Szent Család-plébániatemplom (Zugliget)
A zugligeti Szent Család-plébániatemplom egy római katolikus templom Budapest XII. kerületében, szervezetileg az Esztergom-Budapesti főegyházmegye kötelékében. A templomépület 1913 és 1917 között épült írországi előképek alapján, dr. Hültl Dezső tervei alapján.

Története 
Almásy Mária, az Angolkisasszonyok rendjének magyarországi főnöknője még a 20. század elején kezdeményezte, hogy épüljön katolikus templom az akkor még meglehetősen ritkásan lakott budai hegyvidéken, a mai zugligeti, virányosi és kútvölgyi városrészek határvidékén. A templom végül a főváros és a kultuszminisztérium támogatásával épült fel, az írországi Rathfarnham templomának mintájára, dr. Hültl Dezső tervei szerint, és nem sokkal később megépült a hozzá kapcsolódó, az oktatást és nevelést szolgáló intézet is.

Az elkészült templomot 1917. május 17-én áldotta meg Csernoch János bíboros érsek; ettől fogva az itteni gyülekezet egyházjogilag hat éven keresztül a krisztinavárosi plébánia zugligeti kihelyezett káplánságának számított. 1923-tól, a Buda környéki egyházközségek átszervezésével a templom az újonnan megalakított városmajori plébániához került át, melynek keretei közt 1945-től önálló lelkészségi rangot kapott. Az egyházközség 1970-ben nyert el plébániai rangot; abban az évben a templom belső tere is jelentősebb átépítésen esett át.

A templom búcsúnapja a karácsony utáni vasárnap. A plébánián 1945-től őrzik az anyakönyveket, a korábbiak a városmajori plébánián találhatók. A templomhoz tartozó lelkipásztori körzet magában foglalja a XII. és a II. kerületek egy részét is, így e templomhoz tartozik fíliaként három II. kerületi kápolna is: a Ferenc-halmi Szűz Mária és Nepomuki Szent János-kápolna (1021 Budakeszi út 51/f), a Jézus szíve kápolna (1021 Tárogató út 77.) és az Assisi Szent Ferenc-kórházkápolna (1021 Széher út 71-73.).

A templom épülete 
A kereszthajós templom neoromán stílusban épült Hültl Dezső tervei alapján, Havel Lipót kivitelezésében. Az épület főhajója észak-északkelet–dél-délnyugati tájolású, a bejárati szárny az észak-északkeleti épületrész, a liturgikus teret pedig a két hajó keresztezésében, illetve amögött, a dél-délnyugati épületszárnyban képezték ki.

A templom berendezése 
A szentségtartó oltárt egy Del Amico nevű olasz művész faragta; az alsó részén elhelyezett fájdalmas Szűz dombormű, a templom bejárata fölötti Jézus-domborművel és néhány másik belső faragvánnyal együtt Vass Viktor magyar szobrászművész munkája.

A Szent Családot ábrázoló oltárkép Zsellér Imre mozaikból készült alkotása a déli épületszárny szentélyfalán, egyben Kelet-Európa legnagyobb mozaikalkotása, amely a meráni zárdatemplom mozaikja nyomán készült. A Szent Családot ábrázoló mozaikképen olvasható felirat: „Quid quid Deus non est, nihil est et pro nihilo computari debet” (magyar fordításban: „Ami nem Isten, az semmi és semminek is kell tartani”). Szintén Zsellér Imre alkotta a templom díszablakait és liturgikus tér fölötti – az Úristent, mint galambot ábrázoló – rozettát is.

A falakat burkoló és az oszlopokat alkotó, többféle színű márvány az egykori Osztrák–Magyar Monarchia több különböző részéről érkezett a templom építéséhez: a falburkolatként használt márványlapok dalmáciai eredetűek, a belső tér két zöldes színű oszlopa siklósi márvány; a szentségi oltárhoz vezető lépcső, az oltár egy része és a liturgikus tér padlózata magyar ruskicai márvány, míg a szobrokat és domborműveket carrarai márványból faragták. Az épület előtt álló két sötétszürke színű oszlop Csehországból származó porfír.

A templom papjai

Plébánosok 
Bárány Anzelm 1970-; Kozma Imre 1977-; Bodor György 1997-

Templomigazgatók, káplánok 
Kőrösy Endre 1917-; Artner Edgár 1919-; Baumann Károly 1920-; Hévey Gyula 1921-; Huszár Elemér 1928-; Kiscelli (Kaiser) Ferenc 1944-; Gerőfy Béla 1957- ; Bárány Anzelm 1958-

Zárdalelkészek 
Kiss Károly 1902-; Duffek Antal 1907-; Jankó István 1909-.

Képgaléria

Források 

A zugligeti plébánia weboldala 

Budapest 20. századi katolikus templomai, kolostorai
Budapest XII. kerülete
Magyarország neoromán vallási építményei
Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái
A zugligeti Szent Család-plébániatemplom egy római katolikus templom Budapest XII. kerületében , szervezetileg az Esztergom-Budapesti főegyházmegye kötelékében . A templomépületésközött épült írországi előképek alapján , dr. Hültl Dezső tervei alapján . Története Almásy Mária , az Angolkisasszonyok rendjének magyarországi főnöknője még a század elején kezdeményezte , hogy épüljön katolikus templom az akkor még meglehetősen ritkásan lakott budai hegyvidéken , a mai zugligeti , virányosi és kútvölgyi városrészek határvidékén . A templom végül a főváros és a kultuszminisztérium támogatásával épült fel , az írországi Rathfarnham templomának mintájára , dr. Hültl Dezső tervei szerint , és nem sokkal később megépült a hozzá kapcsolódó , az oktatást és nevelést szolgáló intézet is . Az elkészült templomot májusén áldotta meg Csernoch János bíboros érsek ; ettől fogva az itteni gyülekezet egyházjogilag hat éven keresztül a krisztinavárosi plébánia zugligeti kihelyezett káplánságának számított.tól , a Buda környéki egyházközségek átszervezésével a templom az újonnan megalakított városmajori plébániához került át , melynek keretei közttől önálló lelkészségi rangot kapott . Az egyházközségben nyert el plébániai rangot ; abban az évben a templom belső tere is jelentősebb átépítésen esett át . A templom búcsúnapja a karácsony utáni vasárnap . A plébániántől őrzik az anyakönyveket , a korábbiak a városmajori plébánián találhatók . A templomhoz tartozó lelkipásztori körzet magában foglalja a XII. és a II. kerületek egy részét is , így e templomhoz tartozik fíliaként három II. kerületi kápolna is : a Ferenc-halmi Szűz Mária és Nepomuki Szent János-kápolnaBudakeszi útf ) , a Jézus szíve kápolnaTárogató út ) és az Assisi Szent Ferenc-kórházkápolnaSzéher út ) . A templom épülete A kereszthajós templom neoromán stílusban épült Hültl Dezső tervei alapján , Havel Lipót kivitelezésében . Az épület főhajója észak-északkelet–dél-délnyugati tájolású , a bejárati szárny az észak-északkeleti épületrész , a liturgikus teret pedig a két hajó keresztezésében , illetve amögött , a dél-délnyugati épületszárnyban képezték ki . A templom berendezése A szentségtartó oltárt egy Del Amico nevű olasz művész faragta ; az alsó részén elhelyezett fájdalmas Szűz dombormű , a templom bejárata fölötti Jézus-domborművel és néhány másik belső faragvánnyal együtt Vass Viktor magyar szobrászművész munkája . A Szent Családot ábrázoló oltárkép Zsellér Imre mozaikból készült alkotása a déli épületszárny szentélyfalán , egyben Kelet-Európa legnagyobb mozaikalkotása , amely a meráni zárdatemplom mozaikja nyomán készült . A Szent Családot ábrázoló mozaikképen olvasható felirat : „ Quid quid Deus non est , nihil est et pro nihilo computari debet” ( magyar fordításban : „ Ami nem Isten , az semmi és semminek is kell tartani” ) . Szintén Zsellér Imre alkotta a templom díszablakait és liturgikus tér fölötti – az Úristent , mint galambot ábrázoló – rozettát is . A falakat burkoló és az oszlopokat alkotó , többféle színű márvány az egykori Osztrák–Magyar Monarchia több különböző részéről érkezett a templom építéséhez : a falburkolatként használt márványlapok dalmáciai eredetűek , a belső tér két zöldes színű oszlopa siklósi márvány ; a szentségi oltárhoz vezető lépcső , az oltár egy része és a liturgikus tér padlózata magyar ruskicai márvány , míg a szobrokat és domborműveket carrarai márványból faragták . Az épület előtt álló két sötétszürke színű oszlop Csehországból származó porfír . A templom papjai Plébánosok Bárány Anzelm ; Kozma Imre ; Bodor György Templomigazgatók , káplánok Kőrösy Endre ; Artner Edgár; Baumann Károly ; Hévey Gyula ; Huszár Elemér ; Kiscelli ( Kaiser ) Ferenc ; Gerőfy Béla; Bárány Anzelm Zárdalelkészek Kiss Károly ; Duffek Antal ; Jankó István . Képgaléria Források A zugligeti plébánia weboldala Budapest századi katolikus templomai , kolostorai Budapest XII. kerülete Magyarország neoromán vallási építményei Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái