Hólyagos habszegfű
A hólyagos habszegfű (Silene vulgaris) Eurázsiában és Észak-Amerikában elterjedt, jellegzetesen felfújt csészéjű szegfűféle vadvirág. Egyéb elnevezései hólyagfű, délcike, sikapár.

Megjelenése
A hólyagos habszegfű 20–50 cm magas, évelő, lágyszárú, mélyen gyökerező növény. Szára felálló, esetleg kissé elfekvő. Levelei keresztben átellenesek, a száron ülők, szőrtelenek (csak élükön pelyhesek), hullámos szélűek, halványzöld vagy szürkészöld színűek. Alakjuk lándzsás vagy tojásdad.

Június és augusztus között virágzik. Virágzata laza bogernyő. A virág egyivarú (vagy porzós vagy bibés), öt mélyen szelt, fehér sziromlevélből áll; bibéi messze kinyúlnak a szirmok közül. Porzószáma 10. Szirmainál feltűnőbb hólyagszerű, felfújt, zöld, zöldessárga vagy fehéres, hálózatosan recés, 20 főerű csészéje. Az erek sötétebbek az alapszínnél, zöldesek vagy rózsaszín árnyalatúak. A csésze csúcsa ötfogú. A virág átmérője 2–3 cm. Éjjeli lepkék porozzák be, ezért csak este kezd el illatozni. Bőséges nektártartalma miatt méhek is látogatják.

Termése toktermés; fényes halványbarna, belsejében nagyszámú, apró, fekete maggal.

Elterjedése és termőhelye
Eurázsiai eredetű faj, Európa nagy részén és Ázsia mérsékelt övi tájain honos egészen Japánig. Észak-Amerikába a 19. században behurcolták, ott sokhelyütt gyomnövénynek számít. Magyarországon az egész országban szórványosan előfordul.

Útszéleken, félszáraz gyepekben, gyomtársulásokban fordul elő. Előszeretettel nő meszes, nitrogénben gazdag talajon. Nap- és melegkedvelő.

Jelentősége
Levelei és fiatal hajtásai ehetőek, nyersen salátában vagy megfőzve. Megfőzött 5 cm-es hajtásainak íze kissé kesernyés zöldborsóra emlékeztet. Püréként íze a spenótéra hasonlít. Leveleit még a virágzás előtt kell begyűjteni. Magyarország egyes tájain a spenóthoz hasonlóan fogyasztják, a Csallóközben még ma is van olyan falu, ahol a legelőn gyűjtik, majd pénzért árulják. Szaponintartalma miatt nagyobb mennyiségben való fogyasztása nem ajánlott.

Források
D. Aichele, M. Golte-Bechtle: Mi virít itt? Virágkalauz. Ciceró Könyvstúdió Kft. 1998 
Hólyagos habszegfű  Növényhatározó
Bladder Campion Illinois Wildflowers
Bladder Campion NatureGate
Silene vulgaris - (Moench.)Garcke Plants for a future

Növényfajok
Szegfűfélék
A hólyagos habszegfű ( Silene vulgaris ) Eurázsiában és Észak-Amerikában elterjedt , jellegzetesen felfújt csészéjű szegfűféle vadvirág . Egyéb elnevezései hólyagfű , délcike , sikapár . Megjelenése A hólyagos habszegfű50 cm magas , évelő , lágyszárú , mélyen gyökerező növény . Szára felálló , esetleg kissé elfekvő . Levelei keresztben átellenesek , a száron ülők , szőrtelenek ( csak élükön pelyhesek ) , hullámos szélűek , halványzöld vagy szürkészöld színűek . Alakjuk lándzsás vagy tojásdad . Június és augusztus között virágzik . Virágzata laza bogernyő . A virág egyivarú ( vagy porzós vagy bibés ) , öt mélyen szelt , fehér sziromlevélből áll ; bibéi messze kinyúlnak a szirmok közül . Porzószáma Szirmainál feltűnőbb hólyagszerű , felfújt , zöld , zöldessárga vagy fehéres , hálózatosan recés, főerű csészéje . Az erek sötétebbek az alapszínnél , zöldesek vagy rózsaszín árnyalatúak . A csésze csúcsa ötfogú . A virág átmérője3 cm . Éjjeli lepkék porozzák be , ezért csak este kezd el illatozni . Bőséges nektártartalma miatt méhek is látogatják . Termése toktermés ; fényes halványbarna , belsejében nagyszámú , apró , fekete maggal . Elterjedése és termőhelye Eurázsiai eredetű faj , Európa nagy részén és Ázsia mérsékelt övi tájain honos egészen Japánig . Észak-Amerikába a században behurcolták , ott sokhelyütt gyomnövénynek számít . Magyarországon az egész országban szórványosan előfordul . Útszéleken , félszáraz gyepekben , gyomtársulásokban fordul elő . Előszeretettel nő meszes , nitrogénben gazdag talajon . Nap- és melegkedvelő . Jelentősége Levelei és fiatal hajtásai ehetőek , nyersen salátában vagy megfőzve . Megfőzöttcm-es hajtásainak íze kissé kesernyés zöldborsóra emlékeztet . Püréként íze a spenótéra hasonlít . Leveleit még a virágzás előtt kell begyűjteni . Magyarország egyes tájain a spenóthoz hasonlóan fogyasztják , a Csallóközben még ma is van olyan falu , ahol a legelőn gyűjtik , majd pénzért árulják . Szaponintartalma miatt nagyobb mennyiségben való fogyasztása nem ajánlott . Források D. Aichele , M. Golte-Bechtle : Mi virít itt ? Virágkalauz . Ciceró Könyvstúdió Kft . Hólyagos habszegfű Növényhatározó Bladder Campion Illinois Wildflowers Bladder Campion NatureGate Silene vulgaris - ( Moench.) Garcke Plants for a future Növényfajok Szegfűfélék