1985–1990 közötti magyar országgyűlési képviselők listája
Az 1985–1990 közötti magyar országgyűlési képviselők listája alfabetikus sorrendben. Az 1985-ös parlamenti választást június 8-án, először és utoljára alkalmazva, az 1983. évi III. törvény alapján tartották meg, amely az egyéni választókerületekben kötelezővé tette a többes jelölést, valamint bevezette a vegyes (egyéni és listás) választási rendszert. Az új választási rendszer emellett lehetővé tette az "egyik sem" opció választását is. A választáson a jelölteknek a mandátum elnyeréséhez abszolút többséget kellett szerezniük érvényes részvétel (50%) mellett, máskülönben úgynevezett pótválasztásokra került sor.

Az egyéni választókerületekből 352, míg az országos listáról 35 képviselő juthatott a parlamentbe, így a törvényhozás összlétszáma 387 fő volt. Az 1985. június 28-i alakuló ülésen mégis csak 386 fő tett esküt, ugyanis a Zala megyei 5. sz. választókerületben (Keszthely) a többes jelölés hiánya miatt a voksolás elmaradt. A különböző halálozások, lemondások-visszahívások következtében végül összesen 421 fő működött hosszabb-rövidebb ideig parlamenti képviselőként az 1985–1990-es ciklusban.

Időközi választásokat az 1983. évi III. tv. alapján csak egyszer tartottak (Keszthely), a későbbieket az ideiglenes jelleggel meghozott 1989. évi X. tv. szabályozta, amely már a rendszerváltás demokratizálódási folyamatait tükrözte. Az első hivatalos ellenzéki képviselők is ezután kerültek be a törvényhozásba (elsőként Roszík Gábor a Magyar Demokrata Fórum képviseletében).

Tisztségviselők

Az Országgyűlés elnöke
 Sarlós István (1985. június 28. – 1988. június 29.)
 Stadinger István (1988. június 29. – 1989. március 10.)
 Szűrös Mátyás (1989. március 10. – 1990. május 1.)
 Fodor István első alelnök, Szűrös ideiglenes köztársasági elnök helyett

Az Országgyűlés alelnökei 
 Cservenka Ferencné (1985. június 28. – 1988. október 5.)
 Fodor István (1989. június 27. – 1989. október 23., mb. elnök 1990. május 1-ig)
 Horváth Lajos (1988. június 29. – 1990. május 1.)
 Jakab Róbertné (1988. október 5. – 1990. május 1.)
 Péter János (1985. június 28. – 1988. október 5.)
 Vida Miklós (1988. október 5. – 1989. március 22.)

Képviselőcsoportok és vezetőik 
Frakciók az 1990-es országgyűlési választás előtt nem léteztek, a képviselők területi alapon tömörültek csoportokba, illetve pártalapon létezett az állampárt MSZMP és a függetlenek képviselőcsoportja. Az 1986-os házszabály 1989-es módosítása (16. § (5) bek.) lehetővé tette csoportok alakítását "egyéb, a képviselői munkával kapcsolatos célra" (pl. szakpolitikai alapon) is, a pártalapú frakcióalakítás azonban hivatalosan csak 1990 márciusában került be a házszabályba (16. §)

Politikai alapon az első csoportok között említhető a bős–nagymarosi vízlépcső ellenzőiből 1989. május 12-én létrejött ideiglenes csoport ("tízek"). A folyamatosan bővülő függetlenek frakciója is egyre inkább "pártpolitikai" jelleget öltött, képviselők a döntéseiket, felszólalásaikat egyeztették, összehangolták.

MSZMP 
 Óvári Miklós (1985. június 28. – 1988. június 29.)
 Szűrös Mátyás (1988. szeptember 30. – 1989. március 10.)
 Grósz Károly (1989. március 29. – 1989. október 9.?)

Az MSZMP feloszlatását el nem fogadó XIV. Kongresszus határozott a képviselőcsoport megalakításáról, amelynek mintegy 20 tagja volt.
 Berecz János (1989. december 19. – 1990. május 1.?)

MSZP 
 Hámori Csaba (1989. október 17. – 1990. május 1.)

MDF 
1989. szeptember 26-án jött létre először "Ellenzéki Demokraták" néven, ez alakult át később, 1990. január 15-én a Magyar Demokrata Fórum képviselőcsoportjává. Tagok: Bánffy György, Debreczeni József, Király Zoltán, Marx Gyula, Raffay Ernő, Roszík Gábor, Zsigmond Attila.
 Király Zoltán (1989. szeptember 26. – )

SZDSZ 
1990. január 15-én alakult meg Balla Éva bejelentése nyomán, Tamás Gáspár Miklós képviselői megválasztásával. További tag volt Bödőné Rózsa Edit.

MNP 
Vassné Nyéki Ilona a Magyar Néppárt képviselőcsoportjának nevében szólalt fel 1990 februárjában.

Függetlenek 
 Fodor István (1989. január – 1989. június)

Az Országgyűlés képviselőinek névsora

Statisztikák
A ciklus legidősebb képviselője: Pesta László (sz. 1902. szeptember 10.), az alakuló ülésen korelnök
A ciklus legfiatalabb képviselője: Danka Márta (sz. 1963. március 6.), az alakuló ülésen korjegyző. Lemondása után (1989. december 18.) rövid időre a már az SZDSZ-ben politizáló Bödőné Rózsa Edit (sz. 1961. június 1.) lett a legfiatalabb parlamenti képviselő, az alakuló ülésen szintén korjegyző.
Az alakuló ülésen esküt tett 386 képviselő megoszlása párttagság szerint: MSZMP (288), pártonkívüli (98)
Az alakuló ülésen esküt tett 386 képviselő megoszlása eredeti foglalkozás szerint: munkás (165), értelmiségi (179), paraszt (8) és egyéb (34)
Az alakuló ülésen esküt tett 386 képviselő megoszlása nemek szerint: férfi (306), nők (80); a nők aránya ekkor 20,73%
Az alakuló ülésen esküt tett 386 képviselő megoszlása életkor szerint: 30 év alatt (19), 31–35 éves (35), 36–40 éves (64), 41–45 éves (73), 46–50 éves (54), 51–55 éves (54), 56–60 éves (42), 61–65 éves (22) és 66 év felett (23)

Jegyzetek

Források 
Hubai László: Magyarország XX. századi választási atlasza 1920–2000. II. kötet: választókerületi adattár. Napvilág Kiadó, Budapest, 2001. 193–203. old.
Jónás Károly: Pártpanoptikum 1848–1990. Interart, 1990. 72–76. old.
Smuk Péter: "Az Országgyűlés funkcióinak fejlődéstörténete – 1985–1990". Jog, állam, politika. 2009. (1. évf.) 3. sz. 36–65. old.
Sztrapák Ferenc (szerk.): Magyar nyitány. Történelmi parlament – parlamenti történetek: Régi képviselők a T. Házból (1985–1990). Turulpressz Kiadó, Tata, 2007. 529–537. o. (a képviselői névsor Hubai László összeállítása)

Orszaggyu~lesi kepviselo~k 1985
Országgyűlési képviselők (1985–1990)
Az1990 közötti magyar országgyűlési képviselők listája alfabetikus sorrendben . Azös parlamenti választást júniusán , először és utoljára alkalmazva , az évi III. törvény alapján tartották meg , amely az egyéni választókerületekben kötelezővé tette a többes jelölést , valamint bevezette a vegyes ( egyéni és listás ) választási rendszert . Az új választási rendszer emellett lehetővé tette az " egyik sem " opció választását is . A választáson a jelölteknek a mandátum elnyeréséhez abszolút többséget kellett szerezniük érvényes részvétel ) mellett , máskülönben úgynevezett pótválasztásokra került sor . Az egyéni választókerületekből míg az országos listárólképviselő juthatott a parlamentbe , így a törvényhozás összlétszámafő volt . Az júniusi alakuló ülésen mégis csakfő tett esküt , ugyanis a Zala megyei sz. választókerületben ( Keszthely ) a többes jelölés hiánya miatt a voksolás elmaradt . A különböző halálozások , lemondások-visszahívások következtében végül összesenfő működött hosszabb-rövidebb ideig parlamenti képviselőként az1990-es ciklusban . Időközi választásokat az évi III. tv. alapján csak egyszer tartottak ( Keszthely ) , a későbbieket az ideiglenes jelleggel meghozott évi X. tv. szabályozta , amely már a rendszerváltás demokratizálódási folyamatait tükrözte . Az első hivatalos ellenzéki képviselők is ezután kerültek be a törvényhozásba ( elsőként Roszík Gábor a Magyar Demokrata Fórum képviseletében ) . Tisztségviselők Az Országgyűlés elnöke Sarlós István június – június ) Stadinger István június – március ) Szűrös Mátyás március – május ) Fodor István első alelnök , Szűrös ideiglenes köztársasági elnök helyett Az Országgyűlés alelnökei Cservenka Ferencné június – október ) Fodor István június – október , mb. elnök májusig ) Horváth Lajos június – május ) Jakab Róbertné október – május ) Péter János június – október ) Vida Miklós október – március ) Képviselőcsoportok és vezetőik Frakciók azes országgyűlési választás előtt nem léteztek , a képviselők területi alapon tömörültek csoportokba , illetve pártalapon létezett az állampárt MSZMP és a függetlenek képviselőcsoportja . Azos házszabályes módosítása § bek . ) lehetővé tette csoportok alakítását " egyéb , a képviselői munkával kapcsolatos célra " ( pl. szakpolitikai alapon ) is , a pártalapú frakcióalakítás azonban hivatalosan csakmárciusában került be a házszabályba § ) Politikai alapon az első csoportok között említhető a bős–nagymarosi vízlépcső ellenzőiből májusén létrejött ideiglenes csoport ( " tízek " ) . A folyamatosan bővülő függetlenek frakciója is egyre inkább " pártpolitikai " jelleget öltött , képviselők a döntéseiket , felszólalásaikat egyeztették , összehangolták . MSZMP Óvári Miklós június – június ) Szűrös Mátyás szeptember – március ) Grósz Károly március – október ? ) Az MSZMP feloszlatását el nem fogadó XIV . Kongresszus határozott a képviselőcsoport megalakításáról , amelynek mintegytagja volt . Berecz János december – május ? ) MSZP Hámori Csaba október – május ) MDF 1989. szeptemberán jött létre először " Ellenzéki Demokraták " néven , ez alakult át később , januárén a Magyar Demokrata Fórum képviselőcsoportjává . Tagok : Bánffy György , Debreczeni József , Király Zoltán , Marx Gyula , Raffay Ernő , Roszík Gábor , Zsigmond Attila . Király Zoltán szeptember – ) SZDSZ 1990. januárén alakult meg Balla Éva bejelentése nyomán , Tamás Gáspár Miklós képviselői megválasztásával . További tag volt Bödőné Rózsa Edit . MNP Vassné Nyéki Ilona a Magyar Néppárt képviselőcsoportjának nevében szólalt felfebruárjában . Függetlenek Fodor István január – június ) Az Országgyűlés képviselőinek névsora Statisztikák A ciklus legidősebb képviselője : Pesta László ( sz. szeptember ) , az alakuló ülésen korelnök A ciklus legfiatalabb képviselője : Danka Márta ( sz. március ) , az alakuló ülésen korjegyző . Lemondása után december ) rövid időre a már az SZDSZ-ben politizáló Bödőné Rózsa Edit ( sz. június ) lett a legfiatalabb parlamenti képviselő , az alakuló ülésen szintén korjegyző . Az alakuló ülésen esküt tettképviselő megoszlása párttagság szerint : MSZMP pártonkívüli Az alakuló ülésen esküt tettképviselő megoszlása eredeti foglalkozás szerint : munkás értelmiségi parasztés egyéb Az alakuló ülésen esküt tettképviselő megoszlása nemek szerint : férfi nők a nők aránya ekkor73 % Az alakuló ülésen esküt tettképviselő megoszlása életkor szerint: év alatt35 éves40 éves45 éves50 éves55 éves60 éves65 évesésév felett Jegyzetek Források Hubai László : Magyarország XX. századi választási atlasza2000. II. kötet : választókerületi adattár . Napvilág Kiadó, Budapest,203. old . Jónás Károly : Pártpanoptikum1990. Interart,76. old . Smuk Péter : " Az Országgyűlés funkcióinak fejlődéstörténete –1990 " . Jog , állam , politika. évf. ) sz.65. old . Sztrapák Ferenc ( szerk . ) : Magyar nyitány . Történelmi parlament – parlamenti történetek : Régi képviselők a T. Házból1990 ) . Turulpressz Kiadó , Tata,537. o. ( a képviselői névsor Hubai László összeállítása ) Orszaggyu~lesi kepviselo~k Országgyűlési képviselők1990 )