Cigándi református templom
A cigándi (nagycigándi) református templom körítőfallal övezett, dombtetőn álló épület a település központjában. Középkori eredetű gótikus templom keleti szentélyének és nyugati homlokfalának felhasználásával épült 1793-ban és 1835-1839 között. 
A műemlék törzsszáma: 1278, helyrajzi száma: 1128. KÖH azonosítója: 2712 

A templom melletti parókiát 1894-ben építették.

Története

Előzmények 
A helyi hagyomány szerint, a templom keleti szárnyát még a husziták építették. A templomot a 16. század közepén a reformátussá lett lakosok vették birtokba, melyről az 1595-ös összeírás is bizonyságot tesz. Ezt a régi templomot 1793-ban kibővítették, de a megszaporodott számú lakosságnak ez is szűknek bizonyult.  Ekkor a hívek egy új templom építésén tanakodtak, ehhez azonban nem volt elég pénzük a cigándiaknak. 1798-ban a templom nagyobbítása mellett döntöttek. Kis- és Nagycigánd lakói azonban nem egyeztek, így a tervekből csak egy magtár valósult meg, amit a lelkésznek építettek.  
Az 1806. évi egyházi vagyonfelmérés szerint a Nagy-Czigándon fekvő Parochia Fundusa beltelkén egy kőtemplom állott, mely kelet-nyugati tájolású. 9 öl és egy láb hosszú, napnyugat felé való végén és 3 öl és egy láb széles. A templomkert 208 négyzetöl nagyságú, ahol egy 12 öl magasságú erős, vastagfából készült torony állt, amelynek két harangja volt.

Építése 

1832-től a gyülekezet régi templomát (amely a jelenlegi építmény keleti szárnya volt), mai alakjában kezdték el felépíteni.  A kelet-nyugati tengelyű középkori eredetű gótikus templomnak meghagyták a keleti szentélyét és a nyugati homlokfalát. E kettő közé építették fel a jelenlegi észak-déli hatalmas kereszthajót. A közel szimmetrikus alaprajzú épület déli homlokzatához, 1836-ban emelték a 32 méter magas tornyot, amelynek fazsindelyes tetejét 1887-ben cserélték ki bádogtetőre. A régi templom nyugati főbejáratát befalazták, és helyette a nyolcszög három oldalával záruló egykori szentélyen nyitottak új bejáratot. A 11×28 méteres belső térben, valamint a régi szentély (ma oldalhajó) 8×10 méteres terében és a karzatokon összesen mintegy ezer ülőhely van. Az építkezés lassan haladt, mert csak 1837-ben nyilvánították befejezettnek. Az addigi bejárat a nyugati oldalon megszűnt, helyére szószék került. A bejáratot a déli és keleti oldalra tették át. Az előbbi lett a nagycigándiak, az utóbbi a kiscigándiak bejárata. Egy ideig a főbejárat (déli oldal) melletti falban márványtábla hirdette az első világháborúban elesettek névsorát. (A tábla később átkerült a hősök emlékművére). 1924-ig festett deszkamennyezete volt a templomnak.

Felújítások 
A Cigándi Református Egyházközség protocolluma szerint, nagy anyagi nehézségek árán újították meg a templomot 1887-ben. A következő tatarozás 1923-ban volt. Ekkor kicserélték a templom teljes tetőzetét és palával fedték be. A deszkapadlás helyett tükörboltozatot létesítettek, a templom tornyát kívülről bevakolták, új karzatot építettek és a templom belső részeit kifestették. A második világháború alatt több találatot kapott a templom, így szükségessé vált renoválása. A felújítási terveket Kiss József ácsmester készítette 1945-ben. A munka 1948-ban fejeződött be. 1958 decemberében szőttes kendőkkel feldíszítve húzták fel a felújított toronyra a toronygombot. 1967-ben újabb külső és belső tatarozás következett. 1993-ban a templomtetőzet cseréje, felújítása történt műemlékpalával. 2000-ben a templom és toronyának külső festése, majd a bejárati ajtó  cseréje is megtörtént. 2000 óta a torony órája ismét működik. Az óraütéseket elektronikus harangozórendszer vezérli. 2001-ben a harangállványok cseréje, újravillamosítása, automatizálása, 2002-ben nyílászárók cseréje történt. 2015 nyarán teljes külső renoválást végeztek a templomon. Átfestették az egész épületet és a toronysüveg is újra régi fényében pompázik.

Az épület

Leírása 

A templomot, a középkori szentély hajójának keleti kétharmadát észak és déli irányban kibővítve alakították ki. Az épület déli oldalán lévő torony, többszörösen ívelt sisakja fémlemezzel fedett, azon volutás díszítés látható. A tornyot háromszög alakú órapárkány koronázza, oldalanként egy-egy órával. A visszaugratottan élszedett sarkú torony déli oldalán, tagolt szalagkeretes záradékú ajtó, amely a templom főbejárata. A földszinttől vízszintes vakolatsávval elválasztott karzatszinten, három oldalon egy-egy, keretezés nélküli, szegmentíves záradékú ablak nyílik, míg a harangszinten oldalanként egy-egy, félköríves záradékú, vakolt szalagkeretes ablak helyezkedik el. A toronyhoz csatlakozó oromfalak lépcsős kiképzésűek. A szentély keleti oldalán a toronyajtóval megegyező formájú ajtó nyílik, felette keret nélküli körablak áll. A templom nyeregtetejét sík műpala fedi.

Belső tere 
Puritán, egyszerűségében is megragadó belső terének fehér falai, kiemelik a sötétbarna karzatot, a mózesszéket és a vörösbársonnyal körülvett szószéket. Központi helyén az Úrasztala áll (1912) kovácsoltvas ráccsal körülkerítve. A főbejárattal szembeni karzaton látható, az 1907-ben Pécsről hozott 2 regiszteres orgona, melyet Angster József készített. 1989-ben és 2003-ban felújították  A templomban 1955 óta van villanyvilágítás, hangerősítése pedig 1992-től működik.

Harangok 
Az 1600-as években két harangja volt az egyháznak. A nagyobbikat 1646-ban öntötték Eperjesen , - rajta latin felirat: „Vicem tuum audive et timui Domine” (Hallgatom szavadat s féllek téged Uram). A kisebbik egy mázsás harangon az 1750-es évszám szerepelt.

Ezek a harangok az idők folyamán eltűntek. 1838-ban Kassán öntettek egyet, majd 1909-ben még kettőt. A Kassán öntött harangot az első világháború idején felajánlották a „hadvezetőség rendelkezésére”, egy másikat pedig egyszerűen elkoboztak. 
1937-ben rendeletet alkottak az időközben pótolt harangok használatáról:

1974-ben új harangot öntetett a gyülekezet, mellyel a második világháborúban elvitt hatmázsás harangot pótolták.     
 Nagyharangja: 1015 kg-os, 125 cm átmérőjű, Szlezák László öntötte, Budapesten. Felirata: „Tebenned bíztunk Uram eleitől fogva. Isten dicsőségére öntették a cigándi református egyház hívei az Úrnak 1937. esztendejében...”
 Kisharangja: 600 kg-os (104 cm) és Gombos Lajos öntötte Őrbottyánban. Felirata: „Isten dicsőségére hívogatni öntették a cigándi református gyülekezet tagjai az Úrnak 1974. évében… „

Harangozás 

 A vasárnap délelőtt 11 órától kezdődő istentisztelet előtt háromszor kondul meg a harang (először 10.00-kor, 10.30-kor majd 10.50-kor), és 8-8 percig szólnak alkalmanként. Az első két harangozáskor egy, a harmadik harangozáskor mind a két harang működik.
 Vasárnap délután fél háromtól kezdődik a szertartás, előtte a harangszó: 14.00-kor, 14.15-kor és 14.20-kor szól.
 Ünnepek alkalmával a vasárnapi istentiszteletek kezdési időpontja szerint harangoznak, ideértve Nagypénteket és Áldozócsütörtököt is.
 A szombati esti és hétköznapi istentiszteletekre, melyek 18 órától kezdődnek csak egyszer harangoznak.
 Halottnak szól a harang az elhalálozás napján háromszor (reggel, délben, este), ha máshol történt a haláleset (pl.: kórházban), akkor a hazahozatalkor is meghúzzák a harangot.
 Itthon elhunytak esetén párszor fordult elő, hogy a ravatalozóba kíséréskor is szólt a harang. Ez főleg egyház közeli emberek esetén volt így.
 A temetés napján szól reggel, délben és szertartás előtt háromszor, oly módon, mint a vasárnap délutáni istentisztelet esetében is.
 A hétköznap reggel 8 órától kezdődő istentiszteletből már csak a harangszó maradt, mely hétfőtől szombatig 7.50 perckor szól.
 Esküvőre is háromszor kondul meg a harang a szertartás előtt.
 Délben nincs külön harangszó a nándorfehérvári csata emlékére, mint sok helyen, mert a toronyóra is jelzi a pontos időt.

A Cigándi Református Egyház lelkészei 
A cigándi eklézsiában szolgálatot teljesítő prédikátorok nevei hiányosan maradtak fenn, különösen a kezdeti időkből.

Az alábbiak nevét, szolgálati idejét jegyezte le a krónika:

Érdekességek 
A cigándi egyházról 1595 előtt semmilyen írásos adat nem található, de az egyház birtokában lévő legrégibb kegytárgy egy fedeles keresztelőkancsó, amelynek alján 1527-es karcolás látható.

További kegytárgyak 
 1631 - óntányér - "Nagy Fodor András Istennek tisztessigire tsináltatta az Czigándi Templomhoz Anno Domini 1631"
 1646 - ónkanna
 1700-1780-as évekből való két ezüstpohár

Ülésrend 
A templomban a mai napig külön megvan a kiscigándi és a nagycigándi oldal. A lányok a padsorokban, a fiúk és a gyerekek helye pedig a karzaton van. A férfiak padsorában az első sorok az elöljárókat, presbitereket illetik. A nőknél fordított az ülésrend. Itt a fiatalabbak ülnek elől, az idősebbek hátul.

A hitoktatást az államosítást követően, 1948-52-ig a hitoktató lelkipásztor végezte.

Az úr asztalán a következő szöveg olvasható

Megjegyzések

Jegyzetek

Források 
  
  
  
 

Magyarország református templomai
Borsod-Abaúj-Zemplén megye műemlékei
Cigánd
A cigándi ( nagycigándi ) református templom körítőfallal övezett , dombtetőn álló épület a település központjában . Középkori eredetű gótikus templom keleti szentélyének és nyugati homlokfalának felhasználásával épültban ésközött . A műemlék törzsszáma : helyrajzi száma : KÖH azonosítója : A templom melletti parókiátben építették . Története Előzmények A helyi hagyomány szerint , a templom keleti szárnyát még a husziták építették . A templomot a század közepén a reformátussá lett lakosok vették birtokba , melyről azös összeírás is bizonyságot tesz . Ezt a régi templomotban kibővítették , de a megszaporodott számú lakosságnak ez is szűknek bizonyult . Ekkor a hívek egy új templom építésén tanakodtak , ehhez azonban nem volt elég pénzük a cigándiaknak.ban a templom nagyobbítása mellett döntöttek . Kis- és Nagycigánd lakói azonban nem egyeztek , így a tervekből csak egy magtár valósult meg , amit a lelkésznek építettek . Az évi egyházi vagyonfelmérés szerint a Nagy-Czigándon fekvő Parochia Fundusa beltelkén egy kőtemplom állott , mely kelet-nyugati tájolású. öl és egy láb hosszú , napnyugat felé való végén ésöl és egy láb széles . A templomkertnégyzetöl nagyságú , ahol egyöl magasságú erős , vastagfából készült torony állt , amelynek két harangja volt . Építése 1832-től a gyülekezet régi templomát ( amely a jelenlegi építmény keleti szárnya volt ) , mai alakjában kezdték el felépíteni . A kelet-nyugati tengelyű középkori eredetű gótikus templomnak meghagyták a keleti szentélyét és a nyugati homlokfalát . E kettő közé építették fel a jelenlegi észak-déli hatalmas kereszthajót . A közel szimmetrikus alaprajzú épület déli homlokzatához, ban emelték améter magas tornyot , amelynek fazsindelyes tetejétben cserélték ki bádogtetőre . A régi templom nyugati főbejáratát befalazták , és helyette a nyolcszög három oldalával záruló egykori szentélyen nyitottak új bejáratot . A28 méteres belső térben , valamint a régi szentély ( ma oldalhajó) 10 méteres terében és a karzatokon összesen mintegy ezer ülőhely van . Az építkezés lassan haladt , mert csakben nyilvánították befejezettnek . Az addigi bejárat a nyugati oldalon megszűnt , helyére szószék került . A bejáratot a déli és keleti oldalra tették át . Az előbbi lett a nagycigándiak , az utóbbi a kiscigándiak bejárata . Egy ideig a főbejárat ( déli oldal ) melletti falban márványtábla hirdette az első világháborúban elesettek névsorát . ( A tábla később átkerült a hősök emlékművére) .ig festett deszkamennyezete volt a templomnak . Felújítások A Cigándi Református Egyházközség protocolluma szerint , nagy anyagi nehézségek árán újították meg a templomotben . A következő tatarozásban volt . Ekkor kicserélték a templom teljes tetőzetét és palával fedték be . A deszkapadlás helyett tükörboltozatot létesítettek , a templom tornyát kívülről bevakolták , új karzatot építettek és a templom belső részeit kifestették . A második világháború alatt több találatot kapott a templom , így szükségessé vált renoválása . A felújítási terveket Kiss József ácsmester készítetteben . A munkaban fejeződött be.december ében szőttes kendőkkel feldíszítve húzták fel a felújított toronyra a toronygombot.ben újabb külső és belső tatarozás következett.ban a templomtetőzet cseréje , felújítása történt műemlékpalával.ben a templom és toronyának külső festése , majd a bejárati ajtó cseréje is megtörtént.óta a torony órája ismét működik . Az óraütéseket elektronikus harangozórendszer vezérli.ben a harangállványok cseréje , újravillamosítása , automatizálása, ben nyílászárók cseréje történt.nyarán teljes külső renoválást végeztek a templomon . Átfestették az egész épületet és a toronysüveg is újra régi fényében pompázik . Az épület Leírása A templomot , a középkori szentély hajójának keleti kétharmadát észak és déli irányban kibővítve alakították ki . Az épület déli oldalán lévő torony , többszörösen ívelt sisakja fémlemezzel fedett , azon volutás díszítés látható . A tornyot háromszög alakú órapárkány koronázza , oldalanként egy-egy órával . A visszaugratottan élszedett sarkú torony déli oldalán , tagolt szalagkeretes záradékú ajtó , amely a templom főbejárata . A földszinttől vízszintes vakolatsávval elválasztott karzatszinten , három oldalon egy-egy , keretezés nélküli , szegmentíves záradékú ablak nyílik , míg a harangszinten oldalanként egy-egy , félköríves záradékú , vakolt szalagkeretes ablak helyezkedik el . A toronyhoz csatlakozó oromfalak lépcsős kiképzésűek . A szentély keleti oldalán a toronyajtóval megegyező formájú ajtó nyílik , felette keret nélküli körablak áll . A templom nyeregtetejét sík műpala fedi . Belső tere Puritán , egyszerűségében is megragadó belső terének fehér falai , kiemelik a sötétbarna karzatot , a mózesszéket és a vörösbársonnyal körülvett szószéket . Központi helyén az Úrasztala állkovácsoltvas ráccsal körülkerítve . A főbejárattal szembeni karzaton látható , azben Pécsről hozottregiszteres orgona , melyet Angster József készített.ben ésban felújították A templombanóta van villanyvilágítás , hangerősítése pedigtől működik . Harangok Azas években két harangja volt az egyháznak . A nagyobbikatban öntötték Eperjesen , - rajta latin felirat : „ Vicem tuum audive et timui Domine” ( Hallgatom szavadat s féllek téged Uram ) . A kisebbik egy mázsás harangon azes évszám szerepelt . Ezek a harangok az idők folyamán eltűntek.ban Kassán öntettek egyet , majdben még kettőt . A Kassán öntött harangot az első világháború idején felajánlották a „ hadvezetőség rendelkezésére” , egy másikat pedig egyszerűen elkoboztak . 1937-ben rendeletet alkottak az időközben pótolt harangok használatáról : 1974-ben új harangot öntetett a gyülekezet , mellyel a második világháborúban elvitt hatmázsás harangot pótolták . Nagyharangja: kg-os,cm átmérőjű , Szlezák László öntötte, Budapesten . Felirata : „ Tebenned bíztunk Uram eleitől fogva . Isten dicsőségére öntették a cigándi református egyház hívei az Úrnak esztendejében...” Kisharangja: kg-oscm ) és Gombos Lajos öntötte Őrbottyánban . Felirata : „ Isten dicsőségére hívogatni öntették a cigándi református gyülekezet tagjai az Úrnak évében … „ Harangozás A vasárnap délelőttórától kezdődő istentisztelet előtt háromszor kondul meg a harang ( először00-kor,30-kor majd50-kor ) , éspercig szólnak alkalmanként . Az első két harangozáskor egy , a harmadik harangozáskor mind a két harang működik . Vasárnap délután fél háromtól kezdődik a szertartás , előtte a harangszó:00-kor, 15-kor és20-kor szól . Ünnepek alkalmával a vasárnapi istentiszteletek kezdési időpontja szerint harangoznak , ideértve Nagypénteket és Áldozócsütörtököt is . A szombati esti és hétköznapi istentiszteletekre , melyekórától kezdődnek csak egyszer harangoznak . Halottnak szól a harang az elhalálozás napján háromszor ( reggel , délben , este ) , ha máshol történt a haláleset ( pl . : kórházban ) , akkor a hazahozatalkor is meghúzzák a harangot . Itthon elhunytak esetén párszor fordult elő , hogy a ravatalozóba kíséréskor is szólt a harang . Ez főleg egyház közeli emberek esetén volt így . A temetés napján szól reggel , délben és szertartás előtt háromszor , oly módon , mint a vasárnap délutáni istentisztelet esetében is . A hétköznap reggelórától kezdődő istentiszteletből már csak a harangszó maradt , mely hétfőtől szombatig50 perckor szól . Esküvőre is háromszor kondul meg a harang a szertartás előtt . Délben nincs külön harangszó a nándorfehérvári csata emlékére , mint sok helyen , mert a toronyóra is jelzi a pontos időt . A Cigándi Református Egyház lelkészei A cigándi eklézsiában szolgálatot teljesítő prédikátorok nevei hiányosan maradtak fenn , különösen a kezdeti időkből . Az alábbiak nevét , szolgálati idejét jegyezte le a krónika : Érdekességek A cigándi egyházrólelőtt semmilyen írásos adat nem található , de az egyház birtokában lévő legrégibb kegytárgy egy fedeles keresztelőkancsó , amelynek aljánes karcolás látható . További kegytárgyak - óntányér - " Nagy Fodor András Istennek tisztessigire tsináltatta az Czigándi Templomhoz Anno Domini - ónkanna as évekből való két ezüstpohár Ülésrend A templomban a mai napig külön megvan a kiscigándi és a nagycigándi oldal . A lányok a padsorokban , a fiúk és a gyerekek helye pedig a karzaton van . A férfiak padsorában az első sorok az elöljárókat , presbitereket illetik . A nőknél fordított az ülésrend . Itt a fiatalabbak ülnek elől , az idősebbek hátul . A hitoktatást az államosítást követően,ig a hitoktató lelkipásztor végezte . Az úr asztalán a következő szöveg olvasható Megjegyzések Jegyzetek Források Magyarország református templomai Borsod-Abaúj-Zemplén megye műemlékei Cigánd