József Áron
József Áron, Josifu Aron, Iosif Aron (Féregyház, 1871. március 16. – Temesvár, 1937. november 20.) szappanfőző munkás, József Attila, József Jolán és József Etelka édesapja.

Élete

A kezdetek 
József Rista erdélyi hegyipásztor, pakulár (fejőlegény) és Birisin Panka gyermekeként a bánáti Féregyházán látta meg a napvilágot 1871. március 16-án, görögkeleti vallású. Fiatalkorában vándorútra indult: Erdélyben, Romániában, Szerbiában járt, s megtanult németül, szerbül, szlovákul. Pestre gyalogosan ment, kezdetben szappanfőzőként dolgozott, majd besorozták. Ekkortájt (1891 körül) ismerte meg Pőcze Borbálát, akivel leszerelése után, 1900. december 23-án Budapesten, a IX. kerületben kötött házasságot. Még ezelőtt három gyermekük született a csecsemőkorban elhunyt Nándor, majd 1897-ben Margit (†1899) és 1899-ben harmadikként, Jolán. Az 1901-ben született Kálmán 1903-ban hunyt el. Ötödik gyermekük 1903-ban született Etelka, majd 1905-ben Attila. József Jolán visszaemlékezése szerint az apa – az ő születésekor – fiút akart, s dühében meg akarta fojtani, Etelka születésekor pedig több héten át nem is kívánta megnézni a gyermeket. Attila születése előtt álmában megjelent neki egy őszhajú öregember, aki megmondta: fia születik, és ezt a fiút Attilának kell elneveznie. Fia születését követően amivel tudta, elhalmozta a családot: az újszülöttnek fekhelyet ácsolt, különféle háztartási cikkeket készített. Jolán erre az időszakra így emlékezett vissza:

Egy új élet 
Családját 1908. július 1-jén elhagyta, a család úgy hitte, szerencsét próbálni ment az Amerikai Egyesült Államokba, azonban nem tért vissza, és egy idő után úgy gondolták, meghalt. Valójában előbb Esztergomba, majd Romániába, Craiova városába ment, s az Apostol szappangyár alkalmazottja lett. Tettére Jolán magyarázata szolgálhat válaszul, aki szerint apjuk örök vándor volt:  Nem sokkal később Jefta bácsi látogatta meg a családot, aki annyit tudott meg az apáról, hogy Craiovában él. Jolán írt neki levelet, amelyre meg is érkezett a válasz:

József Áron 1910 körül még egyszer találkozott egyik családtagjával, Jolánnal: 

Azonban a gyerekek már nem találkoztak többet apjukkal. Néhány év múltán már Újvidéken dolgozott, 1914-ben egy helyi szappangyárban főzőmester, hadköteles nem volt. 1920-ban József Áron még kerestette Pesten családját, sikertelenül, így 1922-ben kérvényezte, legyen hivatalos válásuk. 1920-ban a gyárban ismerte meg a szintén ott dolgozó Kiss Juliannát. Juliannának már azt mesélte, hogy első házastársával ment ki Amerikába. Néhány év múlva már Juliannával együtt tért vissza Craiovába, ahol 1924. szeptember 11-én összeházasodtak, augusztus elsején született meg gyermekük, József Attila féltestvére, József Mircea („Misu"), aki azonban hamar paralízises lett, beszélni nem tudott, és megbénult. A nagy gazdasági világválság miatt nehéz helyzetbe kerültek, így továbbvándoroltak; Dés, Kolozsvár, majd 1931-ben Temesvár következett. A temesvári „Temmer gyár" alkalmazta, egészen 1937-es haláláig. József Attila csak halálának évében tudta meg nővérétől, hogy apja nem ment Amerikába, sőt, Romániában él(t). Annak ellenére, hogy családját nem látogatta meg soha, szomszédai visszaemlékezése szerint rendszeresen emlegette a magyar fővárosban maradt családját, és fájlalta, hogy szegény feleségére hagyott három gyereket.

Arra, hogy József Áron élete valójában hogyan folytatódott 1908-as távozása után, az 1950-es évek második felében derült fény, mikor Temesváron megtalálták József Mirceát, és Szabolcsi Miklós irodalomtörténész vezetésével kutatni kezdtek Craiovától Temesvárig.

Emlékezete 

Mérei Anna Hetedik szoba címmel rendezett filmet többek közt József Áron életéről.

Jegyzetek

Források
 
 
 

Magyarországi románok
1871-ben született személyek
1937-ben elhunyt személyek
József Áron , Josifu Aron , Iosif Aron ( Féregyház , március – Temesvár , november ) szappanfőző munkás , József Attila , József Jolán és József Etelka édesapja . Élete A kezdetek József Rista erdélyi hegyipásztor , pakulár ( fejőlegény ) és Birisin Panka gyermekeként a bánáti Féregyházán látta meg a napvilágot márciusán , görögkeleti vallású . Fiatalkorában vándorútra indult : Erdélyben , Romániában , Szerbiában járt , s megtanult németül , szerbül , szlovákul . Pestre gyalogosan ment , kezdetben szappanfőzőként dolgozott , majd besorozták . Ekkortájtkörül ) ismerte meg Pőcze Borbálát , akivel leszerelése után , decemberán Budapesten , a IX. kerületben kötött házasságot . Még ezelőtt három gyermekük született a csecsemőkorban elhunyt Nándor , majdben Margit ( †1899 ) ésben harmadikként , Jolán . Azben született Kálmánban hunyt el . Ötödik gyermekükban született Etelka , majdben Attila . József Jolán visszaemlékezése szerint az apa – az ő születésekor – fiút akart , s dühében meg akarta fojtani , Etelka születésekor pedig több héten át nem is kívánta megnézni a gyermeket . Attila születése előtt álmában megjelent neki egy őszhajú öregember , aki megmondta : fia születik , és ezt a fiút Attilának kell elneveznie . Fia születését követően amivel tudta , elhalmozta a családot : az újszülöttnek fekhelyet ácsolt , különféle háztartási cikkeket készített . Jolán erre az időszakra így emlékezett vissza : Egy új élet Családját júliusjén elhagyta , a család úgy hitte , szerencsét próbálni ment az Amerikai Egyesült Államokba , azonban nem tért vissza , és egy idő után úgy gondolták , meghalt . Valójában előbb Esztergomba , majd Romániába , Craiova városába ment , s az Apostol szappangyár alkalmazottja lett . Tettére Jolán magyarázata szolgálhat válaszul , aki szerint apjuk örök vándor volt : Nem sokkal később Jefta bácsi látogatta meg a családot , aki annyit tudott meg az apáról , hogy Craiovában él . Jolán írt neki levelet , amelyre meg is érkezett a válasz : József Áronkörül még egyszer találkozott egyik családtagjával , Jolánnal : Azonban a gyerekek már nem találkoztak többet apjukkal . Néhány év múltán már Újvidéken dolgozott, ben egy helyi szappangyárban főzőmester , hadköteles nem volt.ban József Áron még kerestette Pesten családját , sikertelenül , ígyben kérvényezte , legyen hivatalos válásuk.ban a gyárban ismerte meg a szintén ott dolgozó Kiss Juliannát . Juliannának már azt mesélte , hogy első házastársával ment ki Amerikába . Néhány év múlva már Juliannával együtt tért vissza Craiovába , ahol szeptemberén összeházasodtak , augusztus elsején született meg gyermekük , József Attila féltestvére , József Mircea ( „ Misu " ) , aki azonban hamar paralízises lett , beszélni nem tudott , és megbénult . A nagy gazdasági világválság miatt nehéz helyzetbe kerültek , így továbbvándoroltak ; Dés , Kolozsvár , majdben Temesvár következett . A temesvári „ Temmer gyár " alkalmazta , egészenes haláláig . József Attila csak halálának évében tudta meg nővérétől , hogy apja nem ment Amerikába , sőt , Romániában él ( t ) . Annak ellenére , hogy családját nem látogatta meg soha , szomszédai visszaemlékezése szerint rendszeresen emlegette a magyar fővárosban maradt családját , és fájlalta , hogy szegény feleségére hagyott három gyereket . Arra , hogy József Áron élete valójában hogyan folytatódottas távozása után , azes évek második felében derült fény , mikor Temesváron megtalálták József Mirceát , és Szabolcsi Miklós irodalomtörténész vezetésével kutatni kezdtek Craiovától Temesvárig . Emlékezete Mérei Anna Hetedik szoba címmel rendezett filmet többek közt József Áron életéről . Jegyzetek Források Magyarországi románok 1871-ben született személyek 1937-ben elhunyt személyek