Karantániai Domicián
Karantániai Domicián, esetleg Karintiai Domicián,(született Domislav – olvasd: Domiszláv) (?, 8. század – Millstatt, 802 körül) karantániai (vagy karintiai) fejedelem (herceg) és katolikus szent a Nagy Károly idejéből.

Hagyomány 

.

Domiciánt említik Életrajza; szerint Karantáia fejedelme volt és a harmadik keresztény Karantániai, Valtunk fejedelem utódja. Conversio Bagoariorum et Carantanorum latinul írt mű, amely foglalkozik Karantániával, de a neve ott nem szerepel. Mint Valtunk örökösei vannak felsorolva Pribislav fejedelem, Semika, Stojmir és Etgar. A németesítés közepette 1907-ben Robert Eisler német történész „Legenda a Szent karintiai Domicián fejedelemről“ művében elsőnek azt a véleményt kifejezte, hogy Domicián csak a 12. században a Millstatti kolostorban élők Benedek rendi szerzetesek kitalált neve. Ők felhasználták a legendát a pogány szlovén lakosság megtérítésénél a kereszténységre. Velük egyezett sok német-osztrák történész; de az utolsó időben vannak olyanok is, akik azt a véleményt képviselték, hogy Domicián valóban élt és a Millstatti kolostor legendája róla valóságos tényeken alapszik. Egyes történészek azt állítják, hogy Domicián keresztelése előtt Domislav nevet viselte.

Mondák - legendák

A Millstatti név, templom és kolostor eredetéről szóló legendája 
A legenda szerint valaha Millstatti tó komoly nagyobb volt a maitól. A tó, amely létezett a 8. században, akkor a környező hegyekig húzódott. Azt egyik dombon szemben a mai Millstattal állt a szlovén erődítmény ahol tartózkodott Domicián, a pogány karantániai herceg. Domiciánnak volt egy fia, aki egy nap apja tiltása ellenére viharos időben csónakkal a tóra ment és felfordult.

Miután a fia másnap reggel sem érkezett haza és a herceg meglátta felborult csónakot, elrendelte alattvalóinak, hogy változtassanak a tó fekvésén és addig ürítsék, míg meg nem találják fia holttestét. Elkötelezte magát, hogy ott ahol megtalálják a holttestet - templomot épít és abban ő maga is a kereszténységre tér át.

Nyugaton a tótól az alattvalók eltávolítottak egy egész dombot, amely a Lizéra (németül: Lieser) folyótól választott el; így a vízszintje lecsökkent és néhány nap múlva megtalálták a halott fiát. Domicián akkor a fia sírja mellett megkeresztelkedett és ott keresztény templomot épített. Ezután elrendelte az ezer pogány isten és istennő – bálvány szobrainak összegyűjtését (latinul: „mille statuæ“ = ezer szobor) és bedobta a tóba. A templom körül később kialakult egy település, amelye ma Millstatt  néven ismerünk. Neve kimagaslik a legendából Domiciánról a latin kifejezésből ezer szobor, melyeket elrendelt a tóba megsemmisíteni. Mások viszont a helység eredetét a malomra (szlovénul: mlin; németül: Mühle), következtetik, mert sok malom volt a tó környékén, – megint mások az akkori patakra vonatkoztatják.

A szent Domiciánról szóló legendája 

Ez a legenda üzenetet tartalmaz, a szlovén karantániai fejedelem Domiciánról; egyben az író beleszőtte a Milstat város nevének eredetét, valamint a pogány templom keresztényé tételét, amelyet a vezér ezen a helyen alapított. Történelmi tények e legendában a karantániai fejedelem létezéséről, a kereszténységért való működése, a Milstati templom megalapozása és oda való eltemetése – volnának a következők: 

Tény, hogy Domicián herceg létezett. Miután meg is volt keresztelve, a milstati vidékre érkezvén bálványimádókra talált, a bálványokat megsemmisítette. A megtisztított pogány templomot kereszténnyé tette és Mindenszentek tiszteletére szenteltette. Erényes életet élt, eltemették a milstati templomba.

Jelentős felfedezés 
Sírja feletti fedőlap latin felirattal azonos, ami ismert életrajzából. A felirat szövege a Franz Glaser karinthiai archeológus és történész szerint hangzik:

Sokáig azt gondolták, hogy ez csak legenda; de amikor 1992 váratlanul archeológiai ásatásokkor felfedeztek Millstattban egy eredeti kőlapot egy felirat töredékkel, amely egykor sírja felett volt és az életrajzában megtalálhatjuk. Ezen töredéken a következőket találjuk: quescit, Domicianus, Karoli imp. paganita. Franz Glaser felfedezte, hogy ezek az eredeti lap maradványai. Franz dr. Glaser archeológus és történész lezárta, hogy Domicián nem legendás, hanem valódi történelmi személy, akinek, „Sitz in Leben“ (helye az életben) megvan; uralkodott tehát – az írás szerint – Nagy Károly idejében.

Domicián tisztelete 
Dedek történész  a Szentek élete című könyvében a február 5-ére ezeket s sorokat írja:  
E napon ünneplik meg Európában: Sz. Domitiánt, Karinthia herczegét és nejét Máriát, meg sz. Hildegardis Agatha őrgrófnőt, † 1024 Karinthiában. 

Domicián nyilvános tisztelete korán kezdődött, hamarosan a halála után majd a 15. században érte el tetőfokát. Sírján sok és különböző csoda történt. Léteznek feljegyzések ünnepélyes körmenetekről és Domicián ereklyéinek hordozásáról. Mesélik, hogy egy tolvaj, aki zsákmányával a kedves zarándokhelyen megjelent lebénult és többé nem tudott onnan elmenni. A hitte, hogy Domicián közbenjárása képes lecsillapítani a Millstatti háborgását vihar idején és különösen segít a hőségben.

1405-től Millstattban ismertté vált Domicián közösség, 1441 pedig a hagyomány szerint holt tetemét valamint felesége és fiáét is átvitték a rendház sekrestyéjébe. Szent Domicián tiszteletét különösen a Szent György Lovagrend szorgalmazta. Karinthia védszentjének márvány emlékművet állítottak. Amikor 1478-ban a törökök fosztogatták a rendházat és megsértették a sírkövet, a sírt megújították valószínűleg másik még öregebb sírkővel. Ma holt teteme a Domicián kápolnában van a Milstatban lévő rendházi templomban.

Domiciánnak ma is helye van a karinthiai vallási életben. Tiszteletére minden évben február 5-én tartanak hálaadó és könyörgő imádságokat.

A Millstatti tónál ma áll egy 4,20 m magas plasztika Giorgio Igne olasz szerzőtől. Domiciánt ábrázolja abban a pillanatban, amikor a pogány bálványokat a tóba dobja.

Jegyzetek

Források 
 Dedek Crescens Lajos: Szentek élete I. Kiss János, Budapest 1899.
 Robert Eisler: Die Legende vom heiligen Karantanerherzog Domitianus. Mitteilungen des Instituts für österreichische Geschichtsforschung 28, Innsbruck 1907, old. 52–116.
 Hans-Dietrich Kahl: Der Millstätter Domitian. Abklopfen einer problematischen Klosterüberlieferung zur Missionierung der Alpenslawen Oberkärntens, Thorbecke, Stuttgart 1999, 
 Franz Nikolasch:
Domitian von Millstatt – eine Erfindung des 12. Jahrhunderts? Carinthia I (180), Klagenfurt (Celovec) 1990
Domitian von Millstatt – Erfindung oder Wirklichkeit? Carinthia I (191), S. 103–141, Celovec 2001
Die römischen Akten zur Kultanerkennung des Domitian von Millstatt. Carinthia I (194), str. 321–366, Celovec 2004
Das Grab des hl. Domitian von Millstatt und die Translation seiner Reliquien. Carinthia I (196), str. 191–226, Celovec 2006

További információk 
Hu:
Karantánia - Karantanija
A kereszténység felvétele - Pokristijanjevanje
Szlovénia: A Karantánok állama

De:
Der heilige Domitian und die Entstehung von Millstatt
Der Millstättersee und die Domitian-Legende. Von Josef Lorber, Seeboden-Graz, März 1912
Domitian Pilgerweg Millstatt
Der Sagenhafte Domitian 
Domitian von Millstatt
Domitian Pilgerweg
Der erfundene heilige Domitian. Der angebliche Gründer von Millstatt
Wer war Domitian?
Sl:
Karantanski svetniki med zgodovinsko resnico in politično ideologijo (Karantánia szentek történelmi igazság és politikai ideológiája közt)
Miroslav Bertoncelj: Slovenskega svetnika so Avstrijci ponemčili (Szlovén szentet Németek germanizálták)
Sveti Domicijan, vojvoda in svetnik - zavetnik Karantanije (Szent Domicián, fejedelem és szent – Karantánia védőszentje)
Romanja k sv. Domicijanu v Milštat (Zarándoklatok Szent Domiciánhoz Millstattban)
Viteški red svetega Jurija v Milštatu (Szent György lovagrend Millstattban) 

8. századi személyek
9. századi személyek
Legendák
Szlovén szentek, boldogok
Karantániai Domicián , esetleg Karintiai Domicián ,( született Domislav – olvasd : Domiszláv ) ( ? , század – Millstatt,körül ) karantániai ( vagy karintiai ) fejedelem ( herceg ) és katolikus szent a Nagy Károly idejéből . Hagyomány . Domiciánt említik Életrajza ; szerint Karantáia fejedelme volt és a harmadik keresztény Karantániai , Valtunk fejedelem utódja . Conversio Bagoariorum et Carantanorum latinul írt mű , amely foglalkozik Karantániával , de a neve ott nem szerepel . Mint Valtunk örökösei vannak felsorolva Pribislav fejedelem , Semika , Stojmir és Etgar . A németesítés közepetteben Robert Eisler német történész „ Legenda a Szent karintiai Domicián fejedelemről“ művében elsőnek azt a véleményt kifejezte , hogy Domicián csak a században a Millstatti kolostorban élők Benedek rendi szerzetesek kitalált neve . Ők felhasználták a legendát a pogány szlovén lakosság megtérítésénél a kereszténységre . Velük egyezett sok német-osztrák történész ; de az utolsó időben vannak olyanok is , akik azt a véleményt képviselték , hogy Domicián valóban élt és a Millstatti kolostor legendája róla valóságos tényeken alapszik . Egyes történészek azt állítják , hogy Domicián keresztelése előtt Domislav nevet viselte . Mondák - legendák A Millstatti név , templom és kolostor eredetéről szóló legendája A legenda szerint valaha Millstatti tó komoly nagyobb volt a maitól . A tó , amely létezett a században , akkor a környező hegyekig húzódott . Azt egyik dombon szemben a mai Millstattal állt a szlovén erődítmény ahol tartózkodott Domicián , a pogány karantániai herceg . Domiciánnak volt egy fia , aki egy nap apja tiltása ellenére viharos időben csónakkal a tóra ment és felfordult . Miután a fia másnap reggel sem érkezett haza és a herceg meglátta felborult csónakot , elrendelte alattvalóinak , hogy változtassanak a tó fekvésén és addig ürítsék , míg meg nem találják fia holttestét . Elkötelezte magát , hogy ott ahol megtalálják a holttestet - templomot épít és abban ő maga is a kereszténységre tér át . Nyugaton a tótól az alattvalók eltávolítottak egy egész dombot , amely a Lizéra ( németül : Lieser ) folyótól választott el ; így a vízszintje lecsökkent és néhány nap múlva megtalálták a halott fiát . Domicián akkor a fia sírja mellett megkeresztelkedett és ott keresztény templomot épített . Ezután elrendelte az ezer pogány isten és istennő – bálvány szobrainak összegyűjtését ( latinul : „ mille statuæ“ = ezer szobor ) és bedobta a tóba . A templom körül később kialakult egy település , amelye ma Millstatt néven ismerünk . Neve kimagaslik a legendából Domiciánról a latin kifejezésből ezer szobor , melyeket elrendelt a tóba megsemmisíteni . Mások viszont a helység eredetét a malomra ( szlovénul : mlin ; németül : Mühle ) , következtetik , mert sok malom volt a tó környékén , – megint mások az akkori patakra vonatkoztatják . A szent Domiciánról szóló legendája Ez a legenda üzenetet tartalmaz , a szlovén karantániai fejedelem Domiciánról ; egyben az író beleszőtte a Milstat város nevének eredetét , valamint a pogány templom keresztényé tételét , amelyet a vezér ezen a helyen alapított . Történelmi tények e legendában a karantániai fejedelem létezéséről , a kereszténységért való működése , a Milstati templom megalapozása és oda való eltemetése – volnának a következők : Tény , hogy Domicián herceg létezett . Miután meg is volt keresztelve , a milstati vidékre érkezvén bálványimádókra talált , a bálványokat megsemmisítette . A megtisztított pogány templomot kereszténnyé tette és Mindenszentek tiszteletére szenteltette . Erényes életet élt , eltemették a milstati templomba . Jelentős felfedezés Sírja feletti fedőlap latin felirattal azonos , ami ismert életrajzából . A felirat szövege a Franz Glaser karinthiai archeológus és történész szerint hangzik : Sokáig azt gondolták , hogy ez csak legenda ; de amikorváratlanul archeológiai ásatásokkor felfedeztek Millstattban egy eredeti kőlapot egy felirat töredékkel , amely egykor sírja felett volt és az életrajzában megtalálhatjuk . Ezen töredéken a következőket találjuk : quescit , Domicianus , Karoli imp. paganita . Franz Glaser felfedezte , hogy ezek az eredeti lap maradványai . Franz dr. Glaser archeológus és történész lezárta , hogy Domicián nem legendás , hanem valódi történelmi személy , akinek , „ Sitz in Leben“ ( helye az életben ) megvan ; uralkodott tehát – az írás szerint – Nagy Károly idejében . Domicián tisztelete Dedek történész a Szentek élete című könyvében a februárére ezeket s sorokat írja : E napon ünneplik meg Európában : Sz . Domitiánt , Karinthia herczegét és nejét Máriát , meg sz . Hildegardis Agatha őrgrófnőt , †Karinthiában . Domicián nyilvános tisztelete korán kezdődött , hamarosan a halála után majd a században érte el tetőfokát . Sírján sok és különböző csoda történt . Léteznek feljegyzések ünnepélyes körmenetekről és Domicián ereklyéinek hordozásáról . Mesélik , hogy egy tolvaj , aki zsákmányával a kedves zarándokhelyen megjelent lebénult és többé nem tudott onnan elmenni . A hitte , hogy Domicián közbenjárása képes lecsillapítani a Millstatti háborgását vihar idején és különösen segít a hőségben . 1405-től Millstattban ismertté vált Domicián közösség, pedig a hagyomány szerint holt tetemét valamint felesége és fiáét is átvitték a rendház sekrestyéjébe . Szent Domicián tiszteletét különösen a Szent György Lovagrend szorgalmazta . Karinthia védszentjének márvány emlékművet állítottak . Amikorban a törökök fosztogatták a rendházat és megsértették a sírkövet , a sírt megújították valószínűleg másik még öregebb sírkővel . Ma holt teteme a Domicián kápolnában van a Milstatban lévő rendházi templomban . Domiciánnak ma is helye van a karinthiai vallási életben . Tiszteletére minden évben februárén tartanak hálaadó és könyörgő imádságokat . A Millstatti tónál ma áll egy20 m magas plasztika Giorgio Igne olasz szerzőtől . Domiciánt ábrázolja abban a pillanatban , amikor a pogány bálványokat a tóba dobja . Jegyzetek Források Dedek Crescens Lajos : Szentek élete I. Kiss János , Budapest Robert Eisler : Die Legende vom heiligen Karantanerherzog Domitianus . Mitteilungen des Instituts für österreichische Geschichtsforschung Innsbruck old.116 . Hans-Dietrich Kahl : Der Millstätter Domitian . Abklopfen einer problematischen Klosterüberlieferung zur Missionierung der Alpenslawen Oberkärntens , Thorbecke , Stuttgart Franz Nikolasch : Domitian von Millstatt – eine Erfindung des Jahrhunderts ? Carinthia I Klagenfurt ( Celovec ) Domitian von Millstatt – Erfindung oder Wirklichkeit ? Carinthia I S.141 , Celovec Die römischen Akten zur Kultanerkennung des Domitian von Millstatt . Carinthia I str.366 , Celovec Das Grab des hl . Domitian von Millstatt und die Translation seiner Reliquien . Carinthia I str.226 , Celovec További információk Hu : Karantánia - Karantanija A kereszténység felvétele - Pokristijanjevanje Szlovénia : A Karantánok állama De : Der heilige Domitian und die Entstehung von Millstatt Der Millstättersee und die Domitian-Legende . Von Josef Lorber , Seeboden-Graz , März Domitian Pilgerweg Millstatt Der Sagenhafte Domitian Domitian von Millstatt Domitian Pilgerweg Der erfundene heilige Domitian . Der angebliche Gründer von Millstatt Wer war Domitian ? Sl : Karantanski svetniki med zgodovinsko resnico in politično ideologijo ( Karantánia szentek történelmi igazság és politikai ideológiája közt ) Miroslav Bertoncelj : Slovenskega svetnika so Avstrijci ponemčili ( Szlovén szentet Németek germanizálták ) Sveti Domicijan , vojvoda in svetnik - zavetnik Karantanije ( Szent Domicián , fejedelem és szent – Karantánia védőszentje ) Romanja k sv . Domicijanu v Milštat ( Zarándoklatok Szent Domiciánhoz Millstattban ) Viteški red svetega Jurija v Milštatu ( Szent György lovagrend Millstattban ) 8. századi személyek 9. századi személyek Legendák Szlovén szentek , boldogok