Krbava (Udbina)
Krbava falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Udbinához tartozik.

Fekvése 
Gospićtól légvonalban 24 km-re, közúton 40 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 12 km-re, közúton 21 km-re északnyugatra, a Korbavamező közepén, az azonos nevű patak partján fekszik.

Története 
A mai Krbava falu nem azonos a középkori Krbavával, a korbáviai grófság székhelyével, melynek romjai Udbina határában Karaula nevű hegy tetején állnak és ahonnan a grófság székhelyét később az Udbina feletti Gradina nevű hegy tetején állt várba helyezték át. A korbáviai püspökség székhelye sem itt volt, hanem az udbinai Kálváriahegyen, ahol 1829-ben a székesegyház romjait meg is találták. A mai települést csak 1953-óta nevezik Krbavának, mivel a Krbava-patak partján keletkezett amikor a török kiűzését követően 1697-ben pravoszláv vallású vlachokat telepítettek ide, akik később szerbeknek vallották magukat.

A falut korábban Pišaćnak hívták. A fölötte emelkedő Gradina nevű hegyre a középkorban várat építettek. Építtetője valószínűleg a Gusić nemzetség volt amelynek a Korbava ezen részén voltak a birtokaik. A török 1527-ben ezt is elfoglalta és török őrség volt benne egészen 1689-ig a térség felszabadulásáig. Ezután a katonai határőrvidékhez tartozott, de miután jelentősége megszűnt elhagyták és azóta rom. A falunak 1857-ben 719, 1910-ben 631 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1943. február 23-án a bevonuló usztasák húsz, főként idős helyi szerbet gyilkoltak meg, a házakat felgyújtották. 1991-ben lakosságának 92 százaléka szerb nemzetiségű volt. A falunak 2011-ben 37 lakosa volt.

Lakosság 

(1857-től 1880-ig, valamint 1948-ban Pišač, 1890-től 1931-ig Pisač, 1953-tól Krbava néven.)

Nevezetességei 
Pišać várának csekély maradványai a falu feletti 704 méter magas Gradina nevű hegyen egy nagy kiterjedésű fennsíkon, a Mekinjar – Podlapača útkereszteződés közelében találhatók. Mára a várnak felszíni nyoma nem maradt. Köveit nagy valószínűséggel a környező lakosság hordta el építőanyagnak. Az egykori falak irányára csak a terepalakulatok formájáról lehet következtetni. A vár alaprajza téglalap alaprajzú, északkelet-délnyugati tájolású. Magját egy mintegy öt méter átmérőjű torony képezte, mely a várudvart övező déli fal közepén állt. Kapuja az északnyugati sarokban nyílhatott. A nagy kiterjedésű fennsík közepén álló vár körül, árkolásnak, sáncolásnak nyoma sincs.

További információk 
 Udbina község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Krbava falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Udbinához tartozik . Fekvése Gospićtól légvonalbankm-re , közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északnyugatra , a Korbavamező közepén , az azonos nevű patak partján fekszik . Története A mai Krbava falu nem azonos a középkori Krbavával , a korbáviai grófság székhelyével , melynek romjai Udbina határában Karaula nevű hegy tetején állnak és ahonnan a grófság székhelyét később az Udbina feletti Gradina nevű hegy tetején állt várba helyezték át . A korbáviai püspökség székhelye sem itt volt , hanem az udbinai Kálváriahegyen , aholben a székesegyház romjait meg is találták . A mai települést csakóta nevezik Krbavának , mivel a Krbava-patak partján keletkezett amikor a török kiűzését követőenben pravoszláv vallású vlachokat telepítettek ide , akik később szerbeknek vallották magukat . A falut korábban Pišaćnak hívták . A fölötte emelkedő Gradina nevű hegyre a középkorban várat építettek . Építtetője valószínűleg a Gusić nemzetség volt amelynek a Korbava ezen részén voltak a birtokaik . A törökben ezt is elfoglalta és török őrség volt benne egészenig a térség felszabadulásáig . Ezután a katonai határőrvidékhez tartozott , de miután jelentősége megszűnt elhagyták és azóta rom . A falunakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . februárán a bevonuló usztasák húsz , főként idős helyi szerbet gyilkoltak meg , a házakat felgyújtották.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt . A falunakbenlakosa volt . Lakosság ( 1857-tőlig , valamintban Pišač, tőlig Pisač, tól Krbava néven . ) Nevezetességei Pišać várának csekély maradványai a falu felettiméter magas Gradina nevű hegyen egy nagy kiterjedésű fennsíkon , a Mekinjar – Podlapača útkereszteződés közelében találhatók . Mára a várnak felszíni nyoma nem maradt . Köveit nagy valószínűséggel a környező lakosság hordta el építőanyagnak . Az egykori falak irányára csak a terepalakulatok formájáról lehet következtetni . A vár alaprajza téglalap alaprajzú , északkelet-délnyugati tájolású . Magját egy mintegy öt méter átmérőjű torony képezte , mely a várudvart övező déli fal közepén állt . Kapuja az északnyugati sarokban nyílhatott . A nagy kiterjedésű fennsík közepén álló vár körül , árkolásnak , sáncolásnak nyoma sincs . További információk Udbina község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Jegyzetek Lika-Zengg megye települései