Rábai Imre
Rábai Imre (Mezőkovácsháza, 1926. július 9. – Budapest, 2019. szeptember 7.) magyar matematikus, matematikatanár, egyetemi adjunktus.

Életútja 
Mezőkovácsházán született 1926. július 9-én, Róth Imre néven. Zsidó iparos családból származik. Édesapja Róth Nándor (1897) asztalos, édesanyja Kohn Stefánia (1902) háztartásbeli. Egyetlen testvére Róth Tibor (1924). A család 1928-ban Szegedre költözött, ahol apja, két testvérével egy hajlított bútorokat gyártó üzemet alapított. A gyár 1944-ig nagyon szépen termelt. A politikát leszámítva boldog gyerekkora volt. Tanulmányait 1932-ben kezdte a Szegedi Zsidó Elemi Iskolában. Az elemi után gimnáziumba ment. Szegeden három állami és egy magángimnázium volt. Szülei 1936-ban az állami fenntartású Klauzál Gábor Gimnáziumba íratták, ahol matematikatanára, Simon Elemér észrevette, hogy számtanból magasan kiemelkedik a többiek közül. Ennek ellenére szülei iparosnak akarták adni. A szegedi Vegyipari Technikumban sikeresen elvégezte az egyéves előgyakorlatot. Ezután felvételi következett, ekkor ütközött először a numerus claususba. A matematika felvételi nem jelentett gondot számára, a legjobbak között szerepelt, származása miatt mégis elutasították. Így került 1941-ben a Baross Gábor Gimnáziumba.

1944-től a család férfi tagjait sorra hívták be munkaszolgálatra. 1944. június 6-án rá került a sor. Elsőként Hódmezővásárhelyre, majd később Nagykőrösre került. Itt október 14-ig tartózkodott, mikor is társaival együtt, erőltetett menetben, gyalog, elindították őket Németország felé, Wiener Neustadtba. Innen vonattal Dachauba vitték őket. Ez volt az első németországi láger, Münchentől mintegy harminc kilométerre. Néhány nap múlva átkerültek Mühldorfba, ahol kemény kényszermunkát végeztettek velük. Felszabadulásuk napja 1945. április 30-a volt. Németországból hazautazni csak hosszas betegeskedés után tudott. Szegeden édesanyja és bátyja várta. Ekkor tudta meg, hogy távolléte alatt apja életét vesztette. Később üzemüket is államosították. A későbbiek folyamán végül leérettségizett, de nem volt türelme tanulni. Úgy érezte, el kell telnie egy-két évnek, míg a történtek után teljesen helyre jön.

1950-ben Szegeden főiskolai diplomát, majd 1954-ben tanári oklevelet szerzett. Ezután több középiskolai és felsőoktatási intézményben tanított, valamint nagyon sok matematikai módszertani könyve és cikke jelent meg. Pályafutása során több díjat is kapott (1992: Magyar Köztársasági Aranyérdemkereszt, 2003: Rátz Tanár Úr-életműdíj, 2013: Apáczai Csere János-díj). 1992-ben végül nyugdíjazták.

Névváltoztatás 
Annak idején KISOK Sportegyesületnek nevezték a középiskolások sportegyesületét. Ebben nem vehetett részt, mivel minden sportból kitiltották a zsidókat. A Baross Gimnáziumban töltött évek alatt az iskola sportköre azonban nem tudta őt nélkülözni, mivel a legjobb sportolók közé tartozott. Így mikor egy szélsőjobboldali szervezet ellen kellett játszaniuk, kénytelen volt nevet változtatni. A háborúban mindenki a szovjet csapatokat várta, akik repülőiket „rata”-nak nevezték. Akkor úgy döntött, hogy Rátainak nevezi magát. Természetesen ez egyetlen alkalomra felvett név volt, de később, a háború után nevét egy betű eltéréssel Rábaira magyarosította.

Rábai Imre és a matematika 
A matematikával 1947-ben kezdett el újra foglalkozni, a háborúból való hazatérése után. 1948 szeptemberében kezdett neki komolyabban. Matematikatanár szeretett volna lenni.
Elsőként főiskolai diplomát szerzett Szegeden 1951-ben, később, 1954-ben az Eötvös Loránd Tudományegyetemen kapta meg tanári oklevelét. A Szegedi Tudományegyetem Bolyai Intézetében volt tanársegéd. Miután megnősült, 1956-ban Pécsre költöztek, ahol a Janus Pannonius Gimnáziumban tanított. Az 1956-os események miatt el kellett menniük Pécsről. Úgy gondolta, hogy „Annak idején Pesten lehetett eltűnni”. Pesten töltött első két évében a Toldy Ferenc Gimnáziumban tanított.

1958 és 1966 között vezető tanár volt a Fazekas Mihály Gimnáziumban. Ő kapta azt a megbízást, hogy tanítsa az első matematika tagozatos gimnáziumi osztályt. Ebbe az osztályba járt többek között Lovász László, aki az ELTE-n lett tanár, és 2014-től 2020-ig az MTA elnöke, Laczkovich Miklós és Major Péter, akik egyetemi tanárok és az MTA rendes tagjai.

1965–1992 között a BME Gépészkari Kara Matematikai Tanszéknel adjunktusa volt. Két évig irányította a budapesti matematika dolgozatok javítását. 1964 és 1990 között matematikából felvételiztetett, 1984 és 1999 között pedig felmérő lapokat készített a KöMaL „Mérőlapok” sorozatába.

Díjai 
 Magyar Köztársasági Arany érdemkereszt (1999)
 Rátz Tanár Úr-életműdíj (2003)
 Apáczai Csere János-díj (2013)

Könyvei 
Lukácsné  Rábai: Eleget tudok-e matematikából? /1971, Minerva
Lukácsné  Rábai: Feladatok és megoldások /1974, Gondolat
Lukácsné  Rábai: Így könnyű a matematika /1968, 1974, Minerva
Bellay  Rábai: Ez is, az is az elemi matematikából /1975, Gondolat
Rábai: Elemi matematikai példatár 1. (Trigonometria  koordináta-geometria) /1972, Gondolat
Rábai: Elemi matematikai példatár 2. (Algebra  geometria) /1973, Gondolat
Rábai: Elemi matematikai példatár 3. (Sorozatok  sorok  válogatott feladatok) /1976, Gondolat
Rábai: Elemi matematikai példatár 4. (Függvények  Jól felkészültem-e?) /1979, Gondolat
Rábai: Készüljünk együtt matematikából /1985, Gondolat
Rábai: Matematika érettségi, felvételi feladatok és megoldások 1991 / Calibra
Rábai: Matematika érettségi, felvételi feladatok és megoldások 1992 / Calibra
Rábai: Matematika érettségi, felvételi feladatok és megoldások 1993 / Calibra
Rábai: Matematika érettségi, felvételi feladatok és megoldások 1994 / Calibra
Rábai: Matematika érettségi, felvételi feladatok és megoldások 1995 / Calibra
Rábai: Matematikai mérőlapok /1998, Műszaki
Rábai: Feladatok a matematika felvételi előkészítő tanfolyamhoz /1998, BME
Rábai: Felvételi és próbafelvételi feladatok 1999-2000 (Matematikai füzetek 1.) /2001, Typotex
Fodor János - Horváth Attila - Rábai Imre - Székely Jenő: Matematikai feladatok I.
Fodor János - Horváth Attila - Rábai Imre - Székely Jenő: Matematikai feladatok II.
Monostory Iván - Rábai Imre: Matematikai III. kötet - Lineáris algebra  BME Gépészmérnöki Kar (J4-933) /1976, Tankönyvkiadó
A kultúra világa  Matematika, fizika, kémia /1964, Közgazdasági és jogi könyvkiadó
Matematika  a matematikai osztályok számára II. / 1979, Tankönyvkiadó

Cikkei 
A trigonometrikus azonosságokról-A Matematika Tanítása (1958)
Másodfokú egyenletrendszerek-A Matematika Tanítása (1959)
Szöveges feladatok megoldása egyenlettel-A Matematika Tanítása (1960)
Trigonometria alkalmazása térgeometria feladatok megoldásában-A Matematika Tanítása (1962)
Koordináta-geometriai feladatok megoldása vektorok alkalmazásával-A Matematika Tanítása (1968)
Koordináta-geometriai feladatok megoldási módszereiről (13)-A Matematika Tanítása (1968)
Van-e megoldás? Hány megoldás van? I. (6)-A Matematika Tanítása (1976)
Van-e megoldás? Hány megoldás van? II. (2)-A Matematika Tanítása (1976)
Néhány megfordítható tétel (2)-A Matematika Tanítása (1976)
Kétismeretlenes egyenletrendszerek-A Matematika Tanítása (1981)
Vigyázat: szűkítő azonosság! (2)-A Matematika Tanítása (1985)
Készítsünk egymásra épülő feladatokat! (3)-A Matematika Tanítása (1987)
Van-e megoldás? III. (Szikszai József) (2)-A Matematika Tanítása (1977)
Rábai-Pálmay-Scharnitzky: Mit kérdezünk felvételi vizsgán matematikából?-Matematikai Lapok 3-4. (1974)

Jegyzetek

Források 
 www.lauder.hu
 www.emlekezem.hu
 www.hubert.hu

Rábai Imre az interneten 
 Budapesti Fazekas Mihály Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium egykori tanára
 Interjú Rábai Imrével
 Rábai Imre könyvei az antikváriumban
 Matematikai Tanszék

1926-ban született személyek
2019-ben elhunyt személyek
Magyar matematikusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Apáczai Csere János-díjasok
Rátz Tanár Úr-életműdíjasok
Beke Manó-emlékdíjasok
A budapesti Fazekas tanárai
Családi nevüket magyarosított személyek
Mezőkovácsháziak
Zsidó származású magyarok
Rábai Imre ( Mezőkovácsháza , július – Budapest , szeptember ) magyar matematikus , matematikatanár , egyetemi adjunktus . Életútja Mezőkovácsházán született júliusén , Róth Imre néven . Zsidó iparos családból származik . Édesapja Róth Nándorasztalos , édesanyja Kohn Stefániaháztartásbeli . Egyetlen testvére Róth Tibor A családban Szegedre költözött , ahol apja , két testvérével egy hajlított bútorokat gyártó üzemet alapított . A gyárig nagyon szépen termelt . A politikát leszámítva boldog gyerekkora volt . Tanulmányaitben kezdte a Szegedi Zsidó Elemi Iskolában . Az elemi után gimnáziumba ment . Szegeden három állami és egy magángimnázium volt . Szüleiban az állami fenntartású Klauzál Gábor Gimnáziumba íratták , ahol matematikatanára , Simon Elemér észrevette , hogy számtanból magasan kiemelkedik a többiek közül . Ennek ellenére szülei iparosnak akarták adni . A szegedi Vegyipari Technikumban sikeresen elvégezte az egyéves előgyakorlatot . Ezután felvételi következett , ekkor ütközött először a numerus claususba . A matematika felvételi nem jelentett gondot számára , a legjobbak között szerepelt , származása miatt mégis elutasították . Így kerültben a Baross Gábor Gimnáziumba . 1944-től a család férfi tagjait sorra hívták be munkaszolgálatra. júniusán rá került a sor . Elsőként Hódmezővásárhelyre , majd később Nagykőrösre került . Itt októberig tartózkodott , mikor is társaival együtt , erőltetett menetben , gyalog , elindították őket Németország felé , Wiener Neustadtba . Innen vonattal Dachauba vitték őket . Ez volt az első németországi láger , Münchentől mintegy harminc kilométerre . Néhány nap múlva átkerültek Mühldorfba , ahol kemény kényszermunkát végeztettek velük . Felszabadulásuk napja áprilisa volt . Németországból hazautazni csak hosszas betegeskedés után tudott . Szegeden édesanyja és bátyja várta . Ekkor tudta meg , hogy távolléte alatt apja életét vesztette . Később üzemüket is államosították . A későbbiek folyamán végül leérettségizett , de nem volt türelme tanulni . Úgy érezte , el kell telnie egy-két évnek , míg a történtek után teljesen helyre jön . 1950-ben Szegeden főiskolai diplomát , majdben tanári oklevelet szerzett . Ezután több középiskolai és felsőoktatási intézményben tanított , valamint nagyon sok matematikai módszertani könyve és cikke jelent meg . Pályafutása során több díjat is kapott Magyar Köztársasági Aranyérdemkereszt , Rátz Tanár Úr-életműdíj , Apáczai Csere János-díj) .ben végül nyugdíjazták . Névváltoztatás Annak idején KISOK Sportegyesületnek nevezték a középiskolások sportegyesületét . Ebben nem vehetett részt , mivel minden sportból kitiltották a zsidókat . A Baross Gimnáziumban töltött évek alatt az iskola sportköre azonban nem tudta őt nélkülözni , mivel a legjobb sportolók közé tartozott . Így mikor egy szélsőjobboldali szervezet ellen kellett játszaniuk , kénytelen volt nevet változtatni . A háborúban mindenki a szovjet csapatokat várta , akik repülőiket „ rata”-nak nevezték . Akkor úgy döntött , hogy Rátainak nevezi magát . Természetesen ez egyetlen alkalomra felvett név volt , de később , a háború után nevét egy betű eltéréssel Rábaira magyarosította . Rábai Imre és a matematika A matematikávalben kezdett el újra foglalkozni , a háborúból való hazatérése után.szeptemberében kezdett neki komolyabban . Matematikatanár szeretett volna lenni . Elsőként főiskolai diplomát szerzett Szegedenben , később, ben az Eötvös Loránd Tudományegyetemen kapta meg tanári oklevelét . A Szegedi Tudományegyetem Bolyai Intézetében volt tanársegéd . Miután megnősült, ban Pécsre költöztek , ahol a Janus Pannonius Gimnáziumban tanított . Azos események miatt el kellett menniük Pécsről . Úgy gondolta , hogy „ Annak idején Pesten lehetett eltűnni” . Pesten töltött első két évében a Toldy Ferenc Gimnáziumban tanított . 1958 ésközött vezető tanár volt a Fazekas Mihály Gimnáziumban . Ő kapta azt a megbízást , hogy tanítsa az első matematika tagozatos gimnáziumi osztályt . Ebbe az osztályba járt többek között Lovász László , aki az ELTE-n lett tanár , éstőlig az MTA elnöke , Laczkovich Miklós és Major Péter , akik egyetemi tanárok és az MTA rendes tagjai . 1965–1992 között a BME Gépészkari Kara Matematikai Tanszéknel adjunktusa volt . Két évig irányította a budapesti matematika dolgozatok javítását.ésközött matematikából felvételiztetett,ésközött pedig felmérő lapokat készített a KöMaL „ Mérőlapok” sorozatába . Díjai Magyar Köztársasági Arany érdemkereszt Rátz Tanár Úr-életműdíj Apáczai Csere János-díj Könyvei Lukácsné Rábai : Eleget tudok-e matematikából ? / 1971 , Minerva Lukácsné Rábai : Feladatok és megoldások / 1974 , Gondolat Lukácsné Rábai : Így könnyű a matematika / 1968 , Minerva Bellay Rábai : Ez is , az is az elemi matematikából / 1975 , Gondolat Rábai : Elemi matematikai példatár ( Trigonometria koordináta-geometria ) / 1972 , Gondolat Rábai : Elemi matematikai példatár ( Algebra geometria ) / 1973 , Gondolat Rábai : Elemi matematikai példatár ( Sorozatok sorok válogatott feladatok ) / 1976 , Gondolat Rábai : Elemi matematikai példatár ( Függvények Jól felkészültem-e ? ) / 1979 , Gondolat Rábai : Készüljünk együtt matematikából / 1985 , Gondolat Rábai : Matematika érettségi , felvételi feladatok és megoldások / Calibra Rábai : Matematika érettségi , felvételi feladatok és megoldások / Calibra Rábai : Matematika érettségi , felvételi feladatok és megoldások / Calibra Rábai : Matematika érettségi , felvételi feladatok és megoldások / Calibra Rábai : Matematika érettségi , felvételi feladatok és megoldások / Calibra Rábai : Matematikai mérőlapok / 1998 , Műszaki Rábai : Feladatok a matematika felvételi előkészítő tanfolyamhoz / 1998, BME Rábai : Felvételi és próbafelvételi feladatok ( Matematikai füzetek ) /2001 , Typotex Fodor János - Horváth Attila - Rábai Imre - Székely Jenő : Matematikai feladatok I. Fodor János - Horváth Attila - Rábai Imre - Székely Jenő : Matematikai feladatok II. Monostory Iván - Rábai Imre : Matematikai III. kötet - Lineáris algebra BME Gépészmérnöki Kar ( J4-933 ) / 1976 , Tankönyvkiadó A kultúra világa Matematika , fizika , kémia / 1964 , Közgazdasági és jogi könyvkiadó Matematika a matematikai osztályok számára II. / Tankönyvkiadó Cikkei A trigonometrikus azonosságokról-A Matematika Tanítása Másodfokú egyenletrendszerek-A Matematika Tanítása Szöveges feladatok megoldása egyenlettel-A Matematika Tanítása Trigonometria alkalmazása térgeometria feladatok megoldásában-A Matematika Tanítása Koordináta-geometriai feladatok megoldása vektorok alkalmazásával-A Matematika Tanítása Koordináta-geometriai feladatok megoldási módszereirőlA Matematika Tanítása Van-e megoldás ? Hány megoldás van ? I.A Matematika Tanítása Van-e megoldás ? Hány megoldás van ? II.A Matematika Tanítása Néhány megfordítható tételA Matematika Tanítása Kétismeretlenes egyenletrendszerek-A Matematika Tanítása Vigyázat : szűkítő azonosság ! A Matematika Tanítása Készítsünk egymásra épülő feladatokat ! A Matematika Tanítása Van-e megoldás ? III. ( Szikszai József) A Matematika Tanítása Rábai-Pálmay-Scharnitzky : Mit kérdezünk felvételi vizsgán matematikából?-Matematikai Lapok Jegyzetek Források www.lauder.hu www.emlekezem.hu www.hubert.hu Rábai Imre az interneten Budapesti Fazekas Mihály Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium egykori tanára Interjú Rábai Imrével Rábai Imre könyvei az antikváriumban Matematikai Tanszék 1926-ban született személyek 2019-ben elhunyt személyek Magyar matematikusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Apáczai Csere János-díjasok Rátz Tanár Úr-életműdíjasok Beke Manó-emlékdíjasok A budapesti Fazekas tanárai Családi nevüket magyarosított személyek Mezőkovácsháziak Zsidó származású magyarok