Korai buddhizmus
A korai buddhizmus kifejezés két egymástól különálló időszakra vonatkozhat, amelyeket két szócikk tárgyal:
 Elő-szektariánus buddhizmus - Gautama Buddha tanításaira és a korabeli szangha közösségi szerveződéseire utal.
 Korai buddhista iskolák - azok az iskolák, amelyekre az elő-szektariánus buddhizmus feloszlott (a vinaja szempontjából formális egyházszakadásról beszélhetünk).

Időtartama
Az elő-szektariánus buddhizmus időszaka Gautama Buddha halála után mintegy 150 évig tartott. A buddhista közösségekben történő szakadások egybeesnek az egyes iskolák által bevezetett Abhidhamma szövegek bevezetésével. Az iskolák eltérő módon értelmezték ezeket a szövegeket és az egymás közötti viták javarészt ebből alakultak ki. A tanok értelmezési különbségeiből fakadó szétválások után is voltak nézeteltérések a vinaját illetően, amely magába foglalta a buddhista közösségek, illetve a szerzetesrendek magaviseletének szabályait. Az elő-szektariánus buddhizmusban, egy laza vázat leszámítva, még nem léteztek Abhidhamma szövegek és egyes iskolák a későbbiekben sem fejlesztettek ki Abhidhamma irodalmat.

Szektariánus fejlesztések

Eredeti szövegek továbbfejlesztése
Miután a szangha felbomlott a korai buddhista iskolákra és a mahájánára, számos - az adott kor számára fontos - új tan, írás és gyakorlat jelent meg, amelyeket a szerzetesek hozták létre. Az elő-szektariánus buddhizmus időszakában ezek a későbbi tankiegészítések még nem léteztek és nem képezték a buddhista gyakorlatok és tanítások részét.

A későbbi iskolák közötti viták ezek miatt az újonnan bevezetett tanok, gyakorlatok és elképzelések miatt keletkeztek. A szerzetesek az érveiket régebbi szövegekre alapozták, mint a Szutta-pitaka vagy a Vinaja-pitaka). A szekták közötti viaskodás alapja leggyakrabban az Abhidhamma és a Mahájána tanítások voltak.

Új szövegek
Egyes tudós szerint a túlzott betűrend szerinti fordítások és értelmezések okozták a korai tanok megváltozását. Túl nagy figyelmet szenteltek a szavak megválogatására és kevesebbet a beszélő szándékára, amely valójában a szöveg lényege volt.

A következő buddhista szövegek még nem vagy csak igen kezdetleges formában léteztek ebben az időszakban:

Abhidhamma
A kánon egyik fő részének, az Abhidhamma-pitakának kacifántos története van. A mahászánghika néhány más iskolával együtt nem fogadta el az Abhidhamma-pitakát a kánon részeként Egy másik iskola az Abhidhammát a Khuddaka-nikáján belül helyezte el. Ráadásul az Abhidhamma páli változata kizárólag théraváda gyűjteménynek számít, amely kevés hasonlóságot mutat az egyéb buddhista iskolák által elfogadott Abhidhammával. A korai iskolák különböző Abhidhamma filozófiái nem jutottak dűlőre az Abhidhammát illetően, ezért ebben a korban a buddhizmust a megosztottság jellemezte. A páli kánon legkorábbi szövegei (a Szutta-nipáta és a Dzsátakák egy része) a Szutta-pitaka első négy (korai) nikájával együtt nem tesz említést az Abhidhamma-pitákáról. Az Abhidhammát nem említi a közvetlenül a Buddha halála után tartott első buddhista zsinat sem. A tanácskozásról készült beszámoló viszont megemlíti a vinaját és a Szutta-pitaka nikájákat.

Annak ellenére, hogy az Abhidhamma-pitakát a Szutta-pitaka korábbi tanításaihoz szánták kiegészítőnek, hamarosan egy új szerzetesi tudósközösség életének a központi részévé vált. A különböző Abhidhamma műveket Buddha halála után 200 évvel kezdték megírni

A théraváda hagyományban úgy tartják, hogy az Abhidhammát Buddha elhunyt édesanyjának tanította, aki a Tavatimsza mennyországban született újra. Egyes tudósok ezt elutasítják azzal, hogy az Abhidhamma iromadomnak csupán kis része létezett korai formában.

A Khuddaka-nikája részei
A Khuddaka-nikája részei két történelmi szakaszra bonthatók. A korai szövegek a második buddhista tanácskozás előtt keletkeztek (kevesebb mint 100 évvel Buddha parinirvánája után), a későbbi szövegek a második tanácskozás után, tehát a Szutta-pitakához később lettek hozzáadva. A dzsátakák eredeti versei a kánon legkorábbi szövegei közé tartoznak, viszont a benne lévő mesék (jóval híresebbek) csupán később hozzáadott magyarázó jellegű szövegek.

A későbbi szövegek közé sorolható írások:
 Khuddakapatha
 Vimanavatthu
 Petavatthu
 Niddesza
 Patisambhidá-magga
 Apadána
 Buddhavamsza
 Csarijá-pitaka
valamint a burmai kánon részét képező 3 könyv:
 Milindapanha
 Nettippakarana
 Petakopadesza

Parivara
A Parivára, a Vinaja-pitaka utolsó könyvét csak később adták a vinajához.

Egyéb későbbi szöveg
az összes mahájána szútra.
a théraváda és a korai buddhista iskolák összes magyarázószövege.

Később bevezetett nézetek
Néhány buddhista nézet nem létezett a elő-szektariánus buddhizmusban.
a páramiták építésének elképzelése: a páramitákat említő théraváda és mahájána szövegek is későbbi koncepciók.
a bodhiszattvafogadalom elképzelése: csak a mahájána szútrákban létezik.

Idővonal

Kapcsolódó szócikkek
 A buddhizmus iskolái

Jegyzetek

Források
 Buswell, Jr., Robert E. (ed.) (2003). Encyclopedia of Buddhism (MacMillan). .
 Cousins, L.S. (1996). "The Dating of the Historical Buddha: A Review Article" - Journal of the Royal Asiatic Society, Series 3, 6.1 (1996): 57-63. - http://indology.info/papers/cousins/ .
 Ainslie Embree (ed.), Stephen N. Hay (ed.), Wm. Theodore de Bary (ed.), A.L. Bashram, R.N. Dandekar, Peter Hardy, J.B. Harrison, V. Raghavan, Royal Weiler, and Andrew Yarrow (1958; 2. kiadás 1988). Sources of Indian Tradition: From the Beginning to 1800 (1. kötet). NY: Columbia U. Press. .
 Gombrich, Richard F. (1988; 6. újranyomat, 2002).  Theravāda Buddhism: A Social History from Ancient Benares to Modern Colombo (London: Routledge). .
 Harvey, Peter (1990; 15. újranyomat, 2007). An Introduction to Buddhism: Teachings, History and Practices (Cambridge: Cambridge University Press). .
 Keown, Damien and Charles S Prebish (eds.) (2004). Encyclopedia of Buddhism (London: Routledge).  .
 Robinson, Richard H. and Willard L. Johnson (1970; 3. kiadás, 1982). The Buddhist Religion: A Historical Introduction (Belmont, CA: Wadsworth Publishing). .
 Williams, Paul with Anthony Tribe (2000). Buddhist Thought (London: Routledge). . - https://books.google.com/books?id=v0Rpvycf1t0C.  
 Sects & Sectarianism: The Origins of Buddhist Schools, Santi Forest Monastery, 2006 - Bhikkhu Szudzsato

Korai buddhizmus
A korai buddhizmus kifejezés két egymástól különálló időszakra vonatkozhat , amelyeket két szócikk tárgyal : Elő-szektariánus buddhizmus - Gautama Buddha tanításaira és a korabeli szangha közösségi szerveződéseire utal . Korai buddhista iskolák - azok az iskolák , amelyekre az elő-szektariánus buddhizmus feloszlott ( a vinaja szempontjából formális egyházszakadásról beszélhetünk ) . Időtartama Az elő-szektariánus buddhizmus időszaka Gautama Buddha halála után mintegyévig tartott . A buddhista közösségekben történő szakadások egybeesnek az egyes iskolák által bevezetett Abhidhamma szövegek bevezetésével . Az iskolák eltérő módon értelmezték ezeket a szövegeket és az egymás közötti viták javarészt ebből alakultak ki . A tanok értelmezési különbségeiből fakadó szétválások után is voltak nézeteltérések a vinaját illetően , amely magába foglalta a buddhista közösségek , illetve a szerzetesrendek magaviseletének szabályait . Az elő-szektariánus buddhizmusban , egy laza vázat leszámítva , még nem léteztek Abhidhamma szövegek és egyes iskolák a későbbiekben sem fejlesztettek ki Abhidhamma irodalmat . Szektariánus fejlesztések Eredeti szövegek továbbfejlesztése Miután a szangha felbomlott a korai buddhista iskolákra és a mahájánára , számos - az adott kor számára fontos - új tan , írás és gyakorlat jelent meg , amelyeket a szerzetesek hozták létre . Az elő-szektariánus buddhizmus időszakában ezek a későbbi tankiegészítések még nem léteztek és nem képezték a buddhista gyakorlatok és tanítások részét . A későbbi iskolák közötti viták ezek miatt az újonnan bevezetett tanok , gyakorlatok és elképzelések miatt keletkeztek . A szerzetesek az érveiket régebbi szövegekre alapozták , mint a Szutta-pitaka vagy a Vinaja-pitaka ) . A szekták közötti viaskodás alapja leggyakrabban az Abhidhamma és a Mahájána tanítások voltak . Új szövegek Egyes tudós szerint a túlzott betűrend szerinti fordítások és értelmezések okozták a korai tanok megváltozását . Túl nagy figyelmet szenteltek a szavak megválogatására és kevesebbet a beszélő szándékára , amely valójában a szöveg lényege volt . A következő buddhista szövegek még nem vagy csak igen kezdetleges formában léteztek ebben az időszakban : Abhidhamma A kánon egyik fő részének , az Abhidhamma-pitakának kacifántos története van . A mahászánghika néhány más iskolával együtt nem fogadta el az Abhidhamma-pitakát a kánon részeként Egy másik iskola az Abhidhammát a Khuddaka-nikáján belül helyezte el . Ráadásul az Abhidhamma páli változata kizárólag théraváda gyűjteménynek számít , amely kevés hasonlóságot mutat az egyéb buddhista iskolák által elfogadott Abhidhammával . A korai iskolák különböző Abhidhamma filozófiái nem jutottak dűlőre az Abhidhammát illetően , ezért ebben a korban a buddhizmust a megosztottság jellemezte . A páli kánon legkorábbi szövegei ( a Szutta-nipáta és a Dzsátakák egy része ) a Szutta-pitaka első négy ( korai ) nikájával együtt nem tesz említést az Abhidhamma-pitákáról . Az Abhidhammát nem említi a közvetlenül a Buddha halála után tartott első buddhista zsinat sem . A tanácskozásról készült beszámoló viszont megemlíti a vinaját és a Szutta-pitaka nikájákat . Annak ellenére , hogy az Abhidhamma-pitakát a Szutta-pitaka korábbi tanításaihoz szánták kiegészítőnek , hamarosan egy új szerzetesi tudósközösség életének a központi részévé vált . A különböző Abhidhamma műveket Buddha halála utánévvel kezdték megírni A théraváda hagyományban úgy tartják , hogy az Abhidhammát Buddha elhunyt édesanyjának tanította , aki a Tavatimsza mennyországban született újra . Egyes tudósok ezt elutasítják azzal , hogy az Abhidhamma iromadomnak csupán kis része létezett korai formában . A Khuddaka-nikája részei A Khuddaka-nikája részei két történelmi szakaszra bonthatók . A korai szövegek a második buddhista tanácskozás előtt keletkeztek ( kevesebb mintévvel Buddha parinirvánája után ) , a későbbi szövegek a második tanácskozás után , tehát a Szutta-pitakához később lettek hozzáadva . A dzsátakák eredeti versei a kánon legkorábbi szövegei közé tartoznak , viszont a benne lévő mesék ( jóval híresebbek ) csupán később hozzáadott magyarázó jellegű szövegek . A későbbi szövegek közé sorolható írások : Khuddakapatha Vimanavatthu Petavatthu Niddesza Patisambhidá-magga Apadána Buddhavamsza Csarijá-pitaka valamint a burmai kánon részét képezőkönyv : Milindapanha Nettippakarana Petakopadesza Parivara A Parivára , a Vinaja-pitaka utolsó könyvét csak később adták a vinajához . Egyéb későbbi szöveg az összes mahájána szútra. a théraváda és a korai buddhista iskolák összes magyarázószövege . Később bevezetett nézetek Néhány buddhista nézet nem létezett a elő-szektariánus buddhizmusban. a páramiták építésének elképzelése : a páramitákat említő théraváda és mahájána szövegek is későbbi koncepciók . a bodhiszattvafogadalom elképzelése : csak a mahájána szútrákban létezik . Idővonal Kapcsolódó szócikkek A buddhizmus iskolái Jegyzetek Források Buswell , Jr. , Robert E. ( ed . ) Encyclopedia of Buddhism ( MacMillan). \ . Cousins , L.S. " The Dating of the Historical Buddha : A Review Article " - Journal of the Royal Asiatic Society , Series1 - http://indology.info/papers/cousins/ \ . Ainslie Embree ( ed . ) , Stephen N. Hay ( ed . ) , Wm . Theodore de Bary ( ed . ) , A.L. Bashram , R.N. Dandekar , Peter Hardy , J.B . Harrison , V . Raghavan , Royal Weiler , and Andrew Yarrow kiadás Sources of Indian Tradition : From the Beginning to( 1. kötet ) . NY : Columbia U. Press. \ . Gombrich , Richard F. újranyomat , Theravāda Buddhism : A Social History from Ancient Benares to Modern Colombo ( London : Routledge). \ . Harvey , Peter újranyomat , An Introduction to Buddhism : Teachings , History and Practices ( Cambridge : Cambridge University Press). \ . Keown , Damien and Charles S Prebish ( eds . ) Encyclopedia of Buddhism ( London : Routledge). \ . Robinson , Richard H. and Willard L. Johnson kiadás , The Buddhist Religion : A Historical Introduction ( Belmont , CA : Wadsworth Publishing). \ . Williams , Paul with Anthony Tribe Buddhist Thought ( London : Routledge ) . \. - https://books.google.com/books?id=v0Rpvycf1t0C . Sects & Sectarianism : The Origins of Buddhist Schools , Santi Forest Monastery,- Bhikkhu Szudzsato Korai buddhizmus