Andechsi grófok
Az andechsi grófok majd meráni hercegek   a 12. század elejétől a 13. század közepéig a Welfek illetve a Wittelsbachok mellett a legbefolyásosabb bajor nemesi család voltak. Birtokaik illetve az általuk felügyelt területek a Majnától az Alpok hágóján át az Adriáig terjedtek. II. András magyar király felesége, Gertrúd és testvérei révén Magyarország történelméből is ismertek. Felmenőik a 11. században diesseni grófok voltak.

Eredet

A legenda szerint a család őse egy 9-10. században élt, Rasso nevű gróf volt. Nevét viseli a bajorországi Grafrath község.

Diesseni grófok

1. ismert generáció: I. Frigyes (945 körül-1020 előtt, Jeruzsálem) diesseni gróf. Felesége feltehetőleg Konrád/Kunó sváb herceg lánya.

2. generáció: II. Frigyes (975 körül-1030 körül) diesseni gróf.

3. generáció: III. Frigyes (1005 körül-1075) diesseni gróf. A regensburgi dóm helytartója.

4. generáció: Arnold (1040 körül-1095 körül) diesseni gróf. Felesége Gizella, Ottó sváb herceg lánya.

Andechsi grófok

5. generáció:

  I. Bertold (1075 körül-1151) örökölte a diesseni grófságot. 1100 körül Andechsben várat építtetett, ide helyezte központját. A várkápolnában helyezte el a Rómát és a Szentföldet megjárt Rassonak tulajdonított ereklyéket, és zarándoklatokat szervezett, amivel máig élő kultuszt teremtett. Diessenben kolostort alapított. Az 1130-as években anyjától megörökölte a Majna melletti kulmbachi grófságot, ahol várat és tövében templomot építtetett; ez lett a család legészakabbi területe. Az 1140-es években felesége révén birtokokat örökölt Krajnában: steini grófság, szlovénul Kamnik; ez lett a család területeinek délkeleti csücske. A benediktbeuerni kolostor helytartója. Első felesége Sophie, Poppo krajnai és isztriai őrgróf lánya, Árpád-házi Zsófia unokája, I. Béla magyar király dédunokája. Második felesége Kunigunda, Ekbert formbachi/neuburgi gróf lánya.

6. generáció:

 II. Bertold (1110 körül-1188) örökölte az andechsi, a kulmbachi és a steini grófságot, a benediktbeuerni kolostor helytartóságát. 1155 körül apja második feleségétől megörökölte a Passau melletti, az Inn és a Duna összefolyásánál lévő neuburgi grófságot és az itteni várat. 1165 körül testvére Ottó brixeni püspök (1165-70) révén megszerezte a Brenner-hágó körüli területeket (noritali és pustertali grófság). Az Alpok más fontos hágóihoz képest itt több mint 600 m-rel alacsonyabban volt lehetséges az átkelés. Különös jelentőséget adott, hogy Barbarossa Frigyes német császárnak (1152-90) erős itáliai ambíciói voltak. Az 1170-es években a hágóhoz vezető utat keresztező Inn folyón hidat építtetett, itt alakult ki Innsbruck. Ugyanekkor krajnai és isztriai őrgróf lett. Felesége Hedvig a később nagyra törő Wittelsbach családból.

 Ottó (1120 körül-1196) brixeni majd bambergi püspök.

Meráni hercegek

7. generáció:

 III. Bertold (1145 körül-1204) andechsi, kulmbachi és neuburgi gróf, a Brenner-hágó felügyelője (noritali és pustertali gróf), krajnai és isztriai őrgróf. 1180-ban Barbarossa Frigyes császártól – miután az riválisától, oroszlán Henriktől elvette a bajor hercegi címet, és Wittelsbach Ottónak adta – meráni hercegi címet kapott. Ez a cím névleges, nem járt újabb területekkel, de megadta a bejárást az arisztokrácia legmagasabb szintjére. 1186-ban a császár fiával ment Itáliába. 1189-ben a császárral indult keresztes háborúba. Gyerekei királyi családokba házasodtak. Az 1180-as, 90-es években a híd mellett kialakuló Innsbrucknak piactartási, majd városi jogokat adott. A Kulmbachhoz közeli Bayreuthban templomot építtetett.

8. generáció:

 I. Ottó (1170 körül-1234) meráni herceg. 1208-ban Bambergben feleségül vette Beatrix burgund grófnőt, Fülöp német király unokahúgát, ezután burgund gróf; ez lett a család területeinek nyugati csücske. Az esküvőn botrány történt: meggyilkolták a királyt. A gyilkosságot a Wittelsbach család egyik tagja követte el, személyes okból, mégis az Andechs család tagjait vádolták meg. 1230 körül Kulmbachnak és a közeli Bayreuthnak városi jogokat adott. Henrik öccse halála után megörökölte a krajnai és isztriai őrgrófi címeket is. A fivérek közül egyedül neki született utóda.

 Henrik (1172 körül-1228) krajnai és isztriai őrgróf. A királygyilkosság miatt megvádolták, ezért 1208-11 között húgához Magyarországra menekült.

 Ágnes (1172 körül-1201) 1196-ban férjhez ment II. Fülöp Ágost francia királyhoz (1180-1223), annak harmadik feleségeként. Mivel a király második házasságát végül nem tudta érvényteleníteni, Ágnes 1200-ban kolostorba vonult, és egy évvel később meghalt.

  Ekbert (1173 körül-1237) 1203-tól bambergi püspök. A királygyilkosság miatt megvádolták, ezért 1208-11 között húgához Magyarországra menekült. Miután tisztázta magát és visszatért, újjáépíttette a leégett Bambergi dómot. Ekkor készült a „bambergi lovas”, a korai gótika egyik leghíresebb szobra, amely feltehetőleg Szent István magyar királyt ábrázolja.

 Hedvig (1174 körül-1243) 1186-ban férjhez ment a későbbi szakállas Henrik lengyel fejedelemhez (1232-43). Szentként tisztelik.

 Bertold (1180 körül-1251) 1206-13 között Magyarországon kalocsai érsek, emellett szlavón bán majd erdélyi vajda. Elsősorban miatta lázadtak Bánk bánék.  1218-tól aquileiai pátriárka.

 Gertrúd (1185-1213) 1203-ban férjhez ment a későbbi II. András magyar királyhoz (1205-35). Bertold bátyja miatt fellázadtak Bánk bánék és megölték.

9. generáció:

 II. Ottó (1218 körül-1248) örökölte a meráni hercegi, és a krajnai és isztriai őrgrófi címeket. Utód nélkül, a család utolsó férfi tagjaként halt meg.

Jegyzetek

Irodalom
 Karl Bosl: Europäischer Adel im 12./13. Jahrhundert. Die internationalen Verflechtungen des bayerischen Hochadelsgeschlechtes des Andechs-Meranier. In: Zeitschrift für bayerische Landesgeschichte 30 (1967), 20-52. oldal digitalizált

Fordítás

Magyarország történelme
Németország történelme
Német-római Birodalom
Az andechsi grófok majd meráni hercegek a század elejétől a század közepéig a Welfek illetve a Wittelsbachok mellett a legbefolyásosabb bajor nemesi család voltak . Birtokaik illetve az általuk felügyelt területek a Majnától az Alpok hágóján át az Adriáig terjedtek . II. András magyar király felesége , Gertrúd és testvérei révén Magyarország történelméből is ismertek . Felmenőik a században diesseni grófok voltak . Eredet A legenda szerint a család őse egy században élt , Rasso nevű gróf volt . Nevét viseli a bajorországi Grafrath község . Diesseni grófok 1. ismert generáció : I. Frigyeskörül-1020 előtt , Jeruzsálem ) diesseni gróf . Felesége feltehetőleg Konrád/Kunó sváb herceg lánya . 2. generáció : II. Frigyeskörül-1030 körül ) diesseni gróf . 3. generáció : III. Frigyeskörül-1075 ) diesseni gróf . A regensburgi dóm helytartója . 4. generáció : Arnoldkörül-1095 körül ) diesseni gróf . Felesége Gizella , Ottó sváb herceg lánya . Andechsi grófok 5. generáció : I. Bertoldkörül-1151 ) örökölte a diesseni grófságot.körül Andechsben várat építtetett , ide helyezte központját . A várkápolnában helyezte el a Rómát és a Szentföldet megjárt Rassonak tulajdonított ereklyéket , és zarándoklatokat szervezett , amivel máig élő kultuszt teremtett . Diessenben kolostort alapított . Azas években anyjától megörökölte a Majna melletti kulmbachi grófságot , ahol várat és tövében templomot építtetett ; ez lett a család legészakabbi területe . Azes években felesége révén birtokokat örökölt Krajnában : steini grófság , szlovénul Kamnik ; ez lett a család területeinek délkeleti csücske . A benediktbeuerni kolostor helytartója . Első felesége Sophie , Poppo krajnai és isztriai őrgróf lánya , Árpád-házi Zsófia unokája , I. Béla magyar király dédunokája . Második felesége Kunigunda , Ekbert formbachi / neuburgi gróf lánya . 6. generáció : II. Bertoldkörül-1188 ) örökölte az andechsi , a kulmbachi és a steini grófságot , a benediktbeuerni kolostor helytartóságát.körül apja második feleségétől megörökölte a Passau melletti , az Inn és a Duna összefolyásánál lévő neuburgi grófságot és az itteni várat.körül testvére Ottó brixeni püspökrévén megszerezte a Brenner-hágó körüli területeket ( noritali és pustertali grófság ) . Az Alpok más fontos hágóihoz képest itt több mintm-rel alacsonyabban volt lehetséges az átkelés . Különös jelentőséget adott , hogy Barbarossa Frigyes német császárnakerős itáliai ambíciói voltak . Azes években a hágóhoz vezető utat keresztező Inn folyón hidat építtetett , itt alakult ki Innsbruck . Ugyanekkor krajnai és isztriai őrgróf lett . Felesége Hedvig a később nagyra törő Wittelsbach családból . Ottókörül-1196 ) brixeni majd bambergi püspök . Meráni hercegek 7. generáció : III. Bertoldkörül-1204 ) andechsi , kulmbachi és neuburgi gróf , a Brenner-hágó felügyelője ( noritali és pustertali gróf ) , krajnai és isztriai őrgróf.ban Barbarossa Frigyes császártól – miután az riválisától , oroszlán Henriktől elvette a bajor hercegi címet , és Wittelsbach Ottónak adta – meráni hercegi címet kapott . Ez a cím névleges , nem járt újabb területekkel , de megadta a bejárást az arisztokrácia legmagasabb szintjére.ban a császár fiával ment Itáliába.ben a császárral indult keresztes háborúba . Gyerekei királyi családokba házasodtak . Azas, es években a híd mellett kialakuló Innsbrucknak piactartási , majd városi jogokat adott . A Kulmbachhoz közeli Bayreuthban templomot építtetett . 8. generáció : I. Ottókörül-1234 ) meráni herceg.ban Bambergben feleségül vette Beatrix burgund grófnőt , Fülöp német király unokahúgát , ezután burgund gróf ; ez lett a család területeinek nyugati csücske . Az esküvőn botrány történt : meggyilkolták a királyt . A gyilkosságot a Wittelsbach család egyik tagja követte el , személyes okból , mégis az Andechs család tagjait vádolták meg.körül Kulmbachnak és a közeli Bayreuthnak városi jogokat adott . Henrik öccse halála után megörökölte a krajnai és isztriai őrgrófi címeket is . A fivérek közül egyedül neki született utóda . Henrikkörül-1228 ) krajnai és isztriai őrgróf . A királygyilkosság miatt megvádolták , ezértközött húgához Magyarországra menekült . Ágneskörül-1201) ban férjhez ment II. Fülöp Ágost francia királyhoz annak harmadik feleségeként . Mivel a király második házasságát végül nem tudta érvényteleníteni , Ágnesban kolostorba vonult , és egy évvel később meghalt . Ekbertkörül-1237) tól bambergi püspök . A királygyilkosság miatt megvádolták , ezértközött húgához Magyarországra menekült . Miután tisztázta magát és visszatért , újjáépíttette a leégett Bambergi dómot . Ekkor készült a „ bambergi lovas” , a korai gótika egyik leghíresebb szobra , amely feltehetőleg Szent István magyar királyt ábrázolja . Hedvigkörül-1243) ban férjhez ment a későbbi szakállas Henrik lengyel fejedelemhez Szentként tisztelik . Bertoldkörül-1251) között Magyarországon kalocsai érsek , emellett szlavón bán majd erdélyi vajda . Elsősorban miatta lázadtak Bánk bánék. tól aquileiai pátriárka . Gertrúd1203-ban férjhez ment a későbbi II. András magyar királyhoz Bertold bátyja miatt fellázadtak Bánk bánék és megölték . 9. generáció : II. Ottókörül-1248 ) örökölte a meráni hercegi , és a krajnai és isztriai őrgrófi címeket . Utód nélkül , a család utolsó férfi tagjaként halt meg . Jegyzetek Irodalom Karl Bosl : Europäischer Adel im/ 13. Jahrhundert . Die internationalen Verflechtungen des bayerischen Hochadelsgeschlechtes des Andechs-Meranier . In : Zeitschrift für bayerische Landesgeschichte( 1967 ) , oldal digitalizált Fordítás Magyarország történelme Németország történelme Német-római Birodalom