Kék viharmadár
A kék viharmadár (Halobaena caerulea) a madarak (Aves) osztályának a viharmadár-alakúak (Procellariiformes) rendjébe, ezen belül a viharmadárfélék (Procellariidae) családjába tartozó Halobaena madárnem egyetlen faja.

Rendszertani besorolása 
A viharmadárféléken belül a monotipikus kék viharmadárnak a legközelebbi rokonai a nála nagyobb méretű cethojszák (Pachyptila), melyekkel, legalábbis egyes rendszerezők szerint nemzetségi szintet kiérdemlő csoportot alkotnak.

Előfordulása 
A kék viharmadár előfordulási területe az óceánok déli részein van. Ez a madár megtalálható Afrika, Ausztrália és Dél-Amerika legdélebbi részein, valamint a közéjük eső szigeteken is, mint például: a Prince Edward-szigetekhez tartozó Marion-szigeten, a Crozet-szigeteken, a Kerguelen-szigeteken, a Macquarie-szigeten és a Déli-Georgia-szigeten.

Mivel hatalmas előfordulási területtel rendelkezik, továbbá becslések szerint 3 millió felnőtt példány van belőle a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) a kék viharmadarat nem fenyegetett fajként tartja számon.

Megjelenése 
E kisméretű madár hasi és begyi része fehér. Háti része szürkéskékes egy M alakú sávval a tarkója felé. Faroktollainak végei fehérek. A madárnak a viharmadár-alakúakra jellemző felső csőrkáváján egyenes, cső alakú, szarunemű nyúlványt visel. A csőre 7-9 szarulemezből tevődik össze. Zúzógyomrában olajat termel, melyet védekezésre (köpködés által) vagy a fióka táplálásakor használ fel; ha hosszabb vándorutat tesz meg, anélkül, hogy táplálkozzon, akkor ebből az olajból él. Az orrlyukai fölött sómirigyek találhatók, melyekkel a kék viharmadár kivonja a sós óceán vízéből a fölös sót. Olykor magas sótartalmú nyálkát spriccel ki.

Életmódja 
Mint minden viharmadár, a szóban forgó faj is a nyílt vizeken vadászik, illetve táplálkozik. A táplálékáért akár 6 méter mélyre is lemerül. Tápláléka főleg krill, de lehetnek egyéb rákok, halak és kalmárok.

Szaporodása 
A szaporodási időszakban nagy költőkolóniákba tömörül. A fészke a talajba vájt üreg mélyén van. A fészekalj, csak egy tojásból áll, melyen mindkét szülő felváltakozva kotlik, körülbelül 50 napon keresztül. 55 nappal a kikelése után a fióka kirepül. A tojást és a fiókát a halfarkasfélék (Stercorariidae) veszélyeztetik.

Képek

Jegyzetek

Források

Fordítás

További információk 
Blue petrel on Birdlife International 
Blue petrel on ZipcodeZoo
 Blue petrel Photos
Stamps (for French Southern and Antarctic Lands, South Georgia and the South Sandwich Islands)
Blue petrel videos on the Internet Bird Collection
Blue petrel photo gallery VIREO
Comptes Rendus Hebdomadaire des Séances de l'Académie des Sciences [Paris] 42 p. 768
Systema Naturae 1 pt2 p. 560

Viharmadárfélék
Madárfajok
Az Atlanti-óceán madarai
Az Indiai-óceán madarai
Monotipikus taxonok
A kék viharmadár ( Halobaena caerulea ) a madarak ( Aves ) osztályának a viharmadár-alakúak ( Procellariiformes ) rendjébe , ezen belül a viharmadárfélék ( Procellariidae ) családjába tartozó Halobaena madárnem egyetlen faja . Rendszertani besorolása A viharmadárféléken belül a monotipikus kék viharmadárnak a legközelebbi rokonai a nála nagyobb méretű cethojszák ( Pachyptila ) , melyekkel , legalábbis egyes rendszerezők szerint nemzetségi szintet kiérdemlő csoportot alkotnak . Előfordulása A kék viharmadár előfordulási területe az óceánok déli részein van . Ez a madár megtalálható Afrika , Ausztrália és Dél-Amerika legdélebbi részein , valamint a közéjük eső szigeteken is , mint például : a Prince Edward-szigetekhez tartozó Marion-szigeten , a Crozet-szigeteken , a Kerguelen-szigeteken , a Macquarie-szigeten és a Déli-Georgia-szigeten . Mivel hatalmas előfordulási területtel rendelkezik , továbbá becslések szerintmillió felnőtt példány van belőle a Természetvédelmi Világszövetség ( IUCN ) a kék viharmadarat nem fenyegetett fajként tartja számon . Megjelenése E kisméretű madár hasi és begyi része fehér . Háti része szürkéskékes egy M alakú sávval a tarkója felé . Faroktollainak végei fehérek . A madárnak a viharmadár-alakúakra jellemző felső csőrkáváján egyenes , cső alakú , szarunemű nyúlványt visel . A csőreszarulemezből tevődik össze . Zúzógyomrában olajat termel , melyet védekezésre ( köpködés által ) vagy a fióka táplálásakor használ fel ; ha hosszabb vándorutat tesz meg , anélkül , hogy táplálkozzon , akkor ebből az olajból él . Az orrlyukai fölött sómirigyek találhatók , melyekkel a kék viharmadár kivonja a sós óceán vízéből a fölös sót . Olykor magas sótartalmú nyálkát spriccel ki . Életmódja Mint minden viharmadár , a szóban forgó faj is a nyílt vizeken vadászik , illetve táplálkozik . A táplálékáért akárméter mélyre is lemerül . Tápláléka főleg krill , de lehetnek egyéb rákok , halak és kalmárok . Szaporodása A szaporodási időszakban nagy költőkolóniákba tömörül . A fészke a talajba vájt üreg mélyén van . A fészekalj , csak egy tojásból áll , melyen mindkét szülő felváltakozva kotlik , körülbelülnapon keresztül.nappal a kikelése után a fióka kirepül . A tojást és a fiókát a halfarkasfélék ( Stercorariidae ) veszélyeztetik . Képek Jegyzetek Források Fordítás További információk Blue petrel on Birdlife International Blue petrel on ZipcodeZoo Blue petrel Photos Stamps ( for French Southern and Antarctic Lands , South Georgia and the South Sandwich Islands ) Blue petrel videos on the Internet Bird Collection Blue petrel photo gallery VIREO Comptes Rendus Hebdomadaire des Séances de l'Académie des Sciences [ Paris] p . 768 Systema Naturaept2 p. 560 Viharmadárfélék Madárfajok Az Atlanti-óceán madarai Az Indiai-óceán madarai Monotipikus taxonok