Himérai csata
A himérai csatában Kr. e. 480-ban legyőzte Gelon,  Siracusa türannisza és Akragaszi Teron az általuk vezetett szövetséges görög-szicíliai csapatok élén Hamilkár karthágói hadseregét. Hamilkár, aki Karthágó uralkodója volt  i. e. 510–480 között, elesett a csatában. Karthágó kénytelen volt e vereség nyomán jóvátételt fizetni és jó időre lemondani a szicíliai ambícióiról. Ezzel lehetővé vált Szürakuszai és Akragasz városállamoknak a következő évszázadok domináns hatalmi centrumaivá válása.

Himérai Terillosz, Himéra uralkodójának elűzése váltotta ki eredetileg e csatát. Akragaszi Teron  Kr. e. 483-ban űzte el őt. Terillosz Karthágóhoz fordult segítségért. Karthágó nagy haderőt gyűjtött és szerelt fel majd Panormoszon kikötve Himéra ellen vonult. Teron és Gelon megnyerték a himériai csatát a karthágói sereggel szemben és rengeteg rabszolgát ejtettek. Ez mintegy 70 évre garantálta a békét Karthágó és a szicíliai városállamok közt, és utóbbiakban virágzó építkezéseket hozott.

Pindarosz, görög költő Első pythoi ódájával indult el az a folyamat, amelyben  a történetírás a himérai csatában elért győzelmet eltúlozza. Ez legendaképzés arról, ahogyan a civilizációt (azaz Görögországot) a barbár Karthágó fenyegette és ezt kiegészítették azzal, hogy egyidejűleg a himérai csatával a perzsák is vereséget szenvedtek Görögországgal szemben. Ebből előállt az a mítosz, hogy a két csata nem csupán ugyanazon a napon zajlott le, hanem hogy a perzsák és a karthágóiak egymással megegyezve koordinálták hadjárataikat. Mindenekelőtt Gelon profitált ebből a mítoszból, mely őt hősként ünnepelte.

Fordítás

Források 
 Hérodotosz, Történelem 7, 165. o.
 Diodórosz, Bibliothéké (Könyvtár) 11, 20-24. o.

További információk 
 Moses I. Finley: Das antike Sizilien. Beck, München 1979, 
 Marc Hofer: Tyrannen - Aristokraten - Demokraten. Untersuchungen zu Staat und Herrschaft im griechischen Sizilien von Phalaris bis zum Aufstieg von Dionysios I. Peter Lang, Bern 2000, 
 Michael Kleu: Von der Intervention zur Herrschaft. Zur Intention karthagischer Eingriffe auf Sizilien bis zum Frieden von 405. In: David Engels u.a. (Hrsg.): Zwischen Ideal und Wirklichkeit. Herrschaft auf Sizilien von der Antike bis zum Spätmittelalter. Franz Steiner, Stuttgart 2010, , S. 13−36
 Stella P. Revard: Politics, Poetics, and the Pindaric Ode 1450–1700. Brepols, Turnhout 2010, 
 Livius.org
 historische Quellen (Herodot, Diodor) (PDF-Datei; 16 kB)
 Auszug aus „Geschichte der Karthager” von Werner Huß

Ókori görög csaták
I. e. 480-as évek
A himérai csatában Kr. e.ban legyőzte Gelon , Siracusa türannisza és Akragaszi Teron az általuk vezetett szövetséges görög-szicíliai csapatok élén Hamilkár karthágói hadseregét . Hamilkár , aki Karthágó uralkodója volt i. e.480 között , elesett a csatában . Karthágó kénytelen volt e vereség nyomán jóvátételt fizetni és jó időre lemondani a szicíliai ambícióiról . Ezzel lehetővé vált Szürakuszai és Akragasz városállamoknak a következő évszázadok domináns hatalmi centrumaivá válása . Himérai Terillosz , Himéra uralkodójának elűzése váltotta ki eredetileg e csatát . Akragaszi Teron Kr. e.ban űzte el őt . Terillosz Karthágóhoz fordult segítségért . Karthágó nagy haderőt gyűjtött és szerelt fel majd Panormoszon kikötve Himéra ellen vonult . Teron és Gelon megnyerték a himériai csatát a karthágói sereggel szemben és rengeteg rabszolgát ejtettek . Ez mintegyévre garantálta a békét Karthágó és a szicíliai városállamok közt , és utóbbiakban virágzó építkezéseket hozott . Pindarosz , görög költő Első pythoi ódájával indult el az a folyamat , amelyben a történetírás a himérai csatában elért győzelmet eltúlozza . Ez legendaképzés arról , ahogyan a civilizációt ( azaz Görögországot ) a barbár Karthágó fenyegette és ezt kiegészítették azzal , hogy egyidejűleg a himérai csatával a perzsák is vereséget szenvedtek Görögországgal szemben . Ebből előállt az a mítosz , hogy a két csata nem csupán ugyanazon a napon zajlott le , hanem hogy a perzsák és a karthágóiak egymással megegyezve koordinálták hadjárataikat . Mindenekelőtt Gelon profitált ebből a mítoszból , mely őt hősként ünnepelte . Fordítás Források Hérodotosz , Történelem o . Diodórosz , Bibliothéké ( Könyvtár ) o . További információk Moses I. Finley : Das antike Sizilien . Beck , München Marc Hofer : Tyrannen - Aristokraten - Demokraten . Untersuchungen zu Staat und Herrschaft im griechischen Sizilien von Phalaris bis zum Aufstieg von Dionysios I. Peter Lang , Bern Michael Kleu : Von der Intervention zur Herrschaft . Zur Intention karthagischer Eingriffe auf Sizilien bis zum Frieden von In : David Engels u.a . ( Hrsg . ) : Zwischen Ideal und Wirklichkeit . Herrschaft auf Sizilien von der Antike bis zum Spätmittelalter . Franz Steiner , Stuttgart , S.36 Stella P. Revard : Politics , Poetics , and the Pindaric Ode1700 . Brepols , Turnhout Livius.org historische Quellen ( Herodot , Diodor ) ( PDF-Datei;kB ) Auszug aus „ Geschichte der Karthager” von Werner Huß Ókori görög csaták I. e.as évek