Koszlan
Koszlan () falu Oroszországban, Komiföldön, az Udor járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Komiföld nyugati részén, Sziktivkartól kb. 270 km-re északnyugatra, a Mezeny felső folyásának jobb partján fekszik. A Komiföldet átszelő Kotlasz–Vorkuta vasúti fővonalról Mikunynál leágazó szárnyvonal (egyik) végpontja. Közút köti össze a Vicsegda partján fekvő Ajkinóval és azon át Sziktivkarral.

A településnél 1937–2006 között mért legalacsonyabb hőmérséklet –49,2 °C (1973. december), a legmagasabb 34,6 °C (1954. július).

Története 
A terület benépesítése a mai Koszlan közelében, egy Udor nevű kis teleppel kezdődött (mai neve Nyizsnyij Udor). Akkori lakói a vizenyős völgyben alapított telepről magasabban fekvő, szárazabb helyre költöztek. (Az „udor” jelentése 'alsó, lenti, a folyón lejjebb'.) A Mezeny és a Vaska folyók felső szakaszának körzetét ma is Udorá-nak nevezik, a járás is erről kapta nevét.

Egy 1586. évi leírás megemlíti Koszlan nevét, ahol akkor hat lakott udvar (porta) volt, további kettő üresen állt. A település első egyházi iskolája 1869-ben nyílt meg, falusi iskoláját 1876-ban alapították.

Az 1960-as évek végétől bolgár munkások folytattak építkezést és fakitermelést az Udor járás erdőségeiben. Három településük közül a legnagyobbat, Uszogorszkot 15 km-re Koszlantól építették fel. A kitermelt fát Bulgáriába exportálták. 

A Mikunyból Koszlanba vezető szárnyvonal létesítését a települések felépítése, ellátása és elsősorban a kitermelt fa elszállítása tette szükségessé. (Ebből a Vaska folyón fekvő Vengyingába is épült egy rövid leágazás). Építése 1963-ban kezdődött, 1968 elején haladt át rajta az első szerelvény. (Egy forrás szerint 1974-ben indult meg rajta a rendszeres közlekedés.) 

A Koszlan melletti kilakított repülőtéren 1977-ben szállt le az első AN-24 típusú repülőgép.

Népesség 
2002-ben 2 672 lakosa volt, melynek 79%-a komi és 19%-a orosz.
2010-ben 2 288 lakosa volt.

Kultúra 
Komiföld járási múzeumai közül egyedül a koszlani helytörténeti múzeum kapott nevében szerepel hivatalosan a „nemzeti” (nacionalnij) szó: Az Udorai járás Nemzeti Múzeuma. Az 1985-ben megnyitott múzeum állandó kiállítása elsősorban az udorai komik életmódját, a világháború frontharcosainak emléktárgyait és a vidék állatvilágát mutatja be.

Jegyzetek

Források

További információk 

Komiföld települései
Koszlan ( ) falu Oroszországban , Komiföldön , az Udor járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Komiföld nyugati részén , Sziktivkartól kb.km -re északnyugatra , a Mezeny felső folyásának jobb partján fekszik . A Komiföldet átszelő Kotlasz–Vorkuta vasúti fővonalról Mikunynál leágazó szárnyvonal ( egyik ) végpontja . Közút köti össze a Vicsegda partján fekvő Ajkinóval és azon át Sziktivkarral . A településnél2006 között mért legalacsonyabb hőmérséklet –49,2 °C december ) , a legmagasabb6 °C július ) . Története A terület benépesítése a mai Koszlan közelében , egy Udor nevű kis teleppel kezdődött ( mai neve Nyizsnyij Udor ) . Akkori lakói a vizenyős völgyben alapított telepről magasabban fekvő , szárazabb helyre költöztek . ( Az „ udor” jelentése 'alsó , lenti , a folyón lejjebb' . ) A Mezeny és a Vaska folyók felső szakaszának körzetét ma is Udorá-nak nevezik , a járás is erről kapta nevét . Egy évi leírás megemlíti Koszlan nevét , ahol akkor hat lakott udvar ( porta ) volt , további kettő üresen állt . A település első egyházi iskolájaben nyílt meg , falusi iskolájátban alapították . Azas évek végétől bolgár munkások folytattak építkezést és fakitermelést az Udor járás erdőségeiben . Három településük közül a legnagyobbat , Uszogorszkotkm-re Koszlantól építették fel . A kitermelt fát Bulgáriába exportálták . A Mikunyból Koszlanba vezető szárnyvonal létesítését a települések felépítése , ellátása és elsősorban a kitermelt fa elszállítása tette szükségessé . ( Ebből a Vaska folyón fekvő Vengyingába is épült egy rövid leágazás ) . Építéseban kezdődött, elején haladt át rajta az első szerelvény . ( Egy forrás szerintben indult meg rajta a rendszeres közlekedés . ) A Koszlan melletti kilakított repülőtérenben szállt le az első AN-24 típusú repülőgép . Népesség 2002-ben672 lakosa volt , melynek-a komi és-a orosz . 2010-ben288 lakosa volt . Kultúra Komiföld járási múzeumai közül egyedül a koszlani helytörténeti múzeum kapott nevében szerepel hivatalosan a „ nemzeti” ( nacionalnij ) szó : Az Udorai járás Nemzeti Múzeuma . Azben megnyitott múzeum állandó kiállítása elsősorban az udorai komik életmódját , a világháború frontharcosainak emléktárgyait és a vidék állatvilágát mutatja be . Jegyzetek Források További információk Komiföld települései