Medak (Gospić)
Medak falu Horvátországban Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik.

Fekvése 
Gospićtól 15 km-re délkeletre a Likai-mező nyugati szélén, a Gospićot Gračaccal összekötő 50-es számú főút mentén fekszik.

Története 
Területe már a római korban is lakott volt, ezt bizonyítja az itt talált római mérföldkő és a két feliratos szarkofág. Később horvátok települtek erre a vidékre. Medak első írásos említése 1439-ben történt, amikor a Mogorović nemzetség birtoka volt, akiknek váruk állt a településen. 1577-ben már török őrség volt benne és a ribniki nahije egyik igazgatási központja volt. Mercator térképén két Medakot is jelöltek, „Medac” és „Medac Nouo” néven. Pavičić megemlíti, hogy a nemesi falu a várral a Lika jobb partján, a jobbágyok faluja pedig a bal parton volt. Szerinte Medak várát a 612 méteres Velaguša nevű magaslaton kell keresni nem messze a Glamočnica-patak likai torkolatához. Mára a várnak nyoma sem maradt. Mindössze egy 22 méter hosszú délnyugati-északkeleti irányú enyhén ívelt falszakasz található, ahol a honvédő háború idején a JNA parancsnoki harcálláspontja volt kiváló fedezéket nyújtva a támadások ellen. A falu határában egy 693 méteres magaslaton egy másik vár maradványai is találhatók, amelyet a Mercator-térképen jelzett Medac Nouoval azonosítanak. Ennek építője nem ismert és a középkori forrásokban sem szerepel. Mivel először Mercator térképén látható lehet, hogy már a törökök építették. Ezt támasztja alá a török a környék építésű váraihoz hasonló alaprajza is. 1527-ben Medak is török kézre került és a következő negyedszázad folyamán török lakosság települt ide. A török kiűzése után pravoszláv vallású vlachokkal, a mai szerbek őseivel telepítették be, akik 1688-ban felépítették templomukat, amely 1770-ig kolostorként is működött. Ebben az időben Medakon tartózkodott Atanasije Ljubojević pravoszláv püspök, aki az itteni hitéletet irányította. 1696-ban Sebastijan Glavinić zenggi katolikus püspök latin nyelvű feljegyzésében azt írja a faluról, hogy régi vára van, amely a Lika partján áll. A tengerpartról sizmatikus vlachok, vagy rácok jöttek ide. A falu 70 házat számlál. Határa tágas, lóval egy egész nap kell a körüljárásához. Bőséges termékeny földje táplálja az őt művelő lakosokat. Medaknak 1700-ban 110 háza volt, csak sizmatikusok lakták, akiknek saját parókiájuk volt. 1715-ben tíz család települt át a velencei uralom alatt álló Dalmáciába. Danilo Ljubotina püspök idejében 1713 és 1739 között a környező falvakban több templomot is építettek. 1724-ben az addigi medaki fatemplomot kőből falazottra építették át. Amikor 1746-ban átszervezték a katonai határőrvidéket Medak az otocsáni ezred 9. századának parancsnoki székhelye lett. Danijel Jakšić pravoszláv püspök, aki 1751 és 1774 között irányította a görögkeleti egyházat nyári püspöki rezidenciát építtetett ide, ahol ortodox szerzetesek szolgáltak. Ugyanő alapította 1770-ben a medaki hídnál állt szerb népiskolát. Jakšić utóda Petar Petrović adta át a századparancsnok lakhelyéül szolgáló épületet. 1836-ban Medaknak 105 háza és 1057 lakosa volt, közülük mindössze öt római katolikus. A falunak görögkeleti temploma, postahivatala volt, mely annak köszönhető, hogy a Krajinából Dalmáciába menő főút mentén feküdt. 1836-ban Medak vára már romokban állt. 1857-ben 1166, 1910-ben 1424 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1941-ben az usztasák megrongálták a templomot, a pópa Milutin Varda Szerbiába menekült. 1991-ben lakosainak 94 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1993. szeptember 9. és 17. között a horvátok „Medački džep” (Medaki zseb) fedőnevű akciója során szerb kézen maradt. Az „Oluja” (Vihar) fedőnevű hadművelet során 1995. augusztus 6-án foglalta el a horvát hadsereg. A falunak 2011-ben 64 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Medak középkori várából mára csupán egy a Velaguša-hegyen található 22 méteres, részben lebontott falszakasz maradt. 

Új-Medak várának romjai a 693 méteres Medak-hegyen találhatók. Egyetlen ismert alaprajzát Ivan Kukuljević készítette a 19. század végén. Központi épülete a hegy tetején álló kerek torony volt, ennek körvonalai ma is jól láthatók. A toronyhoz északról csatlakozott az egykori várpalota. Fennmaradt a belső fal északkeleti szakasza a palota és a torony csatlakozásától a sarokig. Innen a fal derékszögben halad tovább a négyszögletes épületig. A külső védőfal csak nyomaiban látható a hegyoldalban. 

Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1688-ban épült és 1770-ig kolostorként is működött. A korabeli források szerint egykor a templom közelében forrás fakadt, de ennek mára nyoma nem maradt. 1724-ben a fatemplomot falazottra építették át, majd 1867-ben megújították. 1885-ben az épületet újrafalazták, ekkor építették a parókia épületét is. A II. világháború idején 1941-ben az usztasák megrongálták, de a háború után kijavították. 1990-ben felújították. 1995-ben gránáttalálat érte, majd kifosztották. A templom búcsúnapján Szent János ünnepén a templomnál gyűlnek össze családostól a környező falvak Počitelj, Barlete, Vrebac, Mogorić és Raduč szerb lakói. Énekelnek és a tamburazenére kólót táncolnak. A parókia anyakönyveit 1784-óta vezetik.

Források 
 Gospić város hivatalos oldala 
 Gospić turisztikai irodájának honlapja 
 Lika kronológiája 
 A likai térség várai 
 Gjuro Szabo: Középkori várak Horvátországban és Szlavóniában 
 Medak várának története 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Medak falu Horvátországban Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik . Fekvése Gospićtólkm-re délkeletre a Likai-mező nyugati szélén , a Gospićot Gračaccal összekötőes számú főút mentén fekszik . Története Területe már a római korban is lakott volt , ezt bizonyítja az itt talált római mérföldkő és a két feliratos szarkofág . Később horvátok települtek erre a vidékre . Medak első írásos említéseben történt , amikor a Mogorović nemzetség birtoka volt , akiknek váruk állt a településen.ben már török őrség volt benne és a ribniki nahije egyik igazgatási központja volt . Mercator térképén két Medakot is jelöltek , „ Medac” és „ Medac Nouo” néven . Pavičić megemlíti , hogy a nemesi falu a várral a Lika jobb partján , a jobbágyok faluja pedig a bal parton volt . Szerinte Medak várát améteres Velaguša nevű magaslaton kell keresni nem messze a Glamočnica-patak likai torkolatához . Mára a várnak nyoma sem maradt . Mindössze egyméter hosszú délnyugati-északkeleti irányú enyhén ívelt falszakasz található , ahol a honvédő háború idején a JNA parancsnoki harcálláspontja volt kiváló fedezéket nyújtva a támadások ellen . A falu határában egyméteres magaslaton egy másik vár maradványai is találhatók , amelyet a Mercator-térképen jelzett Medac Nouoval azonosítanak . Ennek építője nem ismert és a középkori forrásokban sem szerepel . Mivel először Mercator térképén látható lehet , hogy már a törökök építették . Ezt támasztja alá a török a környék építésű váraihoz hasonló alaprajza is.ben Medak is török kézre került és a következő negyedszázad folyamán török lakosság települt ide . A török kiűzése után pravoszláv vallású vlachokkal , a mai szerbek őseivel telepítették be , akikban felépítették templomukat , amelyig kolostorként is működött . Ebben az időben Medakon tartózkodott Atanasije Ljubojević pravoszláv püspök , aki az itteni hitéletet irányította.ban Sebastijan Glavinić zenggi katolikus püspök latin nyelvű feljegyzésében azt írja a faluról , hogy régi vára van , amely a Lika partján áll . A tengerpartról sizmatikus vlachok , vagy rácok jöttek ide . A faluházat számlál . Határa tágas , lóval egy egész nap kell a körüljárásához . Bőséges termékeny földje táplálja az őt művelő lakosokat . Medaknakbanháza volt , csak sizmatikusok lakták , akiknek saját parókiájuk volt.ben tíz család települt át a velencei uralom alatt álló Dalmáciába . Danilo Ljubotina püspök idejébenésközött a környező falvakban több templomot is építettek.ben az addigi medaki fatemplomot kőből falazottra építették át . Amikorban átszervezték a katonai határőrvidéket Medak az otocsáni ezred századának parancsnoki székhelye lett . Danijel Jakšić pravoszláv püspök , akiésközött irányította a görögkeleti egyházat nyári püspöki rezidenciát építtetett ide , ahol ortodox szerzetesek szolgáltak . Ugyanő alapítottaben a medaki hídnál állt szerb népiskolát . Jakšić utóda Petar Petrović adta át a századparancsnok lakhelyéül szolgáló épületet.ban Medaknakháza éslakosa volt , közülük mindössze öt római katolikus . A falunak görögkeleti temploma , postahivatala volt , mely annak köszönhető , hogy a Krajinából Dalmáciába menő főút mentén feküdt.ban Medak vára már romokban állt.benbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben az usztasák megrongálták a templomot , a pópa Milutin Varda Szerbiába menekült.ben lakosainakszázaléka szerb nemzetiségű volt. szeptember és között a horvátok „ Medački džep” ( Medaki zseb ) fedőnevű akciója során szerb kézen maradt . Az „ Oluja” ( Vihar ) fedőnevű hadművelet során augusztusán foglalta el a horvát hadsereg . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Medak középkori várából mára csupán egy a Velaguša-hegyen találhatóméteres , részben lebontott falszakasz maradt . Új-Medak várának romjai améteres Medak-hegyen találhatók . Egyetlen ismert alaprajzát Ivan Kukuljević készítette a század végén . Központi épülete a hegy tetején álló kerek torony volt , ennek körvonalai ma is jól láthatók . A toronyhoz északról csatlakozott az egykori várpalota . Fennmaradt a belső fal északkeleti szakasza a palota és a torony csatlakozásától a sarokig . Innen a fal derékszögben halad tovább a négyszögletes épületig . A külső védőfal csak nyomaiban látható a hegyoldalban . Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaban épült ésig kolostorként is működött . A korabeli források szerint egykor a templom közelében forrás fakadt , de ennek mára nyoma nem maradt.ben a fatemplomot falazottra építették át , majdben megújították.ben az épületet újrafalazták , ekkor építették a parókia épületét is . A II. világháború idejénben az usztasák megrongálták , de a háború után kijavították.ben felújították.ben gránáttalálat érte , majd kifosztották . A templom búcsúnapján Szent János ünnepén a templomnál gyűlnek össze családostól a környező falvak Počitelj, Barlete , Vrebac , Mogorić és Raduč szerb lakói . Énekelnek és a tamburazenére kólót táncolnak . A parókia anyakönyveitóta vezetik . Források Gospić város hivatalos oldala Gospić turisztikai irodájának honlapja Lika kronológiája A likai térség várai Gjuro Szabo : Középkori várak Horvátországban és Szlavóniában Medak várának története Krešimir Matijević : Naseljenje Like A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Jegyzetek Lika-Zengg megye települései