Jamsz
A jamsz, jam vagy jam(sz)gyökér (Dioscorea, angol: Yam, spanyol: Ñame, francia: Igname) a trópusi lakosság egyik nagyon fontos tápláléknövénye. Mintegy 650 fajával a trópusokon és a mérsékelt öv melegebb éghajlatú vidékein mindenütt megtalálható, sőt két faja a Földközi-tenger mellékén, egy pedig Észak-Amerika mérsékelt égövi zónájában is előfordul.

Etimológia 
A növény nyugati világban elterjedt nevei: yame, nyami, iname stb., melyek afrikai eredetűek, sőt az Amerikában elterjedt voz del Congo (Kongó hangja) is az afrikai eredetére utal, valószínűleg a néger rabszolgákkal együtt került át oda. Latin elnevezését az ókori görög orvos és botanikus Pedaniosz Dioszkoridészről kapta.

Leírás 
A növénynemzetségnek számos olyan faja van, amely keményítőben dús, vastag gyökeret növeszt, ezek közül a legismertebbek a Dioscorea alata, a Dioscorea batatas és a Dioscorea esculenta. Ezeket Délkelet-Ázsiában már évezredek óta kultúrnövényként termesztik és sok fajtájukat nemesítették ki.

A jamsz lágy szárú, évelő kúszónövény, melynek szárai több méter magasra felfutnak, ezért rendszerint karózzák. Közepes méretű, fénylőn bőrszerű, húsos levelei szív alakúak és spirális elrendezésűek. A jamsz főként kétlaki egyivarú (külön hím- és nőivarú növényekkel) növénynemzetség, de létezik néhány egylaki fajtája is (hím- és nőivarú virágok egyazon növényen). Az indázatukon megjelenő apró, zöldes-sárga, hatszirmú virágok meddők, magjuk nem lesz, viszont hajtásaikon vegetatív, krumplihoz hasonló apró gumókat nevel, a földben pedig ehető, igen nagy, bunkószerű, gumós tőkéje van. Megvastagodott gyökértörzse változatos alakú. Lehet burgonyához hasonló vagy pedig répaszerű, ezért könnyen összetéveszthető a maniókával vagy az édesburgonyával is. Akadnak olyan változatai, amelyeknek megvastagodott gyökerein sajátságos gyökértövisek képződnek, s ezek az 1,5 cm vastagságot is elérhetik - mint például a D. esculenta var. spinosa esetében. Ezek a tövisek védik a gumókat az őket fogyasztó állatoktól. Létrejöhetnek gumók szártagokból is. Mégpedig az 1. és 2. csomóközből. Ilyen gumótípusra a legjobb példa a Brazíliában honos D. sinuata.

Felhasználás

Táplálékként 
A jamsz gumói fontos táplálékul szolgálnak a bennszülött lakosság számára. A gumókat általában főtt állapotban fogyasztják, de egyik-másik fajtáé nyersen is fogyasztható. Hasonló módon lehet elkészíteni, mint a közönséges burgonyát és ugyanúgy köretként fogyasztható.

Gyógyászatban 
Egyes fajaik a gyógyászatban használt szteroidkészítmények egyik anyagát, dioszgenint, mások szaponinokat tartalmaznak.

Ezotériában 
Rudolf Steiner 1924-ben a biodinamikus gazdálkodást megalapozó utolsó koberwitzi (ma: Kobierzyce, Lengyelország) előadásán - kérdésre válaszolva - megjegyezte: "A dioscorea batata-t kellene meghonosítani Európában, hogy fő táplálékként felválthassa a burgonyát. (...) Ez a növény egyedüliként van abban a helyzetben, hogy földalatti részeiben fényétert raktározzon el, és ez a jövő emberének nélkülözhetetlen lesz." Az antropozófiai szemlélet szerint a burgonya az egyoldalú, materialista gondolkodást segíti elő, ezért fogyasztása a szellemi előrehaladást hátráltatja, a fénygyökér hatása viszont szellemileg nem hátráltató, ugyanakkor íze hasonló a burgonyáéhoz. Sőt, mivel gyökerében ún. fényétert tartalmaz, ezért feltételezhetően segíti a világos, széleskörű gondolkodást, és az ezen a gondolkodáson alapuló szellemi előrehaladást.

Források

Jegyzetek

Fordítás 

Jamszgyökérvirágúak
Növénynemzetségek
Gyökérzöldségek (kulinária)
A jamsz , jam vagy jam( sz) gyökér ( Dioscorea , angol : Yam , spanyol : Ñame , francia : Igname ) a trópusi lakosság egyik nagyon fontos tápláléknövénye . Mintegyfajával a trópusokon és a mérsékelt öv melegebb éghajlatú vidékein mindenütt megtalálható , sőt két faja a Földközi-tenger mellékén , egy pedig Észak-Amerika mérsékelt égövi zónájában is előfordul . Etimológia A növény nyugati világban elterjedt nevei : yame , nyami , iname stb. , melyek afrikai eredetűek , sőt az Amerikában elterjedt voz del Congo ( Kongó hangja ) is az afrikai eredetére utal , valószínűleg a néger rabszolgákkal együtt került át oda . Latin elnevezését az ókori görög orvos és botanikus Pedaniosz Dioszkoridészről kapta . Leírás A növénynemzetségnek számos olyan faja van , amely keményítőben dús , vastag gyökeret növeszt , ezek közül a legismertebbek a Dioscorea alata , a Dioscorea batatas és a Dioscorea esculenta . Ezeket Délkelet-Ázsiában már évezredek óta kultúrnövényként termesztik és sok fajtájukat nemesítették ki . A jamsz lágy szárú , évelő kúszónövény , melynek szárai több méter magasra felfutnak , ezért rendszerint karózzák . Közepes méretű , fénylőn bőrszerű , húsos levelei szív alakúak és spirális elrendezésűek . A jamsz főként kétlaki egyivarú ( külön hím- és nőivarú növényekkel ) növénynemzetség , de létezik néhány egylaki fajtája is ( hím- és nőivarú virágok egyazon növényen ) . Az indázatukon megjelenő apró , zöldes-sárga , hatszirmú virágok meddők , magjuk nem lesz , viszont hajtásaikon vegetatív , krumplihoz hasonló apró gumókat nevel , a földben pedig ehető , igen nagy , bunkószerű , gumós tőkéje van . Megvastagodott gyökértörzse változatos alakú . Lehet burgonyához hasonló vagy pedig répaszerű , ezért könnyen összetéveszthető a maniókával vagy az édesburgonyával is . Akadnak olyan változatai , amelyeknek megvastagodott gyökerein sajátságos gyökértövisek képződnek , s ezek az5 cm vastagságot is elérhetik - mint például a D. esculenta var. spinosa esetében . Ezek a tövisek védik a gumókat az őket fogyasztó állatoktól . Létrejöhetnek gumók szártagokból is . Mégpedig az és csomóközből . Ilyen gumótípusra a legjobb példa a Brazíliában honos D. sinuata . Felhasználás Táplálékként A jamsz gumói fontos táplálékul szolgálnak a bennszülött lakosság számára . A gumókat általában főtt állapotban fogyasztják , de egyik-másik fajtáé nyersen is fogyasztható . Hasonló módon lehet elkészíteni , mint a közönséges burgonyát és ugyanúgy köretként fogyasztható . Gyógyászatban Egyes fajaik a gyógyászatban használt szteroidkészítmények egyik anyagát , dioszgenint , mások szaponinokat tartalmaznak . Ezotériában Rudolf Steinerben a biodinamikus gazdálkodást megalapozó utolsó koberwitzi ( ma : Kobierzyce , Lengyelország ) előadásán - kérdésre válaszolva - megjegyezte : " A dioscorea batata-t kellene meghonosítani Európában , hogy fő táplálékként felválthassa a burgonyát . ( ... ) Ez a növény egyedüliként van abban a helyzetben , hogy földalatti részeiben fényétert raktározzon el , és ez a jövő emberének nélkülözhetetlen lesz . " Az antropozófiai szemlélet szerint a burgonya az egyoldalú , materialista gondolkodást segíti elő , ezért fogyasztása a szellemi előrehaladást hátráltatja , a fénygyökér hatása viszont szellemileg nem hátráltató , ugyanakkor íze hasonló a burgonyáéhoz . Sőt , mivel gyökerében ún . fényétert tartalmaz , ezért feltételezhetően segíti a világos , széleskörű gondolkodást , és az ezen a gondolkodáson alapuló szellemi előrehaladást . Források Jegyzetek Fordítás Jamszgyökérvirágúak Növénynemzetségek Gyökérzöldségek ( kulinária )