Hamupipőke (opera, Massenet)
A Hamupipőke (franciául Cendrillon) Jules Massenet meseoperája („tündérmeséje” [conte de fées]) négy felvonásban, hat képben. Szövegét az ismert történet Charles Perrault-féle változata alapján Henri Cain írta. Ősbemutatója a párizsi Opéra-Comique-ben volt 1899. május 24-én.

Henri Cain 1894-ben, A navarrai lány londoni próbái idején vetette fel a témát Massenet-nak, aki a következő két évben el is készült a művel, de az Opéra-Comique igazgatója a Sappho bemutatóját (1897) fontosabbnak tartotta, ezért a meseopera két évet várt a premierjére. Ez azzal az előnnyel járt, hogy addigra elkészült az intézmény otthonának, a Salle Favart-nak a felújítása, ahol a modernizált színpadtechnikával igazán látványosan mutathatták be a Hamupipőke „csodáit”. Massenet a királyi udvar és bál légkörének érzékeltetésére számos archaizáló, barokkos elemet alkalmazott.

Játékideje: I. felvonás: 40 perc, II. felvonás: 32 perc, III. felvonás: 40 perc, IV. felvonás: 25 perc.

Szereplők 
 Lucette, vagyis Hamupipőke (koloratúralt)
 Madame de la Haltière, a mostohaanyja (mezzoszoprán)
 A mesebeli herceg (eredetileg szoprán, ma tenorok éneklik)
 A tündér (koloratúrszoprán)
 Noémie,
 Dorothée.
 Hamupipőke mostohatestvérei (szopránok)
 Pandolfe, Hamupipőke édesapja (basszus)
 A király (basszus)
 A legbölcsebb tudós (basszus)
 A ceremóniamester (bariton)
 Az első miniszter (bariton)
 A hírnök hangja (prózai szerep)
Szolgák, szellemek és lidércek, udvaroncok, tudósok, miniszterek, a nép, leányok (vegyeskar)

Cselekménye

Első felvonás. Madame de la Haltière háza 
Pantolfe első, meghalt feleségére emlékezik nagy fájdalommal. Új, Madame de la Haltière-rel kötött házasságában állandóan szenved az asszony terrorjától, ami az egész háznépre kiterjed az új feleség édes gyermekei kivételével. Pantolfe saját lánya cselédsorba kényszerült, nevét is Hamupipőkére változtatták.

A házban izgatott készülődés zajlik: a királyi palotába készülődnek, mert kihirdették, feleséget keresnek a hercegnek, fényes estélyt rendeznek a jelöltek bemutatkozására. A szülők és a két de la Haltière-lány ünneplőbe öltözve vonul el az bálba.

A magára maradt Hamupipőkének csak a vágyakozás marad. Szomorú monológját a helyiségben megjelenő tündér szakítja félbe. Segédeivel csodás ruhát, ékszereket és egy hintót varázsol a lánynak. Egy üvegcipőt is átnyújt, ami segíti a felismerhetetlenné válásban. A tündér figyelmezteti Hamupipőkét, hogy mikor éjfélt üt az óra, vissza kell térnie a házba, cselédlánnyá visszavedelve.
A megszépült lányt elragadja a hintó, repíti a család többi tagja után.

Második felvonás. A királyi udvar 
Szín: nagyterem és a palota kertje

A herceg napjai szerelem nélkül, letargikusan telnek. Eredménytelen marad a ceremóniamester felvidítási kísérlete. A tudós tanács is tehetetlen. Az első miniszter kihirdeti, hogy a mai napon mindenki köteles vidám lenni. Az uralkodó parancsára bált rendeznek.

Bevonulnak a nemes családok eladósorban lévő leányaikkal. Pandolfe is megjelenik (csaknem teljes) családjával. A herceg akkor élénkül fel, mikor a tündér által gyönyörűségesen felöltöztetett Hamupipőke is megjelenik. Attól kezdve csak vele táncol, társalog folyton. Pandolfe-nak valami különös érzése támad a leány(a) láttára. A király intésére a többiek magára hagyják a párt.

A herceg hasztalan kérdezi Hamupipőkét arról, hogy ki ő. A leány annyit felel, hogy egy ismeretlen, múló álom csupán. Az első éjféli óraütéskor Hamupipőke futva távozik, a herceg elbűvölve, szerelmesen marad a nagyteremben.

Harmadik felvonás

Első kép. Madame de la Haltière háza a bál után 
Hamupipőke az utolsó pillanatban fut haza. Reméli, a sietség miatt a tündér megbocsátja, hogy elvesztette üvegcipőjét.

A visszatérő Madame de la Haltière és leányai epés megjegyzéseket tesznek a bálon történtekre. Beszélnek valami titokzatos vendégről is. Hamupipőke kérdezi őket, hogy a herceg mit mondott róla, mire azt felelik, hogy csak megjátszotta a szerelmet, az idegent fel fogják akasztani. 

Pandolfe elsápadt lányával kettesben maradva saját túlzott ambícióit hibáztatja kettejük rossz sorsáért. Hamupipőke mostohatestvérei szavát igaznak tartva, feledni szeretné a történteket. El akar bujdosni. Gondolatait egy mennydörgés szakítja félbe, mire kirohan a viharos éjszakába.

Második kép. A tündér birodalma 
Szín: Tölgyfa egy rét közepén, távolban a tenger. Holdas éj, a táj kékes fényben úszik.

A tündér népe vidáman táncol. Szolgálói jelentik, hogy egy lány közeleg. Ő a tölgyről ifjút is lát. Átláthatatlan lóherefalat emel közéjük. A lány, valójában Hamupipőke hallja az ifjú – a herceg – szavait, melyben elmondja, hogy szíve megszakadt a bálban látott titokzatos lény eltűnte miatt. Hamupipőke, aki most igazi nevén Lucette-nek mondja magát felajánlja, hogy az ifjú boldogtalanságát magára veszi. Ekkor leomlik az elválasztő fal, és a két fiatal boldogan ismer egymásra. A tündér igaz érzéseikről meggyőződve, álmot bocsát rájuk, és további segítésükre határozza el magát.

Negyedik felvonás

Első kép. Hamupipőke házának terasza 
Hónapok teltek el. Hamupipőke és Pandolfe visszatért régi otthonukba. A lány álmában elmondta a vele történteket, apja végighallgatta, de képzelgésnek tartják az egészet.

Megjelenik Madame de la Haltière, és elmondja, hogy újra a királyi palotába megy leányaival. Biztos benne, hogy a sajátjai a legszebbek, legkívánatosabbak lesznek.

A király hirdetőjének hangjára előjön Hamupipőke. Hallja a felhívást: a birodalom minden leánya jelenjen meg a palotában a bálban maradt cipő próbájára. Ha nem találják meg tulajdonosát, belehal a herceg. Hamupipőke rájön, hogy álmában valóságos eseményeket látott. Kéri a tündért, segítsen eljutnia a királyi palotába.

Második kép. A királyi palota 
Ünnepélyes induló hangjaira bevonulnak az egész világból összesereglett hercegkisasszonyok és nemes dámák. Megkezdődik a cipő próbája. A sikertelenség hatására egyre szomorúbb herceget aggódva figyeli apja.

Hirtelen megszólal a tündér a hangja, aki még egy próbálkozót jelent be. Megjelenik Hamupipőke, a herceg boldogan ismer rá. A cipőpróba is sikerül. A király bejelenti, hogy a gyönyörű lányt fia jegyesévé nyilvánítja. Még egy humoros közjátékra is sor kerül: a tömegen átfurakszik Madame de la Haltière, és tettetett kedvességgel öleli át Hamupipőkét, azt kiáltva, „Leányom!”

Pandolfe, az érző szívű édesapa az egybegyűltekhez fordul: „Látják, minden jó, ha a vége jó.” A társulat búcsút int a közönségnek, remélve, jól érezték magukat a mesevilágban.

Diszkográfia 
 Frederica von Stade (Hamupipőke), Nicolai Gedda (A mesebeli herceg), Ruth Welting (A tündér), Jules Bastin (Pandolfe), Jane Berbié (Madame de la Haltière) stb.; Ambrosian Operakórus, Philharmonia Zenekar, vezényel: Julius Rudel (1978) Sony 88697855742

Források 
 Winkler Gábor: Barangolás az operák világában... Budapest, 2004. Tudomány K. II. köt. 1269–1275. l.

További információk 

 Az opera International Music Score Library Projectben

Massenet-operák
Gyermekoperák
A Hamupipőke ( franciául Cendrillon ) Jules Massenet meseoperája ( „ tündérmeséje” [ conte de fées ] ) négy felvonásban , hat képben . Szövegét az ismert történet Charles Perrault-féle változata alapján Henri Cain írta . Ősbemutatója a párizsi Opéra-Comique-ben volt májusén . Henri Cainben , A navarrai lány londoni próbái idején vetette fel a témát Massenet-nak , aki a következő két évben el is készült a művel , de az Opéra-Comique igazgatója a Sappho bemutatójátfontosabbnak tartotta , ezért a meseopera két évet várt a premierjére . Ez azzal az előnnyel járt , hogy addigra elkészült az intézmény otthonának , a Salle Favart-nak a felújítása , ahol a modernizált színpadtechnikával igazán látványosan mutathatták be a Hamupipőke „ csodáit” . Massenet a királyi udvar és bál légkörének érzékeltetésére számos archaizáló , barokkos elemet alkalmazott . Játékideje : I. felvonás : perc , II. felvonás : perc , III. felvonás : perc , IV . felvonás : perc . Szereplők Lucette , vagyis Hamupipőke ( koloratúralt ) Madame de la Haltière , a mostohaanyja ( mezzoszoprán ) A mesebeli herceg ( eredetileg szoprán , ma tenorok éneklik ) A tündér ( koloratúrszoprán ) Noémie , Dorothée . Hamupipőke mostohatestvérei ( szopránok ) Pandolfe , Hamupipőke édesapja ( basszus ) A király ( basszus ) A legbölcsebb tudós ( basszus ) A ceremóniamester ( bariton ) Az első miniszter ( bariton ) A hírnök hangja ( prózai szerep ) Szolgák , szellemek és lidércek , udvaroncok , tudósok , miniszterek , a nép , leányok ( vegyeskar ) Cselekménye Első felvonás . Madame de la Haltière háza Pantolfe első , meghalt feleségére emlékezik nagy fájdalommal . Új , Madame de la Haltière-rel kötött házasságában állandóan szenved az asszony terrorjától , ami az egész háznépre kiterjed az új feleség édes gyermekei kivételével . Pantolfe saját lánya cselédsorba kényszerült , nevét is Hamupipőkére változtatták . A házban izgatott készülődés zajlik : a királyi palotába készülődnek , mert kihirdették , feleséget keresnek a hercegnek , fényes estélyt rendeznek a jelöltek bemutatkozására . A szülők és a két de la Haltière-lány ünneplőbe öltözve vonul el az bálba . A magára maradt Hamupipőkének csak a vágyakozás marad . Szomorú monológját a helyiségben megjelenő tündér szakítja félbe . Segédeivel csodás ruhát , ékszereket és egy hintót varázsol a lánynak . Egy üvegcipőt is átnyújt , ami segíti a felismerhetetlenné válásban . A tündér figyelmezteti Hamupipőkét , hogy mikor éjfélt üt az óra , vissza kell térnie a házba , cselédlánnyá visszavedelve . A megszépült lányt elragadja a hintó , repíti a család többi tagja után . Második felvonás . A királyi udvar Szín : nagyterem és a palota kertje A herceg napjai szerelem nélkül , letargikusan telnek . Eredménytelen marad a ceremóniamester felvidítási kísérlete . A tudós tanács is tehetetlen . Az első miniszter kihirdeti , hogy a mai napon mindenki köteles vidám lenni . Az uralkodó parancsára bált rendeznek . Bevonulnak a nemes családok eladósorban lévő leányaikkal . Pandolfe is megjelenik ( csaknem teljes ) családjával . A herceg akkor élénkül fel , mikor a tündér által gyönyörűségesen felöltöztetett Hamupipőke is megjelenik . Attól kezdve csak vele táncol , társalog folyton . Pandolfe-nak valami különös érzése támad a leány ( a ) láttára . A király intésére a többiek magára hagyják a párt . A herceg hasztalan kérdezi Hamupipőkét arról , hogy ki ő . A leány annyit felel , hogy egy ismeretlen , múló álom csupán . Az első éjféli óraütéskor Hamupipőke futva távozik , a herceg elbűvölve , szerelmesen marad a nagyteremben . Harmadik felvonás Első kép. Madame de la Haltière háza a bál után Hamupipőke az utolsó pillanatban fut haza . Reméli , a sietség miatt a tündér megbocsátja , hogy elvesztette üvegcipőjét . A visszatérő Madame de la Haltière és leányai epés megjegyzéseket tesznek a bálon történtekre . Beszélnek valami titokzatos vendégről is . Hamupipőke kérdezi őket , hogy a herceg mit mondott róla , mire azt felelik , hogy csak megjátszotta a szerelmet , az idegent fel fogják akasztani . Pandolfe elsápadt lányával kettesben maradva saját túlzott ambícióit hibáztatja kettejük rossz sorsáért . Hamupipőke mostohatestvérei szavát igaznak tartva , feledni szeretné a történteket . El akar bujdosni . Gondolatait egy mennydörgés szakítja félbe , mire kirohan a viharos éjszakába . Második kép . A tündér birodalma Szín : Tölgyfa egy rét közepén , távolban a tenger . Holdas éj , a táj kékes fényben úszik . A tündér népe vidáman táncol . Szolgálói jelentik , hogy egy lány közeleg . Ő a tölgyről ifjút is lát . Átláthatatlan lóherefalat emel közéjük . A lány , valójában Hamupipőke hallja az ifjú – a herceg – szavait , melyben elmondja , hogy szíve megszakadt a bálban látott titokzatos lény eltűnte miatt . Hamupipőke , aki most igazi nevén Lucette-nek mondja magát felajánlja , hogy az ifjú boldogtalanságát magára veszi . Ekkor leomlik az elválasztő fal , és a két fiatal boldogan ismer egymásra . A tündér igaz érzéseikről meggyőződve , álmot bocsát rájuk , és további segítésükre határozza el magát . Negyedik felvonás Első kép . Hamupipőke házának terasza Hónapok teltek el . Hamupipőke és Pandolfe visszatért régi otthonukba . A lány álmában elmondta a vele történteket , apja végighallgatta , de képzelgésnek tartják az egészet . Megjelenik Madame de la Haltière , és elmondja , hogy újra a királyi palotába megy leányaival . Biztos benne , hogy a sajátjai a legszebbek , legkívánatosabbak lesznek . A király hirdetőjének hangjára előjön Hamupipőke . Hallja a felhívást : a birodalom minden leánya jelenjen meg a palotában a bálban maradt cipő próbájára . Ha nem találják meg tulajdonosát , belehal a herceg . Hamupipőke rájön , hogy álmában valóságos eseményeket látott . Kéri a tündért , segítsen eljutnia a királyi palotába . Második kép . A királyi palota Ünnepélyes induló hangjaira bevonulnak az egész világból összesereglett hercegkisasszonyok és nemes dámák . Megkezdődik a cipő próbája . A sikertelenség hatására egyre szomorúbb herceget aggódva figyeli apja . Hirtelen megszólal a tündér a hangja , aki még egy próbálkozót jelent be . Megjelenik Hamupipőke , a herceg boldogan ismer rá . A cipőpróba is sikerül . A király bejelenti , hogy a gyönyörű lányt fia jegyesévé nyilvánítja . Még egy humoros közjátékra is sor kerül : a tömegen átfurakszik Madame de la Haltière , és tettetett kedvességgel öleli át Hamupipőkét , azt kiáltva , „ Leányom ! ” Pandolfe , az érző szívű édesapa az egybegyűltekhez fordul : „ Látják , minden jó , ha a vége jó.” A társulat búcsút int a közönségnek , remélve , jól érezték magukat a mesevilágban . Diszkográfia Frederica von Stade ( Hamupipőke ) , Nicolai Gedda ( A mesebeli herceg ) , Ruth Welting ( A tündér ) , Jules Bastin ( Pandolfe ) , Jane Berbié ( Madame de la Haltière ) stb . ; Ambrosian Operakórus , Philharmonia Zenekar , vezényel : Julius RudelSony Források Winkler Gábor: Barangolás az operák világában . . . Budapest , Tudomány K. II. köt.1275. l . További információk Az opera International Music Score Library Projectben Massenet-operák Gyermekoperák