Árpád-kori adatok e nemzetség birtokait Győr megyében, Győrtől keletre tüntetik fel: Tápány, Pannonhalmától keletre, valamint Urukang (Szentivány) szerepelt e nemzetség birtokaiként a Váradi regestrum és a Győri káptalan okleveleiben.

1269-ben 4 Apor nemzetségbeli: Lénárd fia Sike,
Érne, Pós (Puus) és Velpech a turóczi préposttal pereskedtek Győr megyei Győrtől délre és Barátiban lakó vincellért követelve vissza a túróczi préposttól.

A következő évszázad adatai pedig már csak a Tolna megyei ágról beszélnek.

Az Apor nemzetség Tolna megyei ágából származó ismert hét Apor (Apary) nevet viselő:
 
 I. ág: 
- Walprech ága, kinek fia I. Pál(1325-1337). Pál fia I. Miklós volt (1335-1342). I. Miklós három fia: IV. János, IV. Pál (1335) és Máté (1335) voltak.

 II. ág:
- Márton ága. Márton fia II. Pál (1336)

 III. ág:
- II. Lukács ága. Ennek fia I. János. János két fia: III. Pál (1336-1342), valamint Mihály (1336-1342)

 IV. ág:
- Mikocsa ága, ennek fia II. János (1336)

 V. ág: 
- Péter ága, kinek két fia volt: II. Miklós (1342-1344) és III. János (1344)

VI. ág:
- István ága, kinek fia Fülöp (1335-1342)

VII. ág:
- Peterke ága, ennek fia Dénes, kitől származott Og. V. János (1347) királyi apród.

A felsoroltak közül azonban csak IV. Jánosról és Fülöpől maradt följegyezve, hogy Tolna megyében királyi emberek voltak és Dénes fia V. Jánosról, hogy királyi apród volt. A többiek valószínűleg birtokaik védelmével, eladásával, vagy
perlekedéssel foglalkoznak.

A nemzetség monostora azonban nem a mai Aparon, hanem Pálfa határán feküdt Aporon, Vájta szomszédságában állt és a pécsi egyházmegyében nagyon elterjedt Ágoston-rendi (karinges) szerzeteskanonokoké volt. Egyházát a Boldogságos
Szűz tiszteletére szentelték fel, annak gazdagságát jelzi az is, hogy itt lakott az Ágoston-rendi szerzeteskanonokok magyarországi fejedelme.

Források
 Karácsonyi János: Magyar nemzetségek a XIX. század közepéig.

Magyar nemzetségek
Az Apor nemzetség névadó őse Apor vezér volt . A nemzetség ősi birtoka Tolnamegyében , a mai Pálfa helyén álló Apor nevű monostoros falu volt . Az egykori oklevelek a tatárjárás előtt említik először a nemzetséget , mikor annak Sámson nevű tagja , akit a nádori helytartó - károkozásai miatt - Váradra küldött tűzespróbára , Sámson azonban nem vállalva a tüzespróbát inkább mindent teljesített , amit kértek tőle . 1253-ban ugyancsak említik az Apor nemzetség egy Aba nevű tagját , aki a Pest mellé eső Uj-Jenő nevű birtokot követelte , mint anyósa hozományát , azonban a pert elvesztette . A fellelhető többi Árpád-kori adatok e nemzetség birtokait Győr megyében , Győrtől keletre tüntetik fel : Tápány , Pannonhalmától keletre , valamint Urukang ( Szentivány ) szerepelt e nemzetség birtokaiként a Váradi regestrum és a Győri káptalan okleveleiben . 1269-benApor nemzetségbeli : Lénárd fia Sike , Érne , Pós ( Puus ) és Velpech a turóczi préposttal pereskedtek Győr megyei Győrtől délre és Barátiban lakó vincellért követelve vissza a túróczi préposttól . A következő évszázad adatai pedig már csak a Tolna megyei ágról beszélnek . Az Apor nemzetség Tolna megyei ágából származó ismert hét Apor ( Apary ) nevet viselő : I. ág : - Walprech ága , kinek fia I. Pál( 1325-1337 ) . Pál fia I. Miklós volt I. Miklós három fia : IV . János , IV . Pálés Mátévoltak . II. ág : - Márton ága . Márton fia II. Pál III. ág : - II. Lukács ága . Ennek fia I. János . János két fia : III. Pál valamint Mihály IV . ág : - Mikocsa ága , ennek fia II. János V. ág : - Péter ága , kinek két fia volt : II. Miklósés III. János VI. ág : - István ága , kinek fia Fülöp VII. ág : - Peterke ága , ennek fia Dénes , kitől származott Og. V . Jánoskirályi apród . A felsoroltak közül azonban csak IV . Jánosról és Fülöpől maradt följegyezve , hogy Tolna megyében királyi emberek voltak és Dénes fia V . Jánosról , hogy királyi apród volt . A többiek valószínűleg birtokaik védelmével , eladásával , vagy perlekedéssel foglalkoznak . A nemzetség monostora azonban nem a mai Aparon , hanem Pálfa határán feküdt Aporon , Vájta szomszédságában állt és a pécsi egyházmegyében nagyon elterjedt Ágoston-rendi ( karinges ) szerzeteskanonokoké volt . Egyházát a Boldogságos Szűz tiszteletére szentelték fel , annak gazdagságát jelzi az is , hogy itt lakott az Ágoston-rendi szerzeteskanonokok magyarországi fejedelme . Források Karácsonyi János : Magyar nemzetségek a XIX. század közepéig . Magyar nemzetségek