Gyulai Várszínház
A Gyulai Várszínházat 1963-ban Miszlay István hívta életre Közép-Európa egyetlen épen maradt síkvidéki téglavárának, a gyulai vár falai között. Eleinte csak nyári színház volt, ám az évtizedek alatt nemzetközileg is elismert fesztiválhellyé vált és nyáron, illetve egész évben folytat színházi és Előadó-művészeti tevékenységet

Története 
A hatvanas években a szabadtéri színjátszás nagy fellendülésnek indult, ekkor fogalmazódott meg Miszlay Istvánban, aki a békéscsabai Jókai Színház főrendezője volt, hogy az akkoriban kiépülő fürdőhely – 1958-ban felújított – várában színház legyen, a nagy európai fesztiválok mintájára. A gyulai kezdeményezés a dubrovniki Nyári Játékok színházi programjának példája nyomán született 1961-1963 között. Miszlay István meggyőzte a minisztériumokat és a műemlék-felügyelőséget, hogy egy színház sem tesz kárt a történelmi épületben és végül sikerült megszereznie az engedélyeket, összekalapoznia a szükséges anyagokra valót. Ezután tizenegy éven át volt a várszínház művészeti vezetője. Az első bemutató 1964-ben – a szimbolikus jelentőségű – Victor Hugo: Hernani című drámája volt. Miszlay István nyaranta budapesti és vidéki válogatott színészekkel, békéscsabai kollégáival magyar történelmi drámákat és klasszikus vígjátékokat vitt színre. Az előadásokban dominált a vár: a történelmi kulissza, a látvány, a hangulat és az atmoszféra. Így született meg az előadást bevezető játékok ötlete: a kapu felé vezető úton fáklyával világító alabárdosok sorfala (így került közel a színházhoz és a gyulai várszínházhoz a későbbi igazgató, Gedeon József is), a lovasok, az őrségváltás, vagy az előadás kezdetét jelző ágyúlövés és a város szülöttének, Erkel Ferencnek örökbecsű dallama, a Hazám, hazám felcsendülése a fanfárok hangján. 1965-től folyamatosan alakult ki az a koncepció, hogy Gyula a magyar történelmi dráma fóruma legyen. A gyulai színdarabokat az első évektől az országos magyar sajtó figyelemmel kísérte.

1973-ban Sík Ferenc, a Pécsi Nemzeti Színház rendezője, főrendezője lett a művészeti vezető. Előbb elsősorban kortárs, majd határon túli magyar szerzők műveit mutatta be, illetve drámapályázatokat hirdetett. 1976-tól hangverseny és folklór program is színesítette a nyári fesztivált, 1987-ben pedig nemzetközi bábfesztivált rendeztek. 1978-ra vált a Gyulai Várszínház önálló intézménnyé. Első igazgatója – haláláig – 1993-ig Havasi István volt, aki már a kezdetektől fogva bábáskodott – városi népművelési felügyelőjeként – a színház létrejöttében. 1991-re kiszorult profiljából a kortárs dráma, helyét a magas szintű klasszikus drámák, operák vették át. Mellette elindultak a Jazz – Gedeon József javaslatára, aki a rendszerváltás óta, akkor még az önkormányzat kulturális osztályvezetőjeként dolgozott – és az első népzenei fesztiválok is. Sík Ferenc halála után Csiszár Imrét nevezték ki művészeti vezetőnek a megbízott igazgató pedig Cs. Tóth János volt.

1995-től pályázat útján került Gedeon József a Gyulai Várszínház élére és művészeti vezetőként ő állítja össze a színház programjait. Vezetése alatt a nyári évad hathetes összművészeti fesztivállá bővült, ahol 3-4 új színházi bemutatót tartanak, vendégelőadásokat hívnak a prózai és zenés színház, a táncművészet különböző műfajaiból. Koncerteket is tartanak, de megjelenik a fesztiválon a film- és a képzőművészet is. 2005-től rendezik meg a Shakespeare Fesztivált, 2006-tól a Vár Blues Fesztivált. Kétévente  rendezik meg az Irodalmi Humorfesztivált és a Népzenei Fesztivált, amely utóbbi 2014-től a Halmos Béla Népzenei és Világzenei Fesztivál nevet viseli.

Fesztiválok 
 Gyulai Vár Jazz Fesztivál – évente 1991-től
 Halmos Béla Népzenei és világzenei Fesztivál – 2 évente
 Irodalmi Fesztivál – 2 évente
 Westel Dixie Fesztivál – évente 1997–2006 között
 Shakespeare Fesztivál – évente 2005-től
 Vár Blues Fesztivál – évente 2006-tól

A színház igazgatói
 Miszlay István (1963–1974)
 Sík Ferenc (1974–1978)
 Havasi István (1978–1993)
 Csiszár Imre (1994–1995)
 Gedeon József (1995–2016)
 Varga Marianna (2016–2017)
 Elek Tibor (2017–)

Jegyzetek

Források 
 A színház honlapja
 Gyula város intézményei Gyulai Várszínház alapító okirata – 2012.
 
 napkut.hu Miszlay István 
 Bod Péter: Gyulai Várszínház Békés megye: európai múlt – európai jövő – 2003.
 Zappe László: A Gyulai Várszínház és a szabadtéri színjátszás. Az első tíz év, 1964-1973 (71. oldal) Bárka folyóirat XI. évfolyam 6. szám – 2003.
Thuróczy Katalin: A Gyulai Várszínház „Sík-korszaka” (1973-94) (78. oldal)
Elek Tibor: A minőségi színház és összművészeti szórakoztatás fellegvára. A Gyulai Várszínház 1995-2003 (92. oldal)
 Gedeon József: Gyulai Várszínház 40. évad , terasz.hu – 2004.
 Gyula város helytörténeti és információs honlapja, életrajzok; Néma B.: Havasi István – 2013. március 7.
 A Gyulai Várszínház Műsorfüzete – 2013. június 27.
 Ficsor Benedek: Értékteremtés a végeken, Magyar Nemzet – 2013. július 20.
  Vig György: Ahová Shakespeare színháza is önként jelentkezik  – 2014. szeptember 7.

További információk 
 Mátyás Irén: Zsámbék romjai – színház és műemlékvédelem (19-21. oldal) Szín, a Magyar Művelődési Intézet lapja 2. évfolyam 3. szám – 1997. április ISSN 1416-6925
 Erdész Ádám: A Gyulai Várszínház jubileumi évadjáról (112. oldal) Bárka folyóirat XI. évfolyam 2003. 5. szám
 Dobák Lívia: A magyar dráma szerepe a Gyulai Várszínházban] (96. oldal) Bárka folyóirat XI. évfolyam 6. szám – 2003.
OSZK képidő adatbázis:
 Földvári Árpád: Gyulai Várszínház nézőtere oszk info – 1978
 Bajkor József: Gyulai Várszínház, Középkori vértbe öltözött lovas fogadja a vár előtt a színház látogatóit, oszk info Gyulai Várszínház, Középkori vértbe öltözött lovasok fogadják a vár előtt a színház látogatóit, oszk info MTI – 1966

Kapcsolódó szócikkek 
Szabadtéri Színházak Szövetsége
Gyula Városának Várszínházért díja
Havasi István-díj
Sík Ferenc-nívódíj
Őze Lajos-díj

Befogadószínházak
Gyula
Békés megye kulturális élete
A Gyulai Várszínházatban Miszlay István hívta életre Közép-Európa egyetlen épen maradt síkvidéki téglavárának , a gyulai vár falai között . Eleinte csak nyári színház volt , ám az évtizedek alatt nemzetközileg is elismert fesztiválhellyé vált és nyáron , illetve egész évben folytat színházi és Előadó-művészeti tevékenységet Története A hatvanas években a szabadtéri színjátszás nagy fellendülésnek indult , ekkor fogalmazódott meg Miszlay Istvánban , aki a békéscsabai Jókai Színház főrendezője volt , hogy az akkoriban kiépülő fürdőhely –ban felújított – várában színház legyen , a nagy európai fesztiválok mintájára . A gyulai kezdeményezés a dubrovniki Nyári Játékok színházi programjának példája nyomán születettközött . Miszlay István meggyőzte a minisztériumokat és a műemlék-felügyelőséget , hogy egy színház sem tesz kárt a történelmi épületben és végül sikerült megszereznie az engedélyeket , összekalapoznia a szükséges anyagokra valót . Ezután tizenegy éven át volt a várszínház művészeti vezetője . Az első bemutatóben – a szimbolikus jelentőségű – Victor Hugo : Hernani című drámája volt . Miszlay István nyaranta budapesti és vidéki válogatott színészekkel , békéscsabai kollégáival magyar történelmi drámákat és klasszikus vígjátékokat vitt színre . Az előadásokban dominált a vár : a történelmi kulissza , a látvány , a hangulat és az atmoszféra . Így született meg az előadást bevezető játékok ötlete : a kapu felé vezető úton fáklyával világító alabárdosok sorfala ( így került közel a színházhoz és a gyulai várszínházhoz a későbbi igazgató , Gedeon József is ) , a lovasok , az őrségváltás , vagy az előadás kezdetét jelző ágyúlövés és a város szülöttének , Erkel Ferencnek örökbecsű dallama , a Hazám , hazám felcsendülése a fanfárok hangján.től folyamatosan alakult ki az a koncepció , hogy Gyula a magyar történelmi dráma fóruma legyen . A gyulai színdarabokat az első évektől az országos magyar sajtó figyelemmel kísérte . 1973-ban Sík Ferenc , a Pécsi Nemzeti Színház rendezője , főrendezője lett a művészeti vezető . Előbb elsősorban kortárs , majd határon túli magyar szerzők műveit mutatta be , illetve drámapályázatokat hirdetett.tól hangverseny és folklór program is színesítette a nyári fesztivált, ben pedig nemzetközi bábfesztivált rendeztek.ra vált a Gyulai Várszínház önálló intézménnyé . Első igazgatója – haláláig –ig Havasi István volt , aki már a kezdetektől fogva bábáskodott – városi népművelési felügyelőjeként – a színház létrejöttében. re kiszorult profiljából a kortárs dráma , helyét a magas szintű klasszikus drámák , operák vették át . Mellette elindultak a Jazz – Gedeon József javaslatára , aki a rendszerváltás óta , akkor még az önkormányzat kulturális osztályvezetőjeként dolgozott – és az első népzenei fesztiválok is . Sík Ferenc halála után Csiszár Imrét nevezték ki művészeti vezetőnek a megbízott igazgató pedig Cs . Tóth János volt . 1995-től pályázat útján került Gedeon József a Gyulai Várszínház élére és művészeti vezetőként ő állítja össze a színház programjait . Vezetése alatt a nyári évad hathetes összművészeti fesztivállá bővült , aholúj színházi bemutatót tartanak , vendégelőadásokat hívnak a prózai és zenés színház , a táncművészet különböző műfajaiból . Koncerteket is tartanak , de megjelenik a fesztiválon a film- és a képzőművészet is.től rendezik meg a Shakespeare Fesztivált,tól a Vár Blues Fesztivált . Kétévente rendezik meg az Irodalmi Humorfesztivált és a Népzenei Fesztivált , amely utóbbitől a Halmos Béla Népzenei és Világzenei Fesztivál nevet viseli . Fesztiválok Gyulai Vár Jazz Fesztivál – éventetől Halmos Béla Népzenei és világzenei Fesztivál –évente Irodalmi Fesztivál –évente Westel Dixie Fesztivál – évente2006 között Shakespeare Fesztivál – éventetől Vár Blues Fesztivál – éventetól A színház igazgatói Miszlay István1974 ) Sík Ferenc1978 ) Havasi István1993 ) Csiszár Imre1995 ) Gedeon József2016 ) Varga Marianna2017 ) Elek Tibor ) Jegyzetek Források A színház honlapja Gyula város intézményei Gyulai Várszínház alapító okirata – napkut.hu Miszlay István Bod Péter : Gyulai Várszínház Békés megye : európai múlt – európai jövő – Zappe László : A Gyulai Várszínház és a szabadtéri színjátszás . Az első tíz év,( 71. oldal ) Bárka folyóirat XI. évfolyam szám – Thuróczy Katalin : A Gyulai Várszínház „ Sík-korszaka”( 78. oldal ) Elek Tibor : A minőségi színház és összművészeti szórakoztatás fellegvára . A Gyulai Várszínház ( 92. oldal ) Gedeon József : Gyulai Várszínház évad , terasz.hu – Gyula város helytörténeti és információs honlapja , életrajzok ; Néma B. : Havasi István – március A Gyulai Várszínház Műsorfüzete – június Ficsor Benedek : Értékteremtés a végeken , Magyar Nemzet – július Vig György : Ahová Shakespeare színháza is önként jelentkezik – szeptember További információk Mátyás Irén : Zsámbék romjai – színház és műemlékvédelem oldal ) Szín , a Magyar Művelődési Intézet lapja évfolyam szám – április ISSN Erdész Ádám : A Gyulai Várszínház jubileumi évadjáról oldal ) Bárka folyóirat XI. évfolyam szám Dobák Lívia : A magyar dráma szerepe a Gyulai Várszínházban ] oldal ) Bárka folyóirat XI. évfolyam szám – OSZK képidő adatbázis : Földvári Árpád : Gyulai Várszínház nézőtere oszk info – Bajkor József : Gyulai Várszínház , Középkori vértbe öltözött lovas fogadja a vár előtt a színház látogatóit , oszk info Gyulai Várszínház , Középkori vértbe öltözött lovasok fogadják a vár előtt a színház látogatóit , oszk info MTI – Kapcsolódó szócikkek Szabadtéri Színházak Szövetsége Gyula Városának Várszínházért díja Havasi István-díj Sík Ferenc-nívódíj Őze Lajos-díj Befogadószínházak Gyula Békés megye kulturális élete