Simon (Brassó megye)
Simon ( falu Romániában, Erdélyben, Brassó megyében.

Fekvése
A Bucsecs-hegység peremén, Törcsvártól délre fekszik, azzal egybeépült.

Története
Törcsvár vidéki román település volt, a 19. század végén 1709 juhval. Először 1540-ben említették. A vidék többi falvával együtt hosszú ideig egy közigazgatási egységet alkotott Törcsvárral, 1872-ben vált ki onnan és lett előbb Felsőtörcsvár része, majd 1882-től önálló község. Szintén a vidékkel együtt előbb Brassó örökös birtoka volt, majd 1863-ban Fogaras vidékéhez, 1876-ban Fogaras vármegyéhez, végül 1925-ben Brassó megyéhez csatolták. 1713-ban 33 családfőt írtak össze Simonban és 14-et a Coacăza nevű hegyi házcsoportban, 
majd 1761-ben már 82 jobbágy- és 36 zsellércsaládot. 1771-ben a Simon-völgyben 83 gazdaság terült el, a Simon-patak hídjánál harminc, a Coacăzán 87, és további tizenkilenc kalyiba elszórtan. Az 1840-es években a Guțanul la Strungă nevű helyen, a határon létrehoztak egy csak nyáron üzemelő vámhivatalt. Ennek ellenére szekerek csak a faluközpontig tudtak közlekedni, onnan gyalog lehetett átkelni Havasalföldre.

Népessége 
 1900-ban 1122 lakosából 1083 volt román és 1082 ortodox.
 2002-ben 1238 lakosából 1237 volt román és 1234 ortodox.

Látnivalók 
 Szent Piroska (Paraszkéva) ortodox temploma 1790–92-ből való. Tornáca eredetileg nyitott volt. 
 Szent Miklós ortodox templom (1846–49).
 A Balaban-dombon 2006 és 2012 között ortodox kolostor épült.

Jegyzetek

Források 
 
 Ioan Turcu: Escursiuni pe munții țerei Bârsei și ai Făgărașului din punctul »la Om« de pe »Guceciu« până dincolo de »Negoiul«. Brașov, 1896

Brassó megye települései
Fogaras vármegye települései
Simon ( falu Romániában , Erdélyben , Brassó megyében . Fekvése A Bucsecs-hegység peremén , Törcsvártól délre fekszik , azzal egybeépült . Története Törcsvár vidéki román település volt , a század végénjuhval . Előszörben említették . A vidék többi falvával együtt hosszú ideig egy közigazgatási egységet alkotott Törcsvárral, ben vált ki onnan és lett előbb Felsőtörcsvár része , majdtől önálló község . Szintén a vidékkel együtt előbb Brassó örökös birtoka volt , majdban Fogaras vidékéhez, ban Fogaras vármegyéhez , végülben Brassó megyéhez csatolták.bancsaládfőt írtak össze Simonban éset a Coacăza nevű hegyi házcsoportban , majdben márjobbágy- észsellércsaládot.ben a Simon-völgybengazdaság terült el , a Simon-patak hídjánál harminc , a Coacăzán és további tizenkilenc kalyiba elszórtan . Azes években a Guțanul la Strungă nevű helyen , a határon létrehoztak egy csak nyáron üzemelő vámhivatalt . Ennek ellenére szekerek csak a faluközpontig tudtak közlekedni , onnan gyalog lehetett átkelni Havasalföldre . Népessége banlakosábólvolt román ésortodox. benlakosábólvolt román ésortodox . Látnivalók Szent Piroska ( Paraszkéva ) ortodox temploma92-ből való . Tornáca eredetileg nyitott volt . Szent Miklós ortodox templom49 ) . A Balaban-dombonésközött ortodox kolostor épült . Jegyzetek Források Ioan Turcu : Escursiuni pe munții țerei Bârsei și ai Făgărașului din punctul »la Om« de pe »Guceciu« până dincolo de »Negoiul« . Brașov, Brassó megye települései Fogaras vármegye települései