Gyöngyössy Sámuel
Gyöngyössy Sámuel (Miskolc, 1833. november 22. – Tiszanána, 1886. május 20.) református lelkész.

Élete

Régi nemes családból származott, apja id. Gyöngyössy Sámuel, anyja Fazekas Zsuzsánna. Tanulását a miskolci református líceumban kezdte, ahol 1848-ban írta alá az iskolai törvényeket. A IX. honvédzászlóaljat éppen ekkor toborzották Miskolcon és a 15 éves ifjú a sorozó bizottság elé állott, de apja felmutatta az ifjú keresztlevelét és kihuzatta nevét. 1849-ben azonban, midőn Schlick Felső-Magyarországba tört, ő is beállott a miskolci (később borsodi) guerillák közé, ahol őrmesterségig vitte. A Debrecen felé induló Görgeit követte; ekkor azonban apja meghalt, anyja pedig halálos beteg volt. Két heti szabadságot kért és nyert; ez mentette meg életét, mert csapatát a debreceni csatában a kozákok lemészárolták. Még két évig tanult Miskolcon; az utolsó évben Puky Miklós két fiának nevelője volt. 1851-ben Patakra, 1852-ben Debrecenbe ment, ahol a szónoklatban Révész Bálint volt a mestere. 1853-ban a hittanszakot elvégezvén, Szikszóra bocsáttatott ki rektoriára, ahol egymaga négy osztályos algimnáziumot vezetett. 1855-ben kápláni vizsgát tett Debrecenben és B.-Újfalun nyert alkalmazást; innét Révész Bálint mellé ment Debrecenbe segédlelkésznek. 1855-ben, szoboszlai Papp István halálával, a debreceni tanács helyettes lelkésznek választotta meg. 1860-ban Tégláson lett rendes lelkész, 1866-ban pedig Nyíregyházán. A politikai mozgalmak megindultával a polgári egylet megválasztotta elnökéül, ezen egyletnek aztán könyvtárt szerzett és részvények útján emeletes házat építtetett. A társadalmi mozgalmakban is élénk részt vett. 1870-ben a nagykállói egyház meghívását fogadta el. Itt már visszavonult a pártmozgalmak vezetésétől és a 18. századi alapon nyugvó rossz iskolákat szervezte át. Megbetegedett, s orvosainak tanácsára 1875 nyarán a miskolciak meghívását fogadta el és 1876. április 4-án oda költözött. 1879. szeptember 21-én Tiszanána választotta meg lelkészének.

Írásai

A Császár Ferencz Divatcsarnokába (1853) Hernádvölgyi álnév alatt vidéki leveleket írt; cikkeket írt a Révész Bálint Egyházi Könyvtárába (1859-60. Jeruzsálem végnapjai, héber régiségi s történelmi tanulmány és ugyanott vallásos költeménye, Husz János és Prágai Jeromos, Az önkény áldozatai, egyháztört. tanulmány s A dúsgazdag és Lázár, szenttörténeti ballada), a Nyír és utóbb a Tisza-Vidék c. lapba (A nagy idők apró történetei, elbeszélés az 1848-49. időből, A kis főhadnagy, A hullák hídja, A hős dalárok, Fejér galamb fejér rózsa, A losonczi leány, Egy őrült nő története sat. E lapnak csakhamar egész szellemi terhe Gyöngyössy vállaira nehezült; a szerkesztő magyarul jól nem tudván, ő nézte át a kéziratokat, javította a lapot és hónapokig maga töltötte ki annak minden rovatát).

Munkái

 Imák és egyházi beszédek tára I. füzet. Debreczen, 1862. (Több nem jelent meg).
 Magyar protestáns egyházi szónoklatok. Miskolcz, 1874-75. Két kötet.
 Gyászbeszéd. Bpest, 1879. (Halotti beszédek és imák Szathmári Király Pál fölött. Többekkel együtt).
 Magyar protestáns egyházi szónoklatok. Ünnepi, alkalmi, közönséges és gyászesetekre. III-IV. füzet. Új folyam 1. és 2. füzet. Miskolcz, 1883.

A Tiszavidéket 1870. január 3-tól május 2-ig névleg is szerkesztette.

Források

További információk

 
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911-. 
 Katona Béla: Szabolcs-Szatmár-Bereg irodalmi topográfiája. II. Ajaktól Zsurkig. Nyíregyháza, Jósa András Múzeum, 1996. 
 

Magyar református lelkészek
Miskolciak
1833-ban született személyek
1886-ban elhunyt személyek
Gyöngyössy Sámuel ( Miskolc , november – Tiszanána , május ) református lelkész . Élete Régi nemes családból származott , apja id . Gyöngyössy Sámuel , anyja Fazekas Zsuzsánna . Tanulását a miskolci református líceumban kezdte , aholban írta alá az iskolai törvényeket . A IX . honvédzászlóaljat éppen ekkor toborzották Miskolcon és aéves ifjú a sorozó bizottság elé állott , de apja felmutatta az ifjú keresztlevelét és kihuzatta nevét.ben azonban , midőn Schlick Felső-Magyarországba tört , ő is beállott a miskolci ( később borsodi ) guerillák közé , ahol őrmesterségig vitte . A Debrecen felé induló Görgeit követte ; ekkor azonban apja meghalt , anyja pedig halálos beteg volt . Két heti szabadságot kért és nyert ; ez mentette meg életét , mert csapatát a debreceni csatában a kozákok lemészárolták . Még két évig tanult Miskolcon ; az utolsó évben Puky Miklós két fiának nevelője volt.ben Patakra, ben Debrecenbe ment , ahol a szónoklatban Révész Bálint volt a mestere.ban a hittanszakot elvégezvén , Szikszóra bocsáttatott ki rektoriára , ahol egymaga négy osztályos algimnáziumot vezetett.ben kápláni vizsgát tett Debrecenben és B.-Újfalun nyert alkalmazást ; innét Révész Bálint mellé ment Debrecenbe segédlelkésznek.ben , szoboszlai Papp István halálával , a debreceni tanács helyettes lelkésznek választotta meg.ban Tégláson lett rendes lelkész, ban pedig Nyíregyházán . A politikai mozgalmak megindultával a polgári egylet megválasztotta elnökéül , ezen egyletnek aztán könyvtárt szerzett és részvények útján emeletes házat építtetett . A társadalmi mozgalmakban is élénk részt vett.ben a nagykállói egyház meghívását fogadta el . Itt már visszavonult a pártmozgalmak vezetésétől és a századi alapon nyugvó rossz iskolákat szervezte át . Megbetegedett , s orvosainak tanácsáranyarán a miskolciak meghívását fogadta el és áprilisán oda költözött. szeptemberén Tiszanána választotta meg lelkészének . Írásai A Császár Ferencz DivatcsarnokábaHernádvölgyi álnév alatt vidéki leveleket írt ; cikkeket írt a Révész Bálint Egyházi Könyvtárába Jeruzsálem végnapjai , héber régiségi s történelmi tanulmány és ugyanott vallásos költeménye , Husz János és Prágai Jeromos , Az önkény áldozatai , egyháztört. tanulmány s A dúsgazdag és Lázár , szenttörténeti ballada ) , a Nyír és utóbb a Tisza-Vidék c. lapba ( A nagy idők apró történetei , elbeszélés az időből , A kis főhadnagy , A hullák hídja , A hős dalárok , Fejér galamb fejér rózsa , A losonczi leány , Egy őrült nő története sat . E lapnak csakhamar egész szellemi terhe Gyöngyössy vállaira nehezült ; a szerkesztő magyarul jól nem tudván , ő nézte át a kéziratokat , javította a lapot és hónapokig maga töltötte ki annak minden rovatát ) . Munkái Imák és egyházi beszédek tára I. füzet . Debreczen , ( Több nem jelent meg ) . Magyar protestáns egyházi szónoklatok . Miskolcz , Két kötet . Gyászbeszéd . Bpest , ( Halotti beszédek és imák Szathmári Király Pál fölött . Többekkel együtt ) . Magyar protestáns egyházi szónoklatok . Ünnepi , alkalmi , közönséges és gyászesetekre . III-IV . füzet . Új folyam és füzet . Miskolcz , A Tiszavidéket januártól májusig névleg is szerkesztette . Források További információk A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Révai nagy lexikona . Bp. , Révai , . Katona Béla : Szabolcs-Szatmár-Bereg irodalmi topográfiája . II. Ajaktól Zsurkig . Nyíregyháza , Jósa András Múzeum , Magyar református lelkészek Miskolciak 1833-ban született személyek 1886-ban elhunyt személyek