Azerbajdzsán gazdasága
Azerbajdzsánnak a függetlenség 1991-es elnyerését követően – a többi
poszt-szovjet tagköztársasághoz hasonlóan – számos problémával kellett
megküzdenie. A politika és gazdasági stabilizáció helyreállítása mellett az
orosz gazdaságtól való függetlenedés vált az egyik fő kérdéssé, amit Azerbajdzsán,
az immár több mint egy évszázada kiaknázott kőolaj és a földgázvagyona segítségével viszonylag könnyebben végre tudott hajtani.

Általános adatok 
 Legfontosabb termesztett növények: szőlő, zöldség, búza, gyapot, dohány, gyümölcs, burgonya
 Legfontosabb tenyésztett állatok: juh, kecske, szarvasmarha, sertés
 Bányászati termékek: kőolaj, földgáz, vas, bauxit
 Feldolgozóipar: kőolaj-finomítás, vegyipar, vas- és acélgyártás, alumíniumkohászat, élelmiszeripar (tej- és húsipar), textilipar, elektrotechnika
 A Kaszpi-tenger partvidéke gazdag szénhidrogénekben, amelyeket a fejlett vegyipar dolgoz fel.

Kereskedelem 
 Kiviteli cikkek: kőolaj, földgáz, gyapot, textiláru, szőlő, élelmiszer
 Behozatali cikkek: feketeszén, gépek és berendezések, fémek, műtrágya
 Legfontosabb külkereskedelmi partnerek: Oroszország, Grúzia, Kazahsztán, Türkmenisztán, Irán, Olaszország, Franciaország, Izrael, Törökország, USA, Németország

Dinamikus növekedés 

Azerbajdzsánban jelentős kőolaj- és földgáztartalékok vannak, ám azok kihasználása csak a 2000-es években indult be, az évtized elején még orosz gázimportra szorult az ország. Olajkitermelőként a 20-21., gáztermelőként pedig a 31. ország a világon, gáztermelése az eurázsiai összesített mennyiségnek kevesebb mint 2 százaléka. A Şah Deniz-gázmező az ország legnagyobb lelőhelye.

Azerbajdzsánban az ún. nem-olaj szektor fejlesztése révén egyre inkább javul a vállalkozási környezet, egyszerűsödnek a vállalkozások megalakulására és működésére vonatkozó szabályozások. A Nemzeti Vállalkozásfejlesztési Alapból 2009-ben 130 millió azeri manatot (AZN), azaz mintegy 113 millió eurót fordítottak a vállalkozások támogatására. Az országnak elsősorban korszerű technológiára és know-how-ra van szüksége az ún. nem-olaj szektor fejlesztése érdekében.

A Világbank számításai szerint amennyiben Azerbajdzsán 2020-ra meg akarja duplázni az egy főre jutó GDP-jét, akkor a 40-szeresére kellene növelnie az egy főre jutó ún. nem-olaj termékekből álló exportját. Ennek a célnak az eléréséhez az energiahordozók exportjából származó jövedelmeknek köszönhetően külső erőforrásokra nincs szüksége az országnak.

A gazdasági növekedés eredményeként a havi átlagbér 8,6%-kal emelkedett és 2009 végére elérte a 298 manatot (260 euró). Az átlagos havi nyugdíj értéke 100 manat (87 euró), a minimálbér 75 manat (65 euró). A szegénységi ráta 13,2%-ról 11%-ra csökkent.

A régiók gazdasági-szociális fejlesztésének keretében az országban 75 ezer új munkahelyet hoztak létre.
A világgazdasági válság hatására a 2010. évi tervezett költségvetés bevételi oldala 17%-kal, a kiadási oldala 9%-kal csökkent az előző évhez képest. A bevételi oldal 10 Mrd AZN (12,2 Mrd USD) és kiadási oldala 11,23 Mrd AZN (13,7 Mrd USD). Eközben az ország vezetése igyekszik a szociális kiadásokat szinten tartani.

Az Örményországgal – a hegyi-karabahi konfliktus következtében – tartóssá vált hadiállapot miatt az ország védelmi és hadiipari kiadásai jelentősek, elérik a költségvetés 10-11%-át. Azerbajdzsán a saját védelmi ipar kialakítása érdekében együttműködik Törökországgal és Izraellel.

Azerbajdzsán támogatásáról biztosította a Nabucco gázvezeték megépítését, előzetesen 7-8 milliárd m³ földgáz biztosítását helyezte kilátásba az induláshoz. Ugyanakkor Azerbajdzsán többször jelezte, hogy nagyobb határozottságot és áttörést vár a Nabucco gázvezeték megépítése kapcsán, az EU részéről kevesebb politikát és több gyakorlati intézkedést tart kívánatosnak.

Kapcsolódó szócikkek 
 Azərbaycan Mərkəzi Bankı
 Azerbajdzsán–Grúzia–Románia földgázszállító rendszer
 Baki–Tbiliszi–Ceyhan-kőolajvezeték
 Dél-kaukázusi gázvezeték
 Şah Deniz-gázmező

Jegyzetek

Források
 Azerbajdzsán gazdasága és az energiaszektor Szigetvári Tamás
Azerbajdzsánnak a függetlenséges elnyerését követően – a többi poszt-szovjet tagköztársasághoz hasonlóan – számos problémával kellett megküzdenie . A politika és gazdasági stabilizáció helyreállítása mellett az orosz gazdaságtól való függetlenedés vált az egyik fő kérdéssé , amit Azerbajdzsán , az immár több mint egy évszázada kiaknázott kőolaj és a földgázvagyona segítségével viszonylag könnyebben végre tudott hajtani . Általános adatok Legfontosabb termesztett növények : szőlő , zöldség , búza , gyapot , dohány , gyümölcs , burgonya Legfontosabb tenyésztett állatok : juh , kecske , szarvasmarha , sertés Bányászati termékek : kőolaj , földgáz , vas , bauxit Feldolgozóipar : kőolaj-finomítás , vegyipar , vas- és acélgyártás , alumíniumkohászat , élelmiszeripar ( tej- és húsipar ) , textilipar , elektrotechnika A Kaszpi-tenger partvidéke gazdag szénhidrogénekben , amelyeket a fejlett vegyipar dolgoz fel . Kereskedelem Kiviteli cikkek : kőolaj , földgáz , gyapot , textiláru , szőlő , élelmiszer Behozatali cikkek : feketeszén , gépek és berendezések , fémek , műtrágya Legfontosabb külkereskedelmi partnerek : Oroszország , Grúzia , Kazahsztán , Türkmenisztán , Irán , Olaszország , Franciaország , Izrael , Törökország , USA , Németország Dinamikus növekedés Azerbajdzsánban jelentős kőolaj- és földgáztartalékok vannak , ám azok kihasználása csak aes években indult be , az évtized elején még orosz gázimportra szorult az ország . Olajkitermelőként a , gáztermelőként pedig a ország a világon , gáztermelése az eurázsiai összesített mennyiségnek kevesebb mintszázaléka . A Şah Deniz-gázmező az ország legnagyobb lelőhelye . Azerbajdzsánban az ún. nem-olaj szektor fejlesztése révén egyre inkább javul a vállalkozási környezet , egyszerűsödnek a vállalkozások megalakulására és működésére vonatkozó szabályozások . A Nemzeti Vállalkozásfejlesztési Alapbólbenmillió azeri manatot ( AZN ) , azaz mintegymillió eurót fordítottak a vállalkozások támogatására . Az országnak elsősorban korszerű technológiára és know-how-ra van szüksége az ún. nem-olaj szektor fejlesztése érdekében . A Világbank számításai szerint amennyiben Azerbajdzsánra meg akarja duplázni az egy főre jutó GDP-jét , akkor aszeresére kellene növelnie az egy főre jutó ún. nem-olaj termékekből álló exportját . Ennek a célnak az eléréséhez az energiahordozók exportjából származó jövedelmeknek köszönhetően külső erőforrásokra nincs szüksége az országnak . A gazdasági növekedés eredményeként a havi átlagbér6%-kal emelkedett ésvégére elérte amanatoteuró ) . Az átlagos havi nyugdíj értékemanateuró ) , a minimálbérmanateuró ) . A szegénységi ráta2%-ról-ra csökkent . A régiók gazdasági-szociális fejlesztésének keretében az országbanezer új munkahelyet hoztak létre . A világgazdasági válság hatására a évi tervezett költségvetés bevételi oldala-kal , a kiadási oldala-kal csökkent az előző évhez képest . A bevételi oldalMrd AZN2 Mrd USD ) és kiadási oldala23 Mrd AZN7 Mrd USD ) . Eközben az ország vezetése igyekszik a szociális kiadásokat szinten tartani . Az Örményországgal – a hegyi-karabahi konfliktus következtében – tartóssá vált hadiállapot miatt az ország védelmi és hadiipari kiadásai jelentősek , elérik a költségvetés-át . Azerbajdzsán a saját védelmi ipar kialakítása érdekében együttműködik Törökországgal és Izraellel . Azerbajdzsán támogatásáról biztosította a Nabucco gázvezeték megépítését , előzetesenmilliárd m³ földgáz biztosítását helyezte kilátásba az induláshoz . Ugyanakkor Azerbajdzsán többször jelezte , hogy nagyobb határozottságot és áttörést vár a Nabucco gázvezeték megépítése kapcsán , az EU részéről kevesebb politikát és több gyakorlati intézkedést tart kívánatosnak . Kapcsolódó szócikkek Azərbaycan Mərkəzi Bankı Azerbajdzsán–Grúzia–Románia földgázszállító rendszer Baki–Tbiliszi–Ceyhan-kőolajvezeték Dél-kaukázusi gázvezeték Şah Deniz-gázmező Jegyzetek Források Azerbajdzsán gazdasága és az energiaszektor Szigetvári Tamás