Thalcshum
A  a koreai maszkos táncok összefoglaló neve. Eredetükre számos elmélet létezik. A koreai maszkos táncok régiónként változóak, számos maszkváltozattal, tánccal és kísérő zenével. Dél-Koreában a  táncok a kulturális örökségvédelmi program részei, fontos szellemi kulturális örökség besorolást kaptak.

Elnevezései
A  név eredetileg a  tartománybeli maszkos táncokat jelölte, később azonban összefoglaló névvé vált. Az egyes regionális táncoknak megvan a saját elnevezése: a szöuli és a Kjonggi tartománybeli táncoké  (산대놀이), Dél- tartomány nyugati részén  (오광대), a keleti részén  (야류) vagy  (들놀음), az észak-i Andong környéki táncoké pedig  (별신굿탈놀이). A ma Észak-Korea területén található Észak- tartománybeli  híres oroszlántáncának neve  (사자놀음).

Története

A koreai maszkos táncok eredetére többféle elképzelés is született. Az egyik hipotézis szerint ősi vallási szertartásokból fejlődött ki, majd Sillában színjátékszerűen működött, ahonnan tovább adódott ba és később ba  (산대희) néven, melyből kialakult a  (산대극), amely táncot, akrobatikát, éneklést és szatirikus színjátszást magába foglaló, összetett művészet volt. Amikor  király idejében (1724–1776) megszűnt a királyi támogatottsága a művészetnek, az előadók szétszéledtek és országszerte továbbadták a tudásukat.

Más elméletek szerint a  kínai hatásra alakult ki, a kínai  (기악) buddhista maszkos táncból, melyet egy  nevű  tudós tanulmányozott a -dinasztiánál, majd feltehetően továbbított Japánba. Az elmélet szerint amikor ban betiltották a buddhizmust, a szétszéledő szerzetesek egy része beállt a vándorkomédiások közé, és így terjedtek el a maszkos táncok. Mindkét elmélet szerint a maszkos táncok a felsőbb osztályokból eredtek és később kerültek az alsóbb rétegekhez.

Ezzel szemben  úgy véli, a maszkos táncok párhuzamosan fejlődtek mindkét társadalmi rétegben, és más elméletek szerint a kiindulópont a sámánisztikus rituálék, melyeket aratóünnepek és egyéb mezőgazdasági ünnepek idején az egyszerű földművesek hajtottak végre termékenységi táncként. Több motívum is utal erre, például a nyár és a tél harca vagy a fiatal karakterek győzedelme az idősek felett, ami szintén a termékenységre utal. Kim úgy véli, a maszkos táncok eredetében a fenti elméletek keveredése a legvalószínűbb, vagyis ha önállóan is alakultak ki ezek a táncok egyfajta rituáléból, az évszázadok során számos befolyás érhette őket más művészeti ágakból és külföldről is, főképp Kínából.

Típusai

A 12, Dél-Koreában fontos szellemi örökségként számon tartott maszkos tánc:
 (sámánisztikus rituálék során előadott maszkos táncok):
  
 (öt bohóc által előadott tánc):
 
 
 
 vagy  (szabad ég alatt előadott maszkos táncok):
 
 
  (Szöul és  környéki maszkos táncok):
 
 
  (maszkos táncok  tartományból):
 
 
 
  (oroszlántánc)

Felépítése, tematikája

Egy-egy -előadás több felvonásból áll (), de ezek általában nem összefüggő jelenetek, hanem különálló történetek. Az előadások felépítése, stílusa régiónként eltérő, azonban vannak olyan állandó elemek, amelyek mindegyikben megtalálhatóak:

  (nemesember)-jelenet: a nemesek kifigurázására szolgál. A jelenetben egy nemesember a tudásával dicsekszik, melyet a szolgája kifiguráz, a nemes azonban észre sem veszi, hogy kinevetik.
  (szerzetes)-jelenet: a hitehagyott idős buddhista szerzetes jelenete, melyben a szerzetest elcsábítja egy , egy fiatal sámánnő (nevének jelentése; a történetben azonban inkább re hasonlít). Ekkor megjelenik , az agglegény, aki felrója a szerzetesnek, hogy elhagyta a hitét, majd visszanyeri magának a sámánnőt és elüldözi a szerzetest.
  (öregasszony)-jelenet: a jelenet férj és feleség konfliktusáról szól, melyben az idősebb asszony elindul megkeresni férjét, akit végül megtalál egy fiatalabb szerető oldalán. Az asszony szíve megszakad és meghal, a férfi pedig az egyik verzióban sámánt hív, hogy megbékítse az asszony lelkét, a másikban temetést rendez neki. A jelenet a sámánizmus hétköznapi életben való megjelenését tükrözi.

Mindegyik jelenetnek megvannak a jellemző táncmozdulatai és kísérő zenéje. A zenét több hangszeres népi zenekar adja.

Jegyzetek

Források

További információk

Koreai kultúra
Táncok
Pekcse
Silla
A a koreai maszkos táncok összefoglaló neve . Eredetükre számos elmélet létezik . A koreai maszkos táncok régiónként változóak , számos maszkváltozattal , tánccal és kísérő zenével . Dél-Koreában a táncok a kulturális örökségvédelmi program részei , fontos szellemi kulturális örökség besorolást kaptak . Elnevezései A név eredetileg a tartománybeli maszkos táncokat jelölte , később azonban összefoglaló névvé vált . Az egyes regionális táncoknak megvan a saját elnevezése : a szöuli és a Kjonggi tartománybeli táncoké ( 산대놀이 ) , Dél- tartomány nyugati részén ( 오광대 ) , a keleti részén ( 야류 ) vagy ( 들놀음 ) , az észak-i Andong környéki táncoké pedig ( 별신굿탈놀이 ) . A ma Észak-Korea területén található Észak- tartománybeli híres oroszlántáncának neve ( 사자놀음 ) . Története A koreai maszkos táncok eredetére többféle elképzelés is született . Az egyik hipotézis szerint ősi vallási szertartásokból fejlődött ki , majd Sillában színjátékszerűen működött , ahonnan tovább adódott ba és később ba ( 산대희 ) néven , melyből kialakult a ( 산대극 ) , amely táncot , akrobatikát , éneklést és szatirikus színjátszást magába foglaló , összetett művészet volt . Amikor király idejében1776 ) megszűnt a királyi támogatottsága a művészetnek , az előadók szétszéledtek és országszerte továbbadták a tudásukat . Más elméletek szerint a kínai hatásra alakult ki , a kínai ( 기악 ) buddhista maszkos táncból , melyet egy nevű tudós tanulmányozott a -dinasztiánál , majd feltehetően továbbított Japánba . Az elmélet szerint amikor ban betiltották a buddhizmust , a szétszéledő szerzetesek egy része beállt a vándorkomédiások közé , és így terjedtek el a maszkos táncok . Mindkét elmélet szerint a maszkos táncok a felsőbb osztályokból eredtek és később kerültek az alsóbb rétegekhez . Ezzel szemben úgy véli , a maszkos táncok párhuzamosan fejlődtek mindkét társadalmi rétegben , és más elméletek szerint a kiindulópont a sámánisztikus rituálék , melyeket aratóünnepek és egyéb mezőgazdasági ünnepek idején az egyszerű földművesek hajtottak végre termékenységi táncként . Több motívum is utal erre , például a nyár és a tél harca vagy a fiatal karakterek győzedelme az idősek felett , ami szintén a termékenységre utal . Kim úgy véli , a maszkos táncok eredetében a fenti elméletek keveredése a legvalószínűbb , vagyis ha önállóan is alakultak ki ezek a táncok egyfajta rituáléból , az évszázadok során számos befolyás érhette őket más művészeti ágakból és külföldről is , főképp Kínából . Típusai A Dél-Koreában fontos szellemi örökségként számon tartott maszkos tánc : ( sámánisztikus rituálék során előadott maszkos táncok ) : ( öt bohóc által előadott tánc ) : vagy ( szabad ég alatt előadott maszkos táncok ) : ( Szöul és környéki maszkos táncok ) : ( maszkos táncok tartományból ) : ( oroszlántánc ) Felépítése , tematikája Egy-egy -előadás több felvonásból áll ( ) , de ezek általában nem összefüggő jelenetek , hanem különálló történetek . Az előadások felépítése , stílusa régiónként eltérő , azonban vannak olyan állandó elemek , amelyek mindegyikben megtalálhatóak : ( nemesember)-jelenet : a nemesek kifigurázására szolgál . A jelenetben egy nemesember a tudásával dicsekszik , melyet a szolgája kifiguráz , a nemes azonban észre sem veszi , hogy kinevetik. ( szerzetes)-jelenet : a hitehagyott idős buddhista szerzetes jelenete , melyben a szerzetest elcsábítja egy , egy fiatal sámánnő ( nevének jelentése ; a történetben azonban inkább re hasonlít ) . Ekkor megjelenik , az agglegény , aki felrója a szerzetesnek , hogy elhagyta a hitét , majd visszanyeri magának a sámánnőt és elüldözi a szerzetest. ( öregasszony)-jelenet : a jelenet férj és feleség konfliktusáról szól , melyben az idősebb asszony elindul megkeresni férjét , akit végül megtalál egy fiatalabb szerető oldalán . Az asszony szíve megszakad és meghal , a férfi pedig az egyik verzióban sámánt hív , hogy megbékítse az asszony lelkét , a másikban temetést rendez neki . A jelenet a sámánizmus hétköznapi életben való megjelenését tükrözi . Mindegyik jelenetnek megvannak a jellemző táncmozdulatai és kísérő zenéje . A zenét több hangszeres népi zenekar adja . Jegyzetek Források További információk Koreai kultúra Táncok Pekcse Silla