Wizard
A Wizard egy ütésszerző kártyajáték három–hat fő részére. A játékot 1984-ben a kanadai Ken Fisher fejlesztette ki családja segítségével a rikiki alapján. 1986-ban jelent meg a kereskedelmi forgalomban.

A kártyapakli
A Wizard-pakli hatvan lapból áll: ötvenkettő a francia kártya jokerek nélküli lapja (ezek az európai kiadásban négy színre és számokra lettek cserélve), négy varázsló és négy bolond. A bolondok a legkisebb értékűek, utánuk következik a kettestől az ászig a többi lap, végül a négy varázsló a legerősebb.

Játékmenet 
A játék célja helyesen megjósolni az adott körben elvitt ütések számát. Helyes tipp esetén pozitív, rossz tipp estén negatív pont jár. Meghatározott számú kör után a legtöbb ponttal rendelkező játékos a győztes. A játék 10–20 körig tart a játékosszámtól függően, és három részből (osztás, jóslás és lejátszás) tevődik össze.

Az első körben minden játékos egy lapot kap, a következő körökben mindig eggyel nő a kiosztott lapok száma, egészen az utolsó körig, ahol minden lap kiosztásra kerül. Három játékos esetén húsz-, négy játékos esetén tizenöt, öt játékos esetén tizenkét és hat játékos esetén tízkörös a játék. Az osztás után a pakli tetejéről egy lap felfordításra kerül, ez adja meg az adu színét. Ha nem maradt kártya (utolsó kör), illetve ha bolondot fordítanak fel, akkor abban a körben nincs adu, ha pedig varázsló kerül felfordításra, akkor az osztó határozza meg az adu színét.

A kártyák megnézése után az osztótól balra ülő játékostól kezdve minden játékos megjósolja az ütései számát, nullától a kiosztott lapok számáig. Ezeket egy pontozólapra felírva rögzítik.

Az osztótól balra ülő játékos ezután kijátszik egy lapot, amelyre a többiek az óramutató járása szerinti sorrendben válaszolnak. Amennyiben a kijátszott lap nem bolond vagy varázsló, a következő játékosnak követni kell az adott színt, de bolondot és varázslót mindig tehet. A bolondot minden más kártya üti, kivéve ha csak bolond van egy ütésben: ekkor az első bolond viszi az ütést. Ha bolond kártya van kihívva, akkor az ütésbe tett első színnel rendelkező kártya adja meg a követendő színt. Varázsló hívásakor bármilyen kártya bekerülhet az ütésbe. Az ütésbe tett első varázsló üti az összes kártyát, ennek hiányában a hívott színnel megegyező legerősebb lap.

A kör végén minden játékosnak meghatározzuk a szerzett pontjait. Helyes jóslás esetén húsz, plusz ütésenként tíz pont jár. Helytelen jóslás esetén minden több, illetve kevesebb ütésenként mínusz tíz pont jár.

Opcionális szabályok 
Ezek a szabályok érdekesebbé teszik a játékot, hiszen adott esetben a játékosok közül valaki biztosan negatív pontot fog kapni. Míg az amerikai kontinensen jellemzően a kanadai szabály szerint játszanak, addig Európában a plusz/mínusz szabály az elterjedt. A magyar versenyeken és a világbajnokságon is ez utóbbit alkalmazzák.

Kanadai szabály
Ha az osztónak (utolsó jósló) az adott körben a legtöbb pontja van (nem áll döntetlenben), akkor nem jósolhat olyan számot, amellyel az összes bemondott jóslás száma megegyezne az adott kör összes ütésszámával, de nullát mindig mondhat.

Plusz/mínusz szabály
Annyiban tér el a kanadai szabálytól, hogy itt az utolsó játékosnak mindenképpen olyan számot kell mondania, amellyel a összes bemondott jóslás száma eltér az adott kör ütésszámától.

Variációk

Titkos jóslás
A játékosok jóslataikat nem mondják be, hanem leírják egy lapra, és lefordítva kiteszik maguk elé. A jóslatokat a játékosok csak az ütések után fedik fel.

Versenyek

Országos Wizard-bajnokság 
A játék hazai kiadója, a Piatnik 2011 óta rendezi meg az éves nemzeti bajnokságot. Az országban működő társasjátékklubok, baráti társaságok selejtezőin keresztül lehet a nagydöntőbe bejutni. A koronavírus járvány után, 2021-től nyílt versenyként lett meghirdetve. A versenyre általában ősszel kerül sor.

Magyar bajnokok a címek száma szerint

Az országos bajnokságok és helyezettjeik

Világbajnokság 
2008-ban Kanadában megrendezték a szokásos észak-amerikai Wizfest-versenyt, amelyre meghívást kapott a négy legjobb német versenyző, illetve rajtuk kívül egy japán és egy angol játékos, de ez még nem volt hivatalos világbajnokság. 2010 óta rendeznek hivatalos Wizard-világbajnokságot a német Amigo cég szervezésében. 2014-ig a részt vevő országok legfeljebb két játékost küldhettek, 2015-től több játékost is indíthat egy-egy nemzet. 2016 óta a döntőbe jutott játékosok automatikus kvalifikációt szereznek a következő világbajnokságra.

Források 
 Hivatalos magyar Wizard-oldal
 Ken Fisher blogja
 Wizard-hírek az Amigo kiadó oldalán
 Wizard a BoardGameGeeken

Jegyzetek 

Kártyajátékok
A Wizard egy ütésszerző kártyajáték három–hat fő részére . A játékotben a kanadai Ken Fisher fejlesztette ki családja segítségével a rikiki alapján.ban jelent meg a kereskedelmi forgalomban . A kártyapakli A Wizard-pakli hatvan lapból áll : ötvenkettő a francia kártya jokerek nélküli lapja ( ezek az európai kiadásban négy színre és számokra lettek cserélve ) , négy varázsló és négy bolond . A bolondok a legkisebb értékűek , utánuk következik a kettestől az ászig a többi lap , végül a négy varázsló a legerősebb . Játékmenet A játék célja helyesen megjósolni az adott körben elvitt ütések számát . Helyes tipp esetén pozitív , rossz tipp estén negatív pont jár . Meghatározott számú kör után a legtöbb ponttal rendelkező játékos a győztes . A játék20 körig tart a játékosszámtól függően , és három részből ( osztás , jóslás és lejátszás ) tevődik össze . Az első körben minden játékos egy lapot kap , a következő körökben mindig eggyel nő a kiosztott lapok száma , egészen az utolsó körig , ahol minden lap kiosztásra kerül . Három játékos esetén húsz- , négy játékos esetén tizenöt , öt játékos esetén tizenkét és hat játékos esetén tízkörös a játék . Az osztás után a pakli tetejéről egy lap felfordításra kerül , ez adja meg az adu színét . Ha nem maradt kártya ( utolsó kör ) , illetve ha bolondot fordítanak fel , akkor abban a körben nincs adu , ha pedig varázsló kerül felfordításra , akkor az osztó határozza meg az adu színét . A kártyák megnézése után az osztótól balra ülő játékostól kezdve minden játékos megjósolja az ütései számát , nullától a kiosztott lapok számáig . Ezeket egy pontozólapra felírva rögzítik . Az osztótól balra ülő játékos ezután kijátszik egy lapot , amelyre a többiek az óramutató járása szerinti sorrendben válaszolnak . Amennyiben a kijátszott lap nem bolond vagy varázsló , a következő játékosnak követni kell az adott színt , de bolondot és varázslót mindig tehet . A bolondot minden más kártya üti , kivéve ha csak bolond van egy ütésben : ekkor az első bolond viszi az ütést . Ha bolond kártya van kihívva , akkor az ütésbe tett első színnel rendelkező kártya adja meg a követendő színt . Varázsló hívásakor bármilyen kártya bekerülhet az ütésbe . Az ütésbe tett első varázsló üti az összes kártyát , ennek hiányában a hívott színnel megegyező legerősebb lap . A kör végén minden játékosnak meghatározzuk a szerzett pontjait . Helyes jóslás esetén húsz , plusz ütésenként tíz pont jár . Helytelen jóslás esetén minden több , illetve kevesebb ütésenként mínusz tíz pont jár . Opcionális szabályok Ezek a szabályok érdekesebbé teszik a játékot , hiszen adott esetben a játékosok közül valaki biztosan negatív pontot fog kapni . Míg az amerikai kontinensen jellemzően a kanadai szabály szerint játszanak , addig Európában a plusz/mínusz szabály az elterjedt . A magyar versenyeken és a világbajnokságon is ez utóbbit alkalmazzák . Kanadai szabály Ha az osztónak ( utolsó jósló ) az adott körben a legtöbb pontja van ( nem áll döntetlenben ) , akkor nem jósolhat olyan számot , amellyel az összes bemondott jóslás száma megegyezne az adott kör összes ütésszámával , de nullát mindig mondhat . Plusz/mínusz szabály Annyiban tér el a kanadai szabálytól , hogy itt az utolsó játékosnak mindenképpen olyan számot kell mondania , amellyel a összes bemondott jóslás száma eltér az adott kör ütésszámától . Variációk Titkos jóslás A játékosok jóslataikat nem mondják be , hanem leírják egy lapra , és lefordítva kiteszik maguk elé . A jóslatokat a játékosok csak az ütések után fedik fel . Versenyek Országos Wizard-bajnokság A játék hazai kiadója , a Piatnikóta rendezi meg az éves nemzeti bajnokságot . Az országban működő társasjátékklubok , baráti társaságok selejtezőin keresztül lehet a nagydöntőbe bejutni . A koronavírus járvány után,től nyílt versenyként lett meghirdetve . A versenyre általában ősszel kerül sor . Magyar bajnokok a címek száma szerint Az országos bajnokságok és helyezettjeik Világbajnokság 2008-ban Kanadában megrendezték a szokásos észak-amerikai Wizfest-versenyt , amelyre meghívást kapott a négy legjobb német versenyző , illetve rajtuk kívül egy japán és egy angol játékos , de ez még nem volt hivatalos világbajnokság.óta rendeznek hivatalos Wizard-világbajnokságot a német Amigo cég szervezésében.ig a részt vevő országok legfeljebb két játékost küldhettek,től több játékost is indíthat egy-egy nemzet.óta a döntőbe jutott játékosok automatikus kvalifikációt szereznek a következő világbajnokságra . Források Hivatalos magyar Wizard-oldal Ken Fisher blogja Wizard-hírek az Amigo kiadó oldalán Wizard a BoardGameGeeken Jegyzetek Kártyajátékok