Hszining
(kínai: 西宁; tibeti: ཟི་ལིང་།, mongol: ᠰᠢᠨᠢᠩ) Kína  tartományának fővárosa és egyben a Csinghaj-tibeti-fennsík legnépesebb városa. A tartomány keleti részén fekvő város lakossága a 2010-es népszámlálási adatok szerint  fő, amelyből  fő él az összesen négy városi körzetben.

A település az északi selyemút  folyosójának egyik kereskedelmi központjának számít több mint kétezer éve és itt volt az erődítménye a Han-, a Szuj-, a Tang- és a Szung-dinasztiáknak a nyugati nomád népek támadásaival szemben. Jóllehet  sokáig  tartományhoz tartozott, 1928-ban azonban  részévé vált. A térségben több jelentős muszlim és buddhista vallási helyszín található, köztük a  Tongkuan mecset és a Taer kolostor. A város a -folyó völgyében fekszik és a tengerszint feletti magasságának köszönhetően az éghajlata hideg mérsékelt. A várost összeköti a Csinghaj–Tibet-vasútvonal a tibeti Lhászával és  tartomány székhelyével,  várossal.

Története

Hszining a Tibet felé vezető selyemút egyik fontos állomása volt, ahol főleg fával, gyapjúval és sóval kereskedtek az ókorban. Ez a kereskedelmi útvonal a selyemút északi vonalhálózatának a részét képezte, amelyen jelentősen megnőtt a forgalom az i.e. 1. században, miután a Han-dinasztia kiterjesztette a hatalmát ezen a területen.

A Han-dinasztia idején (206 BC – 220 AD) egy  nevű települést hoztak létre, hogy felügyelje a helyi  törzs tagjait. tribesmen. Szintén a Szui- (581–618) és a Tang-dinasztia (618–907) korában a település határvidékének és rendre kiújuló csatározások helyszínének számított. 763-ban a területet megszállták a tibetiek, akik átkeresztelték a helyet  névre. 1104-ben a Szung-dinasztia visszahódította a települést, amely ekkor kapta a jelenlegi  (jelentése: "béke a nyugaton") nevet és a prefektusi vagy szuper prefektusi rangot. A 16. század végén alapították a várostól mintegy 16km-re a Taer kolostort, amelynek révén a sárga kalapos buddhista szekta, a tibeti buddhizmus egyik iskolájának, a Gelugpának a fontos vallási központjává vált.

1927. május 22-én egy Richter-skála szerint 8,6-os erősségű földrengés rázta meg a területet, amelynek következtében mintegy  ember vesztette életét.

Jegyzetek

További információk 
 Hszining kormányzat hivatalos oldala

Kapcsolódó szócikkek
 Tendzin Gyaco - a 14. dalai láma

Kína települései
( kínai : 西宁 ; tibeti : ཟི་ ལིང ་ ། , mongol : ᠰᠢᠨᠢᠩ ) Kína tartományának fővárosa és egyben a Csinghaj-tibeti-fennsík legnépesebb városa . A tartomány keleti részén fekvő város lakossága aes népszámlálási adatok szerint fő , amelyből fő él az összesen négy városi körzetben . A település az északi selyemút folyosójának egyik kereskedelmi központjának számít több mint kétezer éve és itt volt az erődítménye a Han- , a Szuj- , a Tang- és a Szung-dinasztiáknak a nyugati nomád népek támadásaival szemben . Jóllehet sokáig tartományhoz tartozott, ban azonban részévé vált . A térségben több jelentős muszlim és buddhista vallási helyszín található , köztük a Tongkuan mecset és a Taer kolostor . A város a -folyó völgyében fekszik és a tengerszint feletti magasságának köszönhetően az éghajlata hideg mérsékelt . A várost összeköti a Csinghaj–Tibet-vasútvonal a tibeti Lhászával és tartomány székhelyével , várossal . Története Hszining a Tibet felé vezető selyemút egyik fontos állomása volt , ahol főleg fával , gyapjúval és sóval kereskedtek az ókorban . Ez a kereskedelmi útvonal a selyemút északi vonalhálózatának a részét képezte , amelyen jelentősen megnőtt a forgalom az i.e. században , miután a Han-dinasztia kiterjesztette a hatalmát ezen a területen . A Han-dinasztia idejénBC –AD ) egy nevű települést hoztak létre , hogy felügyelje a helyi törzs tagjait. tribesmen . Szintén a Szui-618 ) és a Tang-dinasztia907 ) korában a település határvidékének és rendre kiújuló csatározások helyszínének számított.ban a területet megszállták a tibetiek , akik átkeresztelték a helyet névre.ben a Szung-dinasztia visszahódította a települést , amely ekkor kapta a jelenlegi ( jelentése : " béke a nyugaton " ) nevet és a prefektusi vagy szuper prefektusi rangot . A század végén alapították a várostól mintegym-re a Taer kolostort , amelynek révén a sárga kalapos buddhista szekta , a tibeti buddhizmus egyik iskolájának , a Gelugpának a fontos vallási központjává vált . 1927. májusén egy Richter-skála szerint6-os erősségű földrengés rázta meg a területet , amelynek következtében mintegy ember vesztette életét . Jegyzetek További információk Hszining kormányzat hivatalos oldala Kapcsolódó szócikkek Tendzin Gyaco - a dalai láma Kína települései