Lúdanyó meséi (mesegyűjtemény)
A Lúdanyó meséi (franciául: Les Contes de ma Mère l'Oye) Charles Perrault francia író népmesegyűjteménye, az egyik legismertebb mesegyűjtemény, melyet először Párizsban adott ki 1697-ben. A könyv nagy népszerűségnek örvendett, az akkori arisztokrata körökben egyre érdekesebbek voltak a népmesék. Azután kezdett velük foglalkozni, miután visszavonult az ügyvédi pályától. Egyes mesék szoros párhuzamot mutatnak Boccaccio novelláival.

Kiadástörténet 
Perrault 1694-ben három történetet írt le verses formában: a Grizeldis, a Nevetséges kívánságok és a Szamárbőr, amelyeket egy kötetben ki is adtak, és egy évvel később újra kiadták előszóval ellátva. 1697-ben Jean Barbin Histoires ou contes du temps passé, avec dez Moralitez (A múlt történetei tanulságokkal) címmel kiadott egy újabb kötetet, mely 8 történettel bővült. Ugyanezen évben két utánnyomás után a könyv csak Les Contes de ma Mère l'Oye (Lúdanyó meséi) címmel lett ismert. A könyv illusztrációján egy fonó asszony volt látható, aki éppen mesét mond a körülötte lévő gyerekeknek, akik a ruhájukból ítélve magasabb társadalmi osztályba tartoztak. A falon pedig egy táblán a cím látható. Az 1697-es kiadás az alábbi történeteket tartalmazta: Csipkerózsika, Piroska, Kékszakáll, Macskamester vagy a csizmás kandúr, Hamupipőke avagy az üveg cipellők, Csimbók Csana, Hüvelyk Matyi, Griseldis, Nevetséges kívánságok, Szamárbőr és A tündér. Nyolc prózai formában íródott mese és három verses történet. Mindegyik elbeszélés végén egy kis verses tanulság található. Néhány mesét korábban tettek közzé a Mercure galant című magazinban, a Csipkerózsikát pedig 1696-ban. A gyűjtemény meséi mai napig töretlen népszerűségnek örvendenek, és rengeteg feldolgozás készült belőlük, többek között Walt Disney is sokszor adaptálta a történeteket. A gyűjtemény nagy sikereket ért el, Perrault élete során még nyolcszor kiadták. A következő évszázadban a népmesék már nem örvendtek akkora népszerűségnek, de ebben a században a könyvet négyszer adták ki.

Magyar fordítások 
Magyarországon először 1947-ben a Szent István Társulat gondozásában jelent meg a könyv Csipkerózsa. Perrault legszebb meséi címmel, Rónay György átdolgozásában. Az első szöveghű fordítás 1965-ben jelent meg a Helikon Kiadónál Mesék címmel, viszont csak a prózai mesék lettek lefordítva. 2011-ben az Egmont kiadó adta ki Lúdanyó meséi címmel Val Biro gyerekek számára átdolgozott és illusztrált változatában.

Magyar kiadások
Csipkerózsa. Perrault legszebb meséi; ford., átdolg. Rónay György; Szt. István Társulat, Bp., 1947
Mesék; ford. ELTE Francia Intézet munkaközössége, vez. Gyergyai Albert, utószó, jegyz. Gyergyai Albert; Magyar Helikon, Bp., 1965
Lúdanyó meséi; átdolg. Tótfalusi István; Móra, Bp., 1966
Csizmás kandúr. Mesék; ford., átdolg. Rónay György; Móra, Bp., 1967
Gottfried August Bürger: Münchhausen báró kalandjai / Charles Perrault: Lúdanyó meséi; ifjúsági átdolg. és ford. Tordon Ákos, Rónay György, Szűcs János, összeáll., szerk. Tóth Emese, utószó Kovács Ágnes, ill. Gustave Doré; Kossuth, Bp., 1994
Lúdanyó meséi; Charles Perrault alapján, ill., átdolg. Val Biro, ford. Nagyfejeö Rita; Egmont, Bp., 2011

Hatása 
1729-ben Robert Samber lefordította angol nyelvre a kötetet Histories, or Tales of Past Time címmel ellátva. A gyűjtemény nagyon népszerű lett Angliában, majd később Amerikában is, ahol Mother Goose Tales címen jelent meg.

A 19. században, a romantika idején újra az érdeklődés középpontjába kerültek a mesék. Németországban a Grimm fivérek úgy vélték, hogy a nemzeti identitáshoz szükség van a hagyományokra és a folklórra. Ezt támasztja alá 1812-ben kiadott népmesegyűjteményük, a Gyermek- és családi mesék, amelyben Perrault meséinek a német nép között elterjedt változatai is szerepelnek.

1864-ben Gustave Doré 36 illusztrációival megjelenő kiadása újra nagy érdeklődést keltett.

Bartók Béla a Kékszakáll című mese alapján megírta A kékszakállú herceg vára című operáját.

A Lúdanyó meséi című könyvben szereplő mesék 
 Csipkerózsika (La belle au bois dormant)
 Piroska (Le Petit Chaperon rouge)
 Kékszakáll (La Barbe bleue)
 Macskamester vagy a csizmás kandúr (Le Maître chat ou le Chat botté)
 A tündérek (Les Fées)
 Hamupipőke vagy az üveg cipellők (Cendrillon ou la Petite Pantoufle de verre)
 Csimbók Csana (Riquet à la houppe)
 Hüvelyk Matyi (Le Petit Poucet)
 Griseldis
 A nevetséges kívánságok
 Szamárbőr

További információk 
Robert Darnton: Lúdanyó meséi / A nagy macskamészárlás. Két epizód a francia kultúrhistória köréből; ford. Merényi Ágnes; Akadémiai, Bp., 1987 (4D)
Robert Darnton: Lúdanyó meséi és más tanulmányok; ford. Merényi Ágnes; General Press, Bp., 2010

Francia irodalom
17. századi könyvek
A Lúdanyó meséi ( franciául : Les Contes de ma Mère l'Oye ) Charles Perrault francia író népmesegyűjteménye , az egyik legismertebb mesegyűjtemény , melyet először Párizsban adott kiben . A könyv nagy népszerűségnek örvendett , az akkori arisztokrata körökben egyre érdekesebbek voltak a népmesék . Azután kezdett velük foglalkozni , miután visszavonult az ügyvédi pályától . Egyes mesék szoros párhuzamot mutatnak Boccaccio novelláival . Kiadástörténet Perraultben három történetet írt le verses formában : a Grizeldis , a Nevetséges kívánságok és a Szamárbőr , amelyeket egy kötetben ki is adtak , és egy évvel később újra kiadták előszóval ellátva.ben Jean Barbin Histoires ou contes du temps passé , avec dez Moralitez ( A múlt történetei tanulságokkal ) címmel kiadott egy újabb kötetet , melytörténettel bővült . Ugyanezen évben két utánnyomás után a könyv csak Les Contes de ma Mère l'Oye ( Lúdanyó meséi ) címmel lett ismert . A könyv illusztrációján egy fonó asszony volt látható , aki éppen mesét mond a körülötte lévő gyerekeknek , akik a ruhájukból ítélve magasabb társadalmi osztályba tartoztak . A falon pedig egy táblán a cím látható . Azes kiadás az alábbi történeteket tartalmazta : Csipkerózsika , Piroska , Kékszakáll , Macskamester vagy a csizmás kandúr , Hamupipőke avagy az üveg cipellők , Csimbók Csana , Hüvelyk Matyi , Griseldis , Nevetséges kívánságok , Szamárbőr és A tündér . Nyolc prózai formában íródott mese és három verses történet . Mindegyik elbeszélés végén egy kis verses tanulság található . Néhány mesét korábban tettek közzé a Mercure galant című magazinban , a Csipkerózsikát pedigban . A gyűjtemény meséi mai napig töretlen népszerűségnek örvendenek , és rengeteg feldolgozás készült belőlük , többek között Walt Disney is sokszor adaptálta a történeteket . A gyűjtemény nagy sikereket ért el , Perrault élete során még nyolcszor kiadták . A következő évszázadban a népmesék már nem örvendtek akkora népszerűségnek , de ebben a században a könyvet négyszer adták ki . Magyar fordítások Magyarországon előszörben a Szent István Társulat gondozásában jelent meg a könyv Csipkerózsa . Perrault legszebb meséi címmel , Rónay György átdolgozásában . Az első szöveghű fordításben jelent meg a Helikon Kiadónál Mesék címmel , viszont csak a prózai mesék lettek lefordítva.ben az Egmont kiadó adta ki Lúdanyó meséi címmel Val Biro gyerekek számára átdolgozott és illusztrált változatában . Magyar kiadások Csipkerózsa . Perrault legszebb meséi ; ford . , átdolg . Rónay György ; Szt . István Társulat , Bp. , Mesék ; ford . ELTE Francia Intézet munkaközössége , vez . Gyergyai Albert , utószó , jegyz . Gyergyai Albert ; Magyar Helikon , Bp. , Lúdanyó meséi ; átdolg . Tótfalusi István ; Móra, Bp. , Csizmás kandúr . Mesék ; ford . , átdolg . Rónay György ; Móra, Bp. , Gottfried August Bürger : Münchhausen báró kalandjai / Charles Perrault : Lúdanyó meséi ; ifjúsági átdolg. és ford . Tordon Ákos , Rónay György , Szűcs János , összeáll . , szerk . Tóth Emese , utószó Kovács Ágnes , ill . Gustave Doré ; Kossuth, Bp. , Lúdanyó meséi ; Charles Perrault alapján , ill . , átdolg . Val Biro , ford . Nagyfejeö Rita ; Egmont , Bp. , Hatása 1729-ben Robert Samber lefordította angol nyelvre a kötetet Histories , or Tales of Past Time címmel ellátva . A gyűjtemény nagyon népszerű lett Angliában , majd később Amerikában is , ahol Mother Goose Tales címen jelent meg . A században , a romantika idején újra az érdeklődés középpontjába kerültek a mesék . Németországban a Grimm fivérek úgy vélték , hogy a nemzeti identitáshoz szükség van a hagyományokra és a folklórra . Ezt támasztja aláben kiadott népmesegyűjteményük , a Gyermek- és családi mesék , amelyben Perrault meséinek a német nép között elterjedt változatai is szerepelnek . 1864-ben Gustave Doréillusztrációival megjelenő kiadása újra nagy érdeklődést keltett . Bartók Béla a Kékszakáll című mese alapján megírta A kékszakállú herceg vára című operáját . A Lúdanyó meséi című könyvben szereplő mesék Csipkerózsika ( La belle au bois dormant ) Piroska ( Le Petit Chaperon rouge ) Kékszakáll ( La Barbe bleue ) Macskamester vagy a csizmás kandúr ( Le Maître chat ou le Chat botté ) A tündérek ( Les Fées ) Hamupipőke vagy az üveg cipellők ( Cendrillon ou la Petite Pantoufle de verre ) Csimbók Csana ( Riquet à la houppe ) Hüvelyk Matyi ( Le Petit Poucet ) Griseldis A nevetséges kívánságok Szamárbőr További információk Robert Darnton : Lúdanyó meséi / A nagy macskamészárlás . Két epizód a francia kultúrhistória köréből ; ford . Merényi Ágnes ; Akadémiai , Bp.,( 4D ) Robert Darnton : Lúdanyó meséi és más tanulmányok ; ford . Merényi Ágnes ; General Press , Bp. , Francia irodalom 17. századi könyvek