Sumenep
Sumenep (madura nyelven: Songènèb) város Indonéziában, Kelet-Jáván, Madura szigetén fekszik, annak keleti felén. A Sumenep kormányzósághoz tartozik, annak közigazgatási központja.

Sumenep város
Sumenep város alföldön terül el, majdnem 55 km²-en (54.934774), lakosainak száma 79.918, a nők aránya 50,92%, népsűrűség: 1.454,91 fő/km² (2003). 2004. június 29-én Sumenep városi kerületeket alakított ki.

Sumenep város ad otthont több történelmi épületnek, melyek a királyi palotákhoz kapcsolódnak:
 Asta Tinggi Sumenep (Nagy Asta Sumenep) - királyok és családtagjaik sírjai
 Keraton Sumenep (királyi palota) - jelenleg Sumenep kormányzójának hivatalos rezidenciája
 Benteng Kali Mo'o - mára csak a külső fala áll
 Taman Sare (Sare Park) - az egykori királyi fürdőkomplexum, ami most nyilvános

Szomszédos kerületek
 északról: Manding
 délről: Saronggi
 keletről: Kapura és Kalianget
 nyugatról: Lenteng

Települések
Bangkal, Bangselok, Kacongan, Karangduak, Kebonagung, Kebunan, Kepanjin, Kolor, Marengan Daya, Paberasan, Pabian, Pajagalan, Pamolokan, Pandian, Pangarangan, Parsanga

Sumenep Kormányzóság

Területe: 2.093,457573 km², lakosság: 1.041.915 fő, fővárosa: Sumenep város. Az eredeti (madura) nyelv szerinti jelentése: nyugodt völgy.

Határok

A Sumenep Kormányzóság Madura sziget keleti végén található. Ugyancsak ide tartozik a keleti hosszúság 113°32'54 -- 116°16'48 és a déli szélesség 4°55' -- 7°24' között szétszórt 126 sziget is, aminek 38%-as (azaz 48) lakott, viszont 62%-a (tehát 78 sziget) lakatlan. A kormányzóságot délen a Madura-szoros és a Bali-tenger, északon a Jáva-tenger, nyugaton a Pamekasan Kormányzóság (mint egyetlen szárazföldi határ), keletről pedig a Jáva-tenger és a Flores-tenger határolja. A sok tenger hatalmas erőforrás, s természetesen a halászat nagy lehetősége.

Területek

A Sumenep Kormányzóság teljes területe 2.093,457573 km2:
 mezőgazdasági terület: 1.130,19 km² (53,98%)
 erdő, füvesség: 423,96 km² (20,25%)
 települések: 179,32 km² (8,56%)
 vízfelület: 59,07 km² (2,82%)
 egyéb: 63,41 km² (3,02%)
 tenger: kb. +50.000,00 km²

Kerületek

A Sumenep Kormányzóság huszonhét kerületre oszlik, benne 4 község és 328 falu található. Az alábbi táblázat a 2010-es népszámlálás eredményeit rögzíti.

Történelem

A gyarmatosítás előtti hindu-buddhista időkben a Singhasai királyok uralkodtak Jáva és közvetlen környezete (lásd szigetvilág), így Madura szigete felett is. Aryja Wirajaja herceg, Kertanegara király tanácsadója, a Singhasai királyság utódaként létrehozta a Majapahit birodalmat. Több könyvet és kéziratot írt, egyike a Pararaton, ami ezen történelmi események kézirata; lejegyzi, hogy emiatt őt 1268-ban száműzték a keleti Manurese hercegségbe Sumenepben, mivel kiesett Wishnuwardana király kegyeiből. Arya Wirajaja-t itt temették el 1269. október 31-én (városalapítás dátuma).

A muzulmán és a gyarmati időszak kezdetén, Yudonegoro idején (1648-1672) a Holland Kelet-Indiai Társaság elérte Sumenep régióját. Trunojoyo (Yudonegoro barátja) vereséget szenvedett a hollandoktól, így a terület ezután a társaság szabályaihoz kötődött. Az uralkodó, Yudonegoro halála után a hollandok beavatkoztak Sumenep közügyeibe. 1704-ben a hollandok aláírták a Puger-szerződést, melyben elismerték a szunani Pangeran Puger herceg - mint I. Pakubuwana, Surakarta harmadik királya - szuverenitását, aki hadilábon állt III. Amangkurat szultánnal (Matamaram szultán örökösével) Plered-ben; a küzdelemben holland segítséget kapott. A szerződés részeként Puger átengedte Jáva keleti részeit és Madurát (vele Sumenepet) a hollandoknak, ugyanakkor egy korábbi szerződés súlyos pénzbeli terhét átváltotta 25 évnyi kötelezettségre természetben (évi tizenhárom tonna rizsre). Sumenep így másodszorra került a Társaság kezébe 1705. október 5-én.

IV. Cokronegoro (1744-1749) uralkodása alatt Ke'Lesap felkelést vezetett Bangkalanból a holland szabályok megtámadására, majd egy éven vezette Sumenepet. 1750-ben leváltotta Tirtonegoro (Yudonegoro leszármazottja), aki Bendoro Saud paphoz ment feleségül, akit a hollandok mint Sumenep hercegét koronázták meg. Így 1750 és 1762 között a régiót két uralkodó család vezette. Saud herceget a szülők felkérésére fia, Raden Asirudin (későbbi nevén Panembahan Somala) követte a trónon (1762-1811), aki megépítette a palotát és a nagy mecsetet; Sumenep első szultánjaként is ismerik. Őt ugyan rövid időre fia, Kusumadiningrat követte, de néhány hónap múlva a hollandok Pasuruanba kényszerítették, s helyébe Tirtadiningrat lépett, akit a hollandok I. Pakunataningrat szultánnak koronáztak. Ekkortól a hercegséget a szultánság váltja fel, ami az iszlám vallás térhódításának is a következménye.

A holland gyarmatok közt egyedülálló módon az indonéz Sumenep a szultánságok létrehozásával egyfajta autonómiát kapott az önálló kormányzásra (holland felügyelővel) szerződéseken és egyezményeken keresztül. 1883-ban azonban a hollandok közvetlenebb szabályokat érvényesítettek, alávetve a térséget Holland Kelet-India fennhatóságának. Pratamingkusumo (1901-1926) idején létesítmények építkezésébe kezdtek az etikus politika jegyében: egyebek közt gátat a Kebon Agung folyón, holland iskolát az indonéz diákok részére, közlekedési létesítményeket és moder só-brikett üzemet Kalianget kerületében.

1945. augusztus 17-én Indonézia kimondta a hollandoktól való függetlenségét. Ezt a gyarmatország csak jóval később volt hajlandó elismerni. Az indonéz nemzeti forradalom alatt 1947. november 11-én Sumenep függetlenségért küzdő harcosai öt holland repülőgépet támadtak meg. Annak ellenére, hogy a helybéliek támadtak, Sumenep és Madura szigetének más területeit is leigázták a hollandok; abban az időben Madura szigete volt az utolsó lefoglalt fellegváruk, nevezetesen Sumenep. A Madurában lévő kormányközpont Pamekasanból Lanjukba, Mandingba és Sumenepbe költözött.
1948-ban megalakult az Indonéz Egyesült Államok; Madura a központi indonéz államtól elkülönült a szövetségi kormány felbontásáig, mikor is létrejött az Indonéz Köztársaság.

Uralkodók

Nyelv

Sumenep hivatalos nyelve az indonéz, valamint a köznyelvben a madura nyelv. Emellett a környező szigeteken a saját ősi nyelvek is használatban vannak, Sapeken szigetén a bajo, a mandar, a makaszar, s több Sulawesi-ről érkező regionális nyelv. Kangean szigetén a madura egy nyelvjárását, a kangeáni madurát beszélik.

Vallás

A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint a 2010-es népszámláláskor Sumenep tartomány lakossága az alábbiak szerint nyilatkozott vallásáról:
 iszlám: 1.033.854 fő (99,22%),
 keresztény: 685 fő (0,066%), ebből katolikus 478 fő (0,046%),
 buddhista: 118 fő (0,011%),
 hindu: 8 fő (0,008%),
 konfucianista: 5 fő (0,005%)
A teljes lakosság: 1.041.915 fő (100%)

Klíma

Sumenep trópusi éghajlatú. Eltérően Indonézia más területeivel az esős évszak októbertől márciusig tart, a száraz évszak pedig áprilistól szeptemberig. Az átlagos csapadékmennyiség 1479 mm. A 2011. év adatai szerint a hőmérséklet szeptember és november közt volt a legmagasabb (31,7°C). A levegő hőmérséklete az év során viszonylag állandó, az átlagos hőmérséklet 30°C. A csapadék jelentős része demberben érkezik. A leghosszabb átlagos napsütötte órák száma augusztusban a legnagyobb és februárban a legalacsonyabb. A szél sebessége júliusban volt a legerősebb, márciusban a leggyengébb.

Fordítás

Források
 Sumenep tartomány hivatalos honlapja
 Sumenep kormányzói oldala
 Hivatalok - Sumenep önkormányzata

Indonézia települései
Sumenep ( madura nyelven : Songènèb ) város Indonéziában , Kelet-Jáván , Madura szigetén fekszik , annak keleti felén . A Sumenep kormányzósághoz tartozik , annak közigazgatási központja . Sumenep város Sumenep város alföldön terül el , majdnemkm²-en934774 ) , lakosainak száma918 , a nők aránya92 % , népsűrűség : 454,91 fő/km² júniusén Sumenep városi kerületeket alakított ki . Sumenep város ad otthont több történelmi épületnek , melyek a királyi palotákhoz kapcsolódnak : Asta Tinggi Sumenep ( Nagy Asta Sumenep ) - királyok és családtagjaik sírjai Keraton Sumenep ( királyi palota ) - jelenleg Sumenep kormányzójának hivatalos rezidenciája Benteng Kali Mo'o - mára csak a külső fala áll Taman Sare ( Sare Park ) - az egykori királyi fürdőkomplexum , ami most nyilvános Szomszédos kerületek északról : Manding délről : Saronggi keletről : Kapura és Kalianget nyugatról : Lenteng Települések Bangkal , Bangselok , Kacongan , Karangduak , Kebonagung , Kebunan , Kepanjin , Kolor , Marengan Daya , Paberasan , Pabian , Pajagalan , Pamolokan , Pandian , Pangarangan , Parsanga Sumenep Kormányzóság Területe:093,457573 km² , lakosság:041.915 fő , fővárosa : Sumenep város . Az eredeti ( madura ) nyelv szerinti jelentése : nyugodt völgy . Határok A Sumenep Kormányzóság Madura sziget keleti végén található . Ugyancsak ide tartozik a keleti hosszúság32'54 --16'48 és a déli szélesség55' --24' között szétszórtsziget is , aminek-as ( azazlakott , viszont-a ( tehátsziget ) lakatlan . A kormányzóságot délen a Madura-szoros és a Bali-tenger , északon a Jáva-tenger , nyugaton a Pamekasan Kormányzóság ( mint egyetlen szárazföldi határ ) , keletről pedig a Jáva-tenger és a Flores-tenger határolja . A sok tenger hatalmas erőforrás , s természetesen a halászat nagy lehetősége . Területek A Sumenep Kormányzóság teljes területe093,457573 km2 : mezőgazdasági terület : 130,19 km²98 % ) erdő , füvesség: 96 km²25 % ) települések :32 km²56 % ) vízfelület:07 km²82 % ) egyéb:41 km²02 % ) tenger : kb . +50.000,00 km² Kerületek A Sumenep Kormányzóság huszonhét kerületre oszlik , benneközség ésfalu található . Az alábbi táblázat aes népszámlálás eredményeit rögzíti . Történelem A gyarmatosítás előtti hindu-buddhista időkben a Singhasai királyok uralkodtak Jáva és közvetlen környezete ( lásd szigetvilág ) , így Madura szigete felett is . Aryja Wirajaja herceg , Kertanegara király tanácsadója , a Singhasai királyság utódaként létrehozta a Majapahit birodalmat . Több könyvet és kéziratot írt , egyike a Pararaton , ami ezen történelmi események kézirata ; lejegyzi , hogy emiatt őtban száműzték a keleti Manurese hercegségbe Sumenepben , mivel kiesett Wishnuwardana király kegyeiből . Arya Wirajaja-t itt temették el októberén ( városalapítás dátuma ) . A muzulmán és a gyarmati időszak kezdetén , Yudonegoro idejéna Holland Kelet-Indiai Társaság elérte Sumenep régióját . Trunojoyo ( Yudonegoro barátja ) vereséget szenvedett a hollandoktól , így a terület ezután a társaság szabályaihoz kötődött . Az uralkodó , Yudonegoro halála után a hollandok beavatkoztak Sumenep közügyeibe.ben a hollandok aláírták a Puger-szerződést , melyben elismerték a szunani Pangeran Puger herceg - mint I. Pakubuwana , Surakarta harmadik királya - szuverenitását , aki hadilábon állt III. Amangkurat szultánnal ( Matamaram szultán örökösével ) Plered-ben ; a küzdelemben holland segítséget kapott . A szerződés részeként Puger átengedte Jáva keleti részeit és Madurát ( vele Sumenepet ) a hollandoknak , ugyanakkor egy korábbi szerződés súlyos pénzbeli terhét átváltottaévnyi kötelezettségre természetben ( évi tizenhárom tonna rizsre ) . Sumenep így másodszorra került a Társaság kezébe októberén . IV . Cokronegorouralkodása alatt Ke'Lesap felkelést vezetett Bangkalanból a holland szabályok megtámadására , majd egy éven vezette Sumenepet.ben leváltotta Tirtonegoro ( Yudonegoro leszármazottja ) , aki Bendoro Saud paphoz ment feleségül , akit a hollandok mint Sumenep hercegét koronázták meg . Ígyésközött a régiót két uralkodó család vezette . Saud herceget a szülők felkérésére fia , Raden Asirudin ( későbbi nevén Panembahan Somala ) követte a trónon aki megépítette a palotát és a nagy mecsetet ; Sumenep első szultánjaként is ismerik . Őt ugyan rövid időre fia , Kusumadiningrat követte , de néhány hónap múlva a hollandok Pasuruanba kényszerítették , s helyébe Tirtadiningrat lépett , akit a hollandok I. Pakunataningrat szultánnak koronáztak . Ekkortól a hercegséget a szultánság váltja fel , ami az iszlám vallás térhódításának is a következménye . A holland gyarmatok közt egyedülálló módon az indonéz Sumenep a szultánságok létrehozásával egyfajta autonómiát kapott az önálló kormányzásra ( holland felügyelővel ) szerződéseken és egyezményeken keresztül.ban azonban a hollandok közvetlenebb szabályokat érvényesítettek , alávetve a térséget Holland Kelet-India fennhatóságának . Pratamingkusumoidején létesítmények építkezésébe kezdtek az etikus politika jegyében : egyebek közt gátat a Kebon Agung folyón , holland iskolát az indonéz diákok részére , közlekedési létesítményeket és moder só-brikett üzemet Kalianget kerületében . 1945. augusztusén Indonézia kimondta a hollandoktól való függetlenségét . Ezt a gyarmatország csak jóval később volt hajlandó elismerni . Az indonéz nemzeti forradalom alatt novemberén Sumenep függetlenségért küzdő harcosai öt holland repülőgépet támadtak meg . Annak ellenére , hogy a helybéliek támadtak , Sumenep és Madura szigetének más területeit is leigázták a hollandok ; abban az időben Madura szigete volt az utolsó lefoglalt fellegváruk , nevezetesen Sumenep . A Madurában lévő kormányközpont Pamekasanból Lanjukba , Mandingba és Sumenepbe költözött . 1948-ban megalakult az Indonéz Egyesült Államok ; Madura a központi indonéz államtól elkülönült a szövetségi kormány felbontásáig , mikor is létrejött az Indonéz Köztársaság . Uralkodók Nyelv Sumenep hivatalos nyelve az indonéz , valamint a köznyelvben a madura nyelv . Emellett a környező szigeteken a saját ősi nyelvek is használatban vannak , Sapeken szigetén a bajo , a mandar , a makaszar , s több Sulawesi-ről érkező regionális nyelv . Kangean szigetén a madura egy nyelvjárását , a kangeáni madurát beszélik . Vallás A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint aes népszámláláskor Sumenep tartomány lakossága az alábbiak szerint nyilatkozott vallásáról : iszlám:033.854 fő22 % ) , keresztény : fő066 % ) , ebből katolikusfő046 % ) , buddhista: fő011 % ) , hindu: fő008 % ) , konfucianista: fő005 % ) A teljes lakosság:041.915 fő ) Klíma Sumenep trópusi éghajlatú . Eltérően Indonézia más területeivel az esős évszak októbertől márciusig tart , a száraz évszak pedig áprilistól szeptemberig . Az átlagos csapadékmennyiségmm . A év adatai szerint a hőmérséklet szeptember és november közt volt a legmagasabb7°C ) . A levegő hőmérséklete az év során viszonylag állandó , az átlagos hőmérsékletC . A csapadék jelentős része demberben érkezik . A leghosszabb átlagos napsütötte órák száma augusztusban a legnagyobb és februárban a legalacsonyabb . A szél sebessége júliusban volt a legerősebb , márciusban a leggyengébb . Fordítás Források Sumenep tartomány hivatalos honlapja Sumenep kormányzói oldala Hivatalok - Sumenep önkormányzata Indonézia települései