Erik Aalbæk Jensen
Erik Aalbæk Jensen (Ballerum, 1923. augusztus 19. – Thy, 1997. szeptember 30.) dán regényíró, akit hazájában mind a kritikusok díjával, mind pedig a Søren-Gyldendal-díjjal kitüntettek.

Élete 
Tanító fiaként a jütlandi Vendyssel-Thy szigetén nőtt fel és az Aalborg Katedralskole elvégzése után evangélikus teológiai tanulmányokba kezdett. A második világháború alatt a dán ellenállásba jelentkezett a németek ellen és ezért koncentrációs táborba került. A háború után folytatta tanulmányait és Ostedben lett a dán népegyház káplánja 1950-ben.

Íróként 1948-ban jelent meg először munkája a Heretica újság mellékletében. 1949-ben jelent meg első regénye Dommen címmel, amit 1952-ben a Dæmningen (A gát) követett.

Mindkét regény középpontjában az értékrenddel kapcsolatos erkölcsi problémák állnak. 
Ezt követően elbeszélő stílusban írt regényeket a német megszállásról, mint a Drømmen om det glemte (Az álom arról, amit elfeledtünk) (1954), a Gertrud (1956) és az I heltespor (Hősök nyomában) (1960). 1957-től a dán rádiónál dolgozott újságíróként, majd végül 1959-től a televízió dramaturgiai osztályát vezette.

Egyik legfontosabb regénye az 1964-ben megjelent Perleporten (A gyöngykapu), amelynek középpontjában az 1930-as évek társadalmi és ideológiai ellentmondásai állnak, és amiért a kritikusok díját is megkapta.

Ezután a jelentős siker után, ami egyben az áttörést is jelentette számára írói karrierjében, megírta a Perleporten folytatásaként a Sagen című regényét (1971). További folytatása a Kridtstregen (1976) egy testvérpár története, akiket önkéntesként vetnek be keleti fronton a második világháborúban. Ezért a könyvért, amit 1983-ban Forræderne címmel meg is filmesítettek, 1977-ben megkapta a Søren-Gyldendal-díjat.

Munkásságának további jelentősége az az érdeklődés, amit az életmód és szokások iránt mutatott, különös hangsúllyal Dánia félreeső régióira. Ebből született a nyolc kötetes topográfiai-etnográfiai munkája Livet på øerne címmel (1981 és 1987 között), amely egy Dánia összes lakott szigetén végzett kutatás eredményein alapult.

Ezt követően újra a szépirodalom felé fordult, és megírta a Herrens mark (1990) és Magtens folk (1991) regényeket egy újságíró magánéleti és morális hatalmi harcairól. Utoljára a Særlige vilkår (1994) jelent meg tőle, illetve posztumusz kiadásban az Enkebal.

Meghalt mielőtt befejezhette volna a modern Dánia leírásának szentelt irodalmi projektjét, amely Vendsyssel régiót mutatta volna be, ahol gyermekkorát töltötte. Könyvei a szociológiai és pszichológiai kíváncsiságot ötvözik a részletek pontos leírásával, az analitikai érzékkel és egy ötven éven átívelő társadalomtörténet áttekintésével.
 
Peter Aalbæk Jensen filmproducer apja.

Irodalom
 Bernáth István: Aalbaek Jensen, Erik, In: Világirodalmi lexikon  Első kötet, Akadémiai Kiadó, Budapest, 4. kiadás, 1986,

Külső hivatkozások

Fordítás

Jegyzetek 

Dán költők, írók
1923-ban született személyek
1997-ben elhunyt személyek
Erik Aalbæk Jensen ( Ballerum , augusztus – Thy , szeptember ) dán regényíró , akit hazájában mind a kritikusok díjával , mind pedig a Søren-Gyldendal-díjjal kitüntettek . Élete Tanító fiaként a jütlandi Vendyssel-Thy szigetén nőtt fel és az Aalborg Katedralskole elvégzése után evangélikus teológiai tanulmányokba kezdett . A második világháború alatt a dán ellenállásba jelentkezett a németek ellen és ezért koncentrációs táborba került . A háború után folytatta tanulmányait és Ostedben lett a dán népegyház káplánjaben . Írókéntban jelent meg először munkája a Heretica újság mellékletében.ben jelent meg első regénye Dommen címmel , amitben a Dæmningen ( A gát ) követett . Mindkét regény középpontjában az értékrenddel kapcsolatos erkölcsi problémák állnak . Ezt követően elbeszélő stílusban írt regényeket a német megszállásról , mint a Drømmen om det glemte ( Az álom arról , amit elfeledtünk ) a Gertrudés az I heltespor ( Hősök nyomában) től a dán rádiónál dolgozott újságíróként , majd végültől a televízió dramaturgiai osztályát vezette . Egyik legfontosabb regénye azben megjelent Perleporten ( A gyöngykapu ) , amelynek középpontjában azas évek társadalmi és ideológiai ellentmondásai állnak , és amiért a kritikusok díját is megkapta . Ezután a jelentős siker után , ami egyben az áttörést is jelentette számára írói karrierjében , megírta a Perleporten folytatásaként a Sagen című regényét További folytatása a Kridtstregenegy testvérpár története , akiket önkéntesként vetnek be keleti fronton a második világháborúban . Ezért a könyvért , amitban Forræderne címmel meg is filmesítettek, ben megkapta a Søren-Gyldendal-díjat . Munkásságának további jelentősége az az érdeklődés , amit az életmód és szokások iránt mutatott , különös hangsúllyal Dánia félreeső régióira . Ebből született a nyolc kötetes topográfiai-etnográfiai munkája Livet på øerne címmelésközött ) , amely egy Dánia összes lakott szigetén végzett kutatás eredményein alapult . Ezt követően újra a szépirodalom felé fordult , és megírta a Herrens markés Magtens folkregényeket egy újságíró magánéleti és morális hatalmi harcairól . Utoljára a Særlige vilkårjelent meg tőle , illetve posztumusz kiadásban az Enkebal . Meghalt mielőtt befejezhette volna a modern Dánia leírásának szentelt irodalmi projektjét , amely Vendsyssel régiót mutatta volna be , ahol gyermekkorát töltötte . Könyvei a szociológiai és pszichológiai kíváncsiságot ötvözik a részletek pontos leírásával , az analitikai érzékkel és egy ötven éven átívelő társadalomtörténet áttekintésével . Peter Aalbæk Jensen filmproducer apja . Irodalom Bernáth István : Aalbaek Jensen , Erik , In : Világirodalmi lexikon Első kötet , Akadémiai Kiadó, Budapest , kiadás , Külső hivatkozások Fordítás Jegyzetek Dán költők , írók 1923-ban született személyek 1997-ben elhunyt személyek