Goði
A goði (többes számban goðar), vagy az izlandi nyelvben alkalmazott karakterek nélkül godi, a korai izlandi társadalomban betöltött hatalmi pozíció, rang vagy tisztség, amit magyarra általában nemzetségfőnek, néha törzsfőnöknek fordítanak. A szó az óskandináv nyelvben eredetileg az óskandináv vallás papi funkcióját jelentette, etimológiailag az „isten” értelmű god szóból származott, „isten szolgája” jelentésben.

Kialakulása, szerepe az izlandi társadalomban
A korai skandináv társadalmakban pogány papi tisztséget jelentő szó az izlandi honfoglalás után kapott új jelentőséget, mivel az új hazában a korabeli skandináv államoktól eltérően nem voltak sem királyok, sem pedig más feudális méltóságok, mint a jarl (angolul earl, magyarul kb. gróf). Izlandon ez volt az egyetlen társadalmi vezetői rang. A szigetre érkező honfoglalók egyes nagyobb csoportjainak vezetői a letelepedés után is megőrizték irányító funkciójukat. Népes családjukkal, a munka mellett fegyvert is viselő kíséretükkel valamint esetleg korábbi viking portyákon szerzett rabszolgáikkal érkeztek Izlandra, ott jelentős területet foglaltak és eredményesen gazdálkodtak. Egyesek közülük kiemelkedtek a többi nemzetségfő, családfő közül. Ők szabták meg területük viselkedési szabályait (az óskandináv és viking hagyományok alapján), ők szervezték meg a hagyományos vallás isteneinek tiszteletére a szertartásokat, és ilyen „szolgáltatásaik” fejében adókat szedtek híveiktől, a különálló gazdaságok családfőitől. Ez az adószedés is erősítette a goði gazdasági helyzetét és hatalmát.

A rang vallási tartalma később elhalványodott, viszont állami végrehajtó hatalom nem lévén, a teljes helyi végrehajtó hatalom az ő kezükben volt. Olyan személyek töltötték be ezt a pozíciót, akik fegyveres kíséretükkel karhatalmat is tudtak gyakorolni.

A goðit hajdan választották, az izlandi letelepedés idején azonban már ez a rang többnyire öröklődött, viselői a gazdagabb, nevesebb nemzetségfők körül kerültek ki. Kötelességük volt az embereinek az érdekeit képviselni, a békességet fenntartani, helyi ügyekben bíráskodni, a rászorulók, betegek, öregek ellátásáról gondoskodni. A goði alattvalói urukat maguk választották, elméletileg bárki kinyilváníthatta az ország bármely más területén letelepedett goðihoz való tartozását.

A goði évente több alkalommal összehívta híveit a szükséges döntések meghozatalára, az új szabályok, törvények megvitatására és elfogadására, valamint a meglévő szabályok megsértőinek szankcionálására. A goði elnökölt a helyben, saját maga által összehívott gyűléseken, majd az ottani embereivel – a „gyűlésbelijeivel” – vonult az országrész-gyűlésekre, illetve 930 után az alþingi éves népgyűlésére, ahol általában Izland minden goðija megjelent. Az izlandi első „köztársaság”, a Bernáth István által „Néphatalomnak” nevezett formáció kezdetén idején mintegy 40 goði volt a szigeten.

A goði tisztségét a későbbiekben már el is lehetett adni, meg lehetett osztani, illetve egy személy egyre több korábbi goði tisztségét és befolyását gyűjthette magához. Izland függetlenségének elvesztése előtt ez a hatalom már csak néhány nagy család kezébe összpontosult.

Jegyzetek

Források

Izland történelme
Nemesi címek
A goði ( többes számban goðar ) , vagy az izlandi nyelvben alkalmazott karakterek nélkül godi , a korai izlandi társadalomban betöltött hatalmi pozíció , rang vagy tisztség , amit magyarra általában nemzetségfőnek , néha törzsfőnöknek fordítanak . A szó az óskandináv nyelvben eredetileg az óskandináv vallás papi funkcióját jelentette , etimológiailag az „ isten” értelmű god szóból származott , „ isten szolgája” jelentésben . Kialakulása , szerepe az izlandi társadalomban A korai skandináv társadalmakban pogány papi tisztséget jelentő szó az izlandi honfoglalás után kapott új jelentőséget , mivel az új hazában a korabeli skandináv államoktól eltérően nem voltak sem királyok , sem pedig más feudális méltóságok , mint a jarl ( angolul earl , magyarul kb. gróf ) . Izlandon ez volt az egyetlen társadalmi vezetői rang . A szigetre érkező honfoglalók egyes nagyobb csoportjainak vezetői a letelepedés után is megőrizték irányító funkciójukat . Népes családjukkal , a munka mellett fegyvert is viselő kíséretükkel valamint esetleg korábbi viking portyákon szerzett rabszolgáikkal érkeztek Izlandra , ott jelentős területet foglaltak és eredményesen gazdálkodtak . Egyesek közülük kiemelkedtek a többi nemzetségfő , családfő közül . Ők szabták meg területük viselkedési szabályait ( az óskandináv és viking hagyományok alapján ) , ők szervezték meg a hagyományos vallás isteneinek tiszteletére a szertartásokat , és ilyen „ szolgáltatásaik” fejében adókat szedtek híveiktől , a különálló gazdaságok családfőitől . Ez az adószedés is erősítette a goði gazdasági helyzetét és hatalmát . A rang vallási tartalma később elhalványodott , viszont állami végrehajtó hatalom nem lévén , a teljes helyi végrehajtó hatalom az ő kezükben volt . Olyan személyek töltötték be ezt a pozíciót , akik fegyveres kíséretükkel karhatalmat is tudtak gyakorolni . A goðit hajdan választották , az izlandi letelepedés idején azonban már ez a rang többnyire öröklődött , viselői a gazdagabb , nevesebb nemzetségfők körül kerültek ki . Kötelességük volt az embereinek az érdekeit képviselni , a békességet fenntartani , helyi ügyekben bíráskodni , a rászorulók , betegek , öregek ellátásáról gondoskodni . A goði alattvalói urukat maguk választották , elméletileg bárki kinyilváníthatta az ország bármely más területén letelepedett goðihoz való tartozását . A goði évente több alkalommal összehívta híveit a szükséges döntések meghozatalára , az új szabályok , törvények megvitatására és elfogadására , valamint a meglévő szabályok megsértőinek szankcionálására . A goði elnökölt a helyben , saját maga által összehívott gyűléseken , majd az ottani embereivel – a „ gyűlésbelijeivel” – vonult az országrész-gyűlésekre , illetveután az alþingi éves népgyűlésére , ahol általában Izland minden goðija megjelent . Az izlandi első „ köztársaság” , a Bernáth István által „ Néphatalomnak” nevezett formáció kezdetén idején mintegygoði volt a szigeten . A goði tisztségét a későbbiekben már el is lehetett adni , meg lehetett osztani , illetve egy személy egyre több korábbi goði tisztségét és befolyását gyűjthette magához . Izland függetlenségének elvesztése előtt ez a hatalom már csak néhány nagy család kezébe összpontosult . Jegyzetek Források Izland történelme Nemesi címek