Peter Behrens (építész)
Peter Behrens (Hamburg, 1868. április 14. – Berlin,  1940. február 27.) német művész, a festészettől jutott el az építészetig, a tervezés, valamint az Arts and Crafts mozgalom útján.A kor hasonló jelentőségű építészeivel szemben (Le Corbusier vagy Mies van der Rohe) klasszikus szemlélete miatt nem használt olyan kötetlen tervezési módszereket. Üvegtárgyakat is tervezett.

Életpályája 
Alapító tagja volt a müncheni Vereinigte Werkstátten műhelycsoportnak, üvegtárgyakat tervezett. Első épülete, az 1901-es darmstadti lakóház", racionális jellegén kívül Henry van de Velde és Charles Rennie Mackintosh hatásáról árulkodik. 1907-ben a német AEG (Allgemeine Elektricitáts-Gesellschaft) formatervezője és építésze lett. Kötelezettségei kis- és nagyléptékű feladatokra terjedtek ki, gyáraktól az elektromos termékekig, beleértve a lámpákat és a tűzhelyeket is. Funkcionálisan megoldott AEG turbinaüzeménél (Berlin, 1908-1909) hatalmas tér áthidalására alkalmazta az acélt és üveget és az acélteget és ; ezzel elősegítette, hogy az építészek a múlt dekoratív stílusaitól felszabaduljanak.

1914 után expresszionista épületeket tervezett, a Höchst am Main-i festőműhelynél (1920-25) acélvázas szerkezetet téglával töltött ki. A tekintéIyes hivatalokhoz egyfajta klasszikus stílust alkalmazott (Düsseldorf, Mannesmann gyár épületei, 1913-23). Az Állami Dohányigazgatóság (Ausztria, Linz, 1930) már a nemzetközi stílus példája. Az üveg és az acél építészeti hasznosításában úttörő volt, arányérzéke viszont lényegében klasszikus. Ez utóbbit példázza a Schlachtensee melletti vidéki ház tömör szerkezeti falaival (1920, Berlin) és a Taunus hegységben épült luxusvilla (1932, Frankfurt am Main szomszédságában). Klasszikus szemlélete miatt nem használt olyan kötetlen tervezési módszereket, mint Le Corbusier vagy Mies van der Rohe.

Források és irodalom 

 Klaus Jürgen Sembach: Szecesszió – Bp. 1999. TASCHEN-Vince K. – , 
 (Szerk). Kubinszky M.: Modern építészeti lexikon (35. old.) – Bp. 1978. Műszaki Kiadó - .
 Moravánszky Ákos: Versengő Látmások - Vincze Kiadó 1980 – 
 Moravánszky Ákos: Építészet az Osztrák-Magyar Monarchiában – Corvina K. 1980. – 
  Művészlexikon 1.k 45.: Corvina K. Bp.1994. - 
 Szerk: Németh Lajos: Magyar Művészet 1890-1919. - Akadémiai K. 1981. - AK. 1754 k 8184.
 Szerk.: A GOLDEN AGE - Hungarian art and society in 1896-1914 (1990 C. the fine Arts New York - Miami - ) (Később magyarul, tejes tartalomhűséggel: A Magyar századforduló 1896-1914 címen - Corvina K. Bp. 1997 - )
 Encyclopedia Britannica Hungarica Cd. vers. 2005.
 (Szerk. Kubinszky M.): Modern építészeti Lexikon (p.35.) - Bp. Műszaki K. 1978. - .
  Wend Fischer: Bau Raum Gerät /Die Kunst des 20,ó. Hahrhundert 3. kötet - 1957. R Piper & Co V. München Hamburg.

Képgaléria

Jegyzetek 

1868-ban született személyek
1940-ben elhunyt személyek
Hamburgiak
Német építészek
Német festők
Peter Behrens ( Hamburg , április – Berlin , február ) német művész , a festészettől jutott el az építészetig , a tervezés , valamint az Arts and Crafts mozgalom útján.A kor hasonló jelentőségű építészeivel szemben ( Le Corbusier vagy Mies van der Rohe ) klasszikus szemlélete miatt nem használt olyan kötetlen tervezési módszereket . Üvegtárgyakat is tervezett . Életpályája Alapító tagja volt a müncheni Vereinigte Werkstátten műhelycsoportnak , üvegtárgyakat tervezett . Első épülete , azes darmstadti lakóház " , racionális jellegén kívül Henry van de Velde és Charles Rennie Mackintosh hatásáról árulkodik.ben a német AEG ( Allgemeine Elektricitáts-Gesellschaft ) formatervezője és építésze lett . Kötelezettségei kis- és nagyléptékű feladatokra terjedtek ki , gyáraktól az elektromos termékekig , beleértve a lámpákat és a tűzhelyeket is . Funkcionálisan megoldott AEG turbinaüzeménél ( Berlin , hatalmas tér áthidalására alkalmazta az acélt és üveget és az acélteget és ; ezzel elősegítette , hogy az építészek a múlt dekoratív stílusaitól felszabaduljanak . 1914 után expresszionista épületeket tervezett , a Höchst am Main-i festőműhelynélacélvázas szerkezetet téglával töltött ki . A tekintéIyes hivatalokhoz egyfajta klasszikus stílust alkalmazott ( Düsseldorf , Mannesmann gyár épületei , Az Állami Dohányigazgatóság ( Ausztria , Linz, már a nemzetközi stílus példája . Az üveg és az acél építészeti hasznosításában úttörő volt , arányérzéke viszont lényegében klasszikus . Ez utóbbit példázza a Schlachtensee melletti vidéki ház tömör szerkezeti falaival Berlin ) és a Taunus hegységben épült luxusvilla Frankfurt am Main szomszédságában ) . Klasszikus szemlélete miatt nem használt olyan kötetlen tervezési módszereket , mint Le Corbusier vagy Mies van der Rohe . Források és irodalom Klaus Jürgen Sembach : Szecesszió – Bp. TASCHEN-Vince K. – , ( Szerk ) . Kubinszky M. : Modern építészeti lexikon old . ) – Bp. Műszaki Kiadó -\ . Moravánszky Ákos : Versengő Látmások - Vincze Kiadó– Moravánszky Ákos : Építészet az Osztrák-Magyar Monarchiában – Corvina K. – Művészlexikonk : Corvina K. Bp.1994. - Szerk : Németh Lajos : Magyar Művészet - Akadémiai K. - AK.k Szerk . : A GOLDEN AGE - Hungarian art and society in( 1990 C. the fine Arts New York - Miami - ) ( Később magyarul , tejes tartalomhűséggel : A Magyar századfordulócímen - Corvina K. Bp.- ) Encyclopedia Britannica Hungarica Cd. vers . ( Szerk . Kubinszky M. ) : Modern építészeti Lexikon ( p.35. ) - Bp. Műszaki K. -\ . Wend Fischer: Bau Raum Gerät /Die Kunst desó . Hahrhundert kötet - R Piper & Co V . München Hamburg . Képgaléria Jegyzetek 1868-ban született személyek 1940-ben elhunyt személyek Hamburgiak Német építészek Német festők