A buddhizmus és a keleti vallások
A buddhizmus és a keleti vallások a történelem során többször kölcsönhatásba léptek egymással azután, hogy a buddhizmus Indiát elhagyva az egész kontinensen terjedésnek indult a 2. század környékén.

Konfucianizmus

A konfucianizmus komoly ellenfélnek bizonyult a buddhizmus számára, főleg mivel az nihilisztikusnak tartotta a buddhizmus világszemléletét, amely negatív hatással lehetett volna a kínai társadalomra. A neokonfucianisták emiatt támadták a buddhista kozmológiát és a buddhizmus végül helyi sajátosságokat öltött magára Kínában. Később, amikor a kínai műveltség is elfogadta az "idegen vallást", a buddhizmus tovább fejlődhetett és egyedülálló iskolák fejlődtek ki a térségben. A konfucianizmus és a buddhizmus kapcsolata már csak szimbolikus volt. A neokonfucianizmus viszont jobban hasonlít a buddhizmusra, mivel abban több a vallásos elem, mint az eredeti konfucianizmusban.

Sintó

Mielőtt Sotoku megtette volna a buddhizmus Japán nemzeti vallásának, sokan ellenezték a buddhizmus japán társadalomba történő integrálását. Az erőltetett integrálás eredményeként a buddhizmus és a helyi sintó szinkretizmusa alakult ki, és egyedi buddhista iskolák jöttek létre a szigetországban.

A japán sintó a buddhizmussal való hosszú együttélés során beleolvadt az idegen vallásba. A sintó vallásban az istenek hasonló helyet kaptak, mint a hindu istenek a buddhizmusban. Annál is inkább, mivel Vairócsana Buddha szimbóluma a nap volt, sokan Amateraszu, napistennő korábbi bodhiszattva reinkarnációjaként azonosították. A kései Tokugava sógunátus időszakában újra felélénkült a sintó, akik közül néhány tudós azt állította, hogy a buddhák korábbi sintó istenek reinkarnációi, megfordítva ezzel a két vallás viszonyát. Meidzsi-restauráció idején a két vallást hivatalosan is szétválasztották. A háborúk utáni modern Japánban a legtöbb család mindkét valláshoz sorolja magát a hivatalos szétválasztás ellenére is. Idővel a japánok hozzászoktak, hogy a spirituális életük részévé tegyék mind a kami, mind a buddhista ideákat.

Taoizmus

A taoizmus és a buddhizmus kapcsolata igen összetett, mivel sokféleképpen voltak egymásra hatással és gyakran kellett versengeniük egymással. A taoizmus kezdetben korai mitológiák, népi vallások és filozófiák keveréke volt. A buddhizmus megjelenése után a taoizmus megújulásra és átstrukturálódásra kényszerült. Közben rendbe kellett tennie a buddhizmushoz hasonló létezéssel kapcsolatos kérdéseket. A korai buddhizmusról úgy tartották, hogy az valamelyest a taoizmus távoli rokona és a buddhista szövegek kínai fordításait gyakran oldották meg taoista kifejezésekkel. A kínai csan buddhizmus kiváltképpen sok közös hitet hordoz a tao filozófiával.

Kapcsolódó szócikkek
 A buddhizmus és a dzsainizmus
 A buddhizmus és a hinduizmus
 A buddhizmus és a kereszténység
 Isten a buddhizmusban
 A buddhizmus és a pszichológia
 A buddhizmus és a nyugati tudományok
 Buddhista etika
 Buddhista filozófia

Jegyzetek

Források
 Arthur F. Wright, (1971) Buddhism in Chinese History, Stanford University Press, Stanford California.
 Tang Yijie, (1991) Confucianism, Buddhism, Daoism, Christianity, and Chinese Culture, University of Peking, The Council for research in values and philosophy
 Christine Mollier, (2008) Buddhism and Taoism Face to Face: Scripture, Ritual, and Iconographic exchange in Medieval China, University of Hawaii Press.
 Fung Yu-Lan and Derk Bodde (1942),The Rise of Neo-Confucianism and Its Borrowings From Buddhism and Taoism

További információk
 Én és önazonosság a konfucianizmusban, a taoizmusban, a buddhizmusban és a hinduizmusban: európai ellentétek 
 az ázsiai vallásokba 

Keleti vallások
Taoizmus
Konfucianizmus
A buddhizmus és a keleti vallások a történelem során többször kölcsönhatásba léptek egymással azután , hogy a buddhizmus Indiát elhagyva az egész kontinensen terjedésnek indult a század környékén . Konfucianizmus A konfucianizmus komoly ellenfélnek bizonyult a buddhizmus számára , főleg mivel az nihilisztikusnak tartotta a buddhizmus világszemléletét , amely negatív hatással lehetett volna a kínai társadalomra . A neokonfucianisták emiatt támadták a buddhista kozmológiát és a buddhizmus végül helyi sajátosságokat öltött magára Kínában . Később , amikor a kínai műveltség is elfogadta az " idegen vallást " , a buddhizmus tovább fejlődhetett és egyedülálló iskolák fejlődtek ki a térségben . A konfucianizmus és a buddhizmus kapcsolata már csak szimbolikus volt . A neokonfucianizmus viszont jobban hasonlít a buddhizmusra , mivel abban több a vallásos elem , mint az eredeti konfucianizmusban . Sintó Mielőtt Sotoku megtette volna a buddhizmus Japán nemzeti vallásának , sokan ellenezték a buddhizmus japán társadalomba történő integrálását . Az erőltetett integrálás eredményeként a buddhizmus és a helyi sintó szinkretizmusa alakult ki , és egyedi buddhista iskolák jöttek létre a szigetországban . A japán sintó a buddhizmussal való hosszú együttélés során beleolvadt az idegen vallásba . A sintó vallásban az istenek hasonló helyet kaptak , mint a hindu istenek a buddhizmusban . Annál is inkább , mivel Vairócsana Buddha szimbóluma a nap volt , sokan Amateraszu , napistennő korábbi bodhiszattva reinkarnációjaként azonosították . A kései Tokugava sógunátus időszakában újra felélénkült a sintó , akik közül néhány tudós azt állította , hogy a buddhák korábbi sintó istenek reinkarnációi , megfordítva ezzel a két vallás viszonyát . Meidzsi-restauráció idején a két vallást hivatalosan is szétválasztották . A háborúk utáni modern Japánban a legtöbb család mindkét valláshoz sorolja magát a hivatalos szétválasztás ellenére is . Idővel a japánok hozzászoktak , hogy a spirituális életük részévé tegyék mind a kami , mind a buddhista ideákat . Taoizmus A taoizmus és a buddhizmus kapcsolata igen összetett , mivel sokféleképpen voltak egymásra hatással és gyakran kellett versengeniük egymással . A taoizmus kezdetben korai mitológiák , népi vallások és filozófiák keveréke volt . A buddhizmus megjelenése után a taoizmus megújulásra és átstrukturálódásra kényszerült . Közben rendbe kellett tennie a buddhizmushoz hasonló létezéssel kapcsolatos kérdéseket . A korai buddhizmusról úgy tartották , hogy az valamelyest a taoizmus távoli rokona és a buddhista szövegek kínai fordításait gyakran oldották meg taoista kifejezésekkel . A kínai csan buddhizmus kiváltképpen sok közös hitet hordoz a tao filozófiával . Kapcsolódó szócikkek A buddhizmus és a dzsainizmus A buddhizmus és a hinduizmus A buddhizmus és a kereszténység Isten a buddhizmusban A buddhizmus és a pszichológia A buddhizmus és a nyugati tudományok Buddhista etika Buddhista filozófia Jegyzetek Források Arthur F. Wright , Buddhism in Chinese History , Stanford University Press , Stanford California . Tang Yijie, Confucianism , Buddhism , Daoism , Christianity , and Chinese Culture , University of Peking , The Council for research in values and philosophy Christine Mollier, Buddhism and Taoism Face to Face : Scripture , Ritual , and Iconographic exchange in Medieval China , University of Hawaii Press . Fung Yu-Lan and Derk BoddeThe Rise of Neo-Confucianism and Its Borrowings From Buddhism and Taoism További információk Én és önazonosság a konfucianizmusban , a taoizmusban , a buddhizmusban és a hinduizmusban : európai ellentétek az ázsiai vallásokba Keleti vallások Taoizmus Konfucianizmus