Szuj-dinasztia
A -dinasztia rövid életű, de jelentős kínai dinasztia volt, amely a több mint három és fél évszázada széttagolt Kínát 589-ben újraegyesítette. A dinasztiának mindössze két uralkodója volt: , aki  néven uralkodott (581–604), majd pedig a fia,  (604–618). Míg  konszolidálta a dinasztia hatalmát, újjáépítette az egységes igazgatási rendszert és felvirágoztatta a gazdaságot, addig  költséges építkezéseivel és hadjárataival kimerítette az országot. 618-ban a dinasztiát felkelések döntötték meg, s helyére a Tang-dinasztia lépett. A -dinasztia legfontosabb öröksége az egységes kínai állam helyreállítása mellett a Nagy-csatorna felépítése volt.

Története 
, a későbbi  császár ősei két évszázadon át az északi császárok szolgálatában álltak, és rokoni kapcsolatok fűzték őket az Északi -dinasztiához. Az Északi  császár 578-ban bekövetkezett halálakor bekövetkezett utódlási harcban  ragadta magához a hatalmat. Tapasztaltsága és rátermettsége megfelelő elismertséget biztosított a számára, hogy seregével megtámadja a déli területeket. Miután legyőzte  állam uralkodóját, a három évszázadon át tartó széttagoltságot követően a kínai birodalom újraegyesült.

 legfontosabb tette a Nagy-csatorna megépíttetése volt. A csatornára nagy szükség volt, már az i. e. 5. ban felmerült megépítésének ötlete. Kína gazdasági központja a Déli és északi dinasztiák korában a Sárga-folyó völgyéből délre, a Jangce völgyébe került, itt termelték az ország gabonájának nagy részét. A politikai központ viszont továbbra is északon maradt, a nagyobb háborúkat is északon vívták, ezért meg kellett oldani az adógabona és a hadsereg utánpótlásának északra szállítását. Az ország vízi útjai általában nyugat-kelet irányúak, tehát a célnak nem feleltek meg; a szárazföldi utak alkalmatlanok voltak ilyen hatalmas mennyiségű gabona továbbítására; a tengeri hajózás pedig még nem volt elég biztonságos. Így aztán  úgy döntött, hogy hatalmas, csaknem kétezer kilométer hosszú, hajózható csatornát ásat a déli gabonatermő vidékek és északi fővárosa összekötésére. A nagy mű uralkodásának hatodik évében, 610-ben készült el. A Nagy-csatorna jelentős hatással volt a kínai gazdaság és kereskedelem fejlődésére. Egészen a 19. század végéig, a vasútépítések kezdetéig ez volt az egyik legfontosabb kereskedelmi útvonal, de a déli szakaszát ma is használják. A csatorna építése azonban rendkívüli áldozatokkal járt, volt idő, amikor a felnőtt férfi lakosság egyharmadát kivezényelték a munkához. Ezt a terhet a gazdaság nem tudta elviselni, az erőltetett ütemű munka éhínségekhez vezetett.

A Nagy-csatorna megépítése után tovább rontották a helyzetet a császár hódító hadjáratai; 612 és 614 között háromszor támadta meg milliós sereggel Koreát, s mindháromszor súlyos vereséget szenvedett. Ezután sorra törtek ki a parasztfelkelések, míg végül 618-ban a császári testőrök megfojtották t. A -dinasztia ezzel 38 éves uralkodás után megbukott, de intézkedéseivel előkészítette a Tang-dinasztia három évszázados uralmát.

Kultúra

Buddhizmus

Költészet

A -dinasztia uralkodói

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
  Jacques Gernet. A kínai civilizáció története. Budapest, Osiris Kiadó 2001. 
  Ann Paludan. Kínai császárok krónikája. Budapest, Móra Ferenc Könyvkiadó 2009. 
  Wright, Arthur F. "The Sui dynasty (581-617)". The Cambridge History of China: Volume 3: Sui and T'ang China, 589-906. Part 1. Edited by Denis C. Twitchett and John K. Fairbank. Cambridge: Cambridge University Press. 48–149.

Kapcsolódó szócikkek 
 Szuj Ven-ti
 Szuj Jang-ti
 Nagy-csatorna

További információk

Szuj-dinasztia
Kínai középkor
Középkori államok
A -dinasztia rövid életű , de jelentős kínai dinasztia volt , amely a több mint három és fél évszázada széttagolt Kínátben újraegyesítette . A dinasztiának mindössze két uralkodója volt : , aki néven uralkodott604 ) , majd pedig a fia , 618 ) . Míg konszolidálta a dinasztia hatalmát , újjáépítette az egységes igazgatási rendszert és felvirágoztatta a gazdaságot , addig költséges építkezéseivel és hadjárataival kimerítette az országot.ban a dinasztiát felkelések döntötték meg , s helyére a Tang-dinasztia lépett . A -dinasztia legfontosabb öröksége az egységes kínai állam helyreállítása mellett a Nagy-csatorna felépítése volt . Története a későbbi császár ősei két évszázadon át az északi császárok szolgálatában álltak , és rokoni kapcsolatok fűzték őket az Északi -dinasztiához . Az Északi császárban bekövetkezett halálakor bekövetkezett utódlási harcban ragadta magához a hatalmat . Tapasztaltsága és rátermettsége megfelelő elismertséget biztosított a számára , hogy seregével megtámadja a déli területeket . Miután legyőzte állam uralkodóját , a három évszázadon át tartó széttagoltságot követően a kínai birodalom újraegyesült. legfontosabb tette a Nagy-csatorna megépíttetése volt . A csatornára nagy szükség volt , már az i . e. ban felmerült megépítésének ötlete . Kína gazdasági központja a Déli és északi dinasztiák korában a Sárga-folyó völgyéből délre , a Jangce völgyébe került , itt termelték az ország gabonájának nagy részét . A politikai központ viszont továbbra is északon maradt , a nagyobb háborúkat is északon vívták , ezért meg kellett oldani az adógabona és a hadsereg utánpótlásának északra szállítását . Az ország vízi útjai általában nyugat-kelet irányúak , tehát a célnak nem feleltek meg ; a szárazföldi utak alkalmatlanok voltak ilyen hatalmas mennyiségű gabona továbbítására ; a tengeri hajózás pedig még nem volt elég biztonságos . Így aztán úgy döntött , hogy hatalmas , csaknem kétezer kilométer hosszú , hajózható csatornát ásat a déli gabonatermő vidékek és északi fővárosa összekötésére . A nagy mű uralkodásának hatodik évében, ben készült el . A Nagy-csatorna jelentős hatással volt a kínai gazdaság és kereskedelem fejlődésére . Egészen a század végéig , a vasútépítések kezdetéig ez volt az egyik legfontosabb kereskedelmi útvonal , de a déli szakaszát ma is használják . A csatorna építése azonban rendkívüli áldozatokkal járt , volt idő , amikor a felnőtt férfi lakosság egyharmadát kivezényelték a munkához . Ezt a terhet a gazdaság nem tudta elviselni , az erőltetett ütemű munka éhínségekhez vezetett . A Nagy-csatorna megépítése után tovább rontották a helyzetet a császár hódító hadjáratai;ésközött háromszor támadta meg milliós sereggel Koreát , s mindháromszor súlyos vereséget szenvedett . Ezután sorra törtek ki a parasztfelkelések , míg végülban a császári testőrök megfojtották t. A -dinasztia ezzeléves uralkodás után megbukott , de intézkedéseivel előkészítette a Tang-dinasztia három évszázados uralmát . Kultúra Buddhizmus Költészet A -dinasztia uralkodói Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom Jacques Gernet . A kínai civilizáció története . Budapest , Osiris Kiadó Ann Paludan . Kínai császárok krónikája . Budapest , Móra Ferenc Könyvkiadó Wright , Arthur F. " The Sui dynasty . The Cambridge History of China : Volume Sui and T'ang China , Part Edited by Denis C. Twitchett and John K. Fairbank . Cambridge : Cambridge University Press.149. Kapcsolódó szócikkek Szuj Ven-ti Szuj Jang-ti Nagy-csatorna További információk Szuj-dinasztia Kínai középkor Középkori államok