Családi állapot
Egy személy családi állapota jelzi, hogy az adott személy házas vagy egyedülálló-e. Az erre vonatkozó kérdések számos kérdőíven és űrlapon megjelenhetnek, többek közt népszámláláskor is rákérdeznek. A családi állapotra vonatkozó kérdés korábban állásinterjúkon, hitelkártya-kérelmeknél és hasonló helyzetekben is megjelent, de ezt a gyakorlatot egyre inkább anakronisztikusnak tekintik, hiszen a válasz normális esetben nem releváns a kérelem vagy az állásra pályázó megítélésében – egyes országokban figyelembe vétele jogsértő diszkrimináció is lehet.

A családi állapot alapesetben házas vagy egyedülálló lehet, ezek egyéb kategóriákkal egészülhetnek ki, illetve pontosíthatók. A magyarországi törvényi szabályozás a következő kategóriákat említi: nőtlen, hajadon (az egyedülálló kategória férfi és női alesete); házas;
özvegy; elvált; bejegyzett élettárs; özvegy bejegyzett élettárs; elvált bejegyzett élettárs. Egyes kérdőíveken a házas kategóriát tovább bontják „házas és házastársával együtt él”, illetve  „házas és házastársától külön él” esetekre.

Magyarországon az 1957-1990 között kiállított, könyv formájú személyi igazolvány tartalmazta „tulajdonosának családi állapotát, házastársának nevét, születési helyét és idejét, a házasságkötés helyét és idejét, valamint az anyakönyvi változásokat”

Egyes társadalmakban a családi állapotot különböző módokon jelzik: a házastársával együtt élő, házas nők és férfiak gyakran jegygyűrűt viselnek, más kultúrákban egyéb vizuális indikátorok is léteznek. 

A férjezett nőket gyakran „asszony”, a hajadonokat „kisasszony” megszólítással illetik.

A családi állapotba a házassági helyzeten kívül gyakran beleértik a gyerekek számát is.

Egyes nyelvterületeken (pl. spanyol, portugál, svéd és holland) családi állapot helyett polgári állapotról (civil status) beszélnek, ami bővebb kifejezés, mivel nem kizárólag a házasságra utal.

Jegyzetek

Házasság
Társadalom
Családjog
Egy személy családi állapota jelzi , hogy az adott személy házas vagy egyedülálló-e . Az erre vonatkozó kérdések számos kérdőíven és űrlapon megjelenhetnek , többek közt népszámláláskor is rákérdeznek . A családi állapotra vonatkozó kérdés korábban állásinterjúkon , hitelkártya-kérelmeknél és hasonló helyzetekben is megjelent , de ezt a gyakorlatot egyre inkább anakronisztikusnak tekintik , hiszen a válasz normális esetben nem releváns a kérelem vagy az állásra pályázó megítélésében – egyes országokban figyelembe vétele jogsértő diszkrimináció is lehet . A családi állapot alapesetben házas vagy egyedülálló lehet , ezek egyéb kategóriákkal egészülhetnek ki , illetve pontosíthatók . A magyarországi törvényi szabályozás a következő kategóriákat említi : nőtlen , hajadon ( az egyedülálló kategória férfi és női alesete ) ; házas ; özvegy ; elvált ; bejegyzett élettárs ; özvegy bejegyzett élettárs ; elvált bejegyzett élettárs . Egyes kérdőíveken a házas kategóriát tovább bontják „ házas és házastársával együtt él” , illetve „ házas és házastársától külön él” esetekre . Magyarországon azközött kiállított , könyv formájú személyi igazolvány tartalmazta „ tulajdonosának családi állapotát , házastársának nevét , születési helyét és idejét , a házasságkötés helyét és idejét , valamint az anyakönyvi változásokat” Egyes társadalmakban a családi állapotot különböző módokon jelzik : a házastársával együtt élő , házas nők és férfiak gyakran jegygyűrűt viselnek , más kultúrákban egyéb vizuális indikátorok is léteznek . A férjezett nőket gyakran „ asszony” , a hajadonokat „ kisasszony” megszólítással illetik . A családi állapotba a házassági helyzeten kívül gyakran beleértik a gyerekek számát is . Egyes nyelvterületeken ( pl. spanyol , portugál , svéd és holland ) családi állapot helyett polgári állapotról ( civil status ) beszélnek , ami bővebb kifejezés , mivel nem kizárólag a házasságra utal . Jegyzetek Házasság Társadalom Családjog