Mechanikai Laboratórium Híradástechnikai Kísérleti Vállalat
A Mechanikai Laboratórium Híradástechnikai kísérleti Vállalat (rövidítése: ML, rövid neve: Mechanikai Laboratórium, általánosan használt neve: Mechlabor) a szocialista Magyarország egyik, részben katonai, részben stúdiótechnikai berendezéseket gyártó állami vállalata volt.

Az eredetileg 18 főt foglalkoztató vállalatot 1947 körül az akkori Honvédelmi Minisztérium és a Belügyminisztérium alapította, hogy a testületeket az akkori embargó miatt nekik elérhetetlen korszerű, de hazai fejlesztésű és gyártású elektronikai berendezésekkel ellássák.

A rendszerváltás után, a ML által gyártott katonai berendezések piaca (volt szocialista és harmadik világbeli országok) nem bizonyult fizetőképesnek, ezért a vállalatot a rendszerváltó kormány felszámolta. A stúdiótechnikai ág sorsát pedig a digitális hang- és képtechnikai eszközök elterjedése pecsételte meg.

Székhelye, telephelyei 
A vállalat központja Budapest VII., Gorkij (ma: Városligeti) fasor 25–27. sz. alatt volt. Alagon (Dunakeszi), valamint Dunaföldváron s végül 1972-től Pécsen is létesült gyáregysége, ahol a magnetofongyártás folyt. A dunakeszin működő 2. sz. gyáregység 1957 júliusában jött létre az addig vitorlázó repülőgépeket gyártó Alagi Központi Kísérleti Üzemnek (AKKÜ) a Mechlaborhoz csatolásával.

A vállalat működésének jellemzői 
A számítógépek korai használatba vétele, amivel lerövidítették a fejlesztés idejét. Öntvények megmunkálásához numerikus vezérlésű gépeket alkalmaztak. Volt a Laborban mini asztalosműhely, könnyűfémöntöde, homokfúvó-, lakatos-, hegesztő-, forgácsoló-, galvanizáló- és festőműhely, volt fröccsöntőgép, transzformátor-, mechanikus alkatrészgyártó és -szerelő műhely. A technológiát klímavizsgáló, foto-, és elektromos-, valamint mechanikai laboratóriumok támogatták.

Jól képzett szakembergárda, akik nem csak saját területükhöz értettek kiválóan, hanem a gyártmányok valamennyi szerkesztési, konstrukciós, technológiai, áramköri, de még esztétikai kérdéseihez is. Egyesek teljesítményét Kossuth-, és Állami Díjakkal, a céget pedig kitüntetések sokaságával ismerték el.

A vállalat termékei

Katonai rádióvevő-készülékek 
Vevőberendezések képei és rövid leírásai ():

– Rövidhullámú – 30 MHz-ig:
ML–213
ML–400 1957-től
ML–1250 1960-tól
REV–251 1978-tól, 
– Ultrarövid-hullámú – UHF 20–100 MHz és VHF 100–500 MHz:
VU–21M 1967-től
VU–32
UP–3MA panorámavevő
VREV
UREV
UREV–P panorámavevő
VREV–P panorámavevő
– Iránymérő vevők
R–1301 rövidhullámú távkeretes
REV–22 
IU–60 ultrarövid, 20–100
IU–70, 100–500

Magnók 
ML EHR–11,

Tv stúdióberendezések 
8 csatornás fekete-fehér tv-stúdió 1957

Stúdiómagnók 
A Mechlabornak az évtizedek folyamán (1958–93) készült több ezer stúdiómagnója nem csak a Magyar Rádió, ill. Televízió szükségleteit fedezte. A készülékek nagy része a KGST-n belül talált gazdára. Európán kívül Ázsiába, Afrikába, s Kuba révén Amerikába is jutott belőlük.

A 200-astól kezdve elektromosan és mechanikusan is modulrendszerű készülékcsaládok monó (x00), sztereó (x10), pilot, később TC (x50), vágóasztal (x31) változatokban készültek. Szalagsebességük, az európai stúdiókban szokásos 19,05, ill. 38,1 cm/s.
M6: 
STM–6J: 
STM–10: 
STM–100/STM–110: 1972.
STM–200/STM–210/STM–224/STM–226/STM–250/STM–231 1966.
STM–300/STM–301/STM–310 1974 
STM–4016: 0,6–19 cm/s
STM–500/STM–510
STM–600/STM–610/STM–650/STM–631
STM–700: 1985, 8/16/24 sáv, varyspeed
STM–800/STM–810/STM–812/STM–850: 1988, 4,7–76 cm/s, varyspeed /−50,+33%/
STM–90 1992

Az STM–10 elektroncsöves, a 200-asok tranzisztoros, a 300-as sorozattól kezdve az újabbak részben integrált áramkörös elektronikával készültek.
A legsikeresebb, s egyben leggyakoribb típusok a 200-as és 600-as sorozat tagjai voltak. Ezekből több ezer darabos sorozatok készültek.
A megkésett megjelenésének, s a különleges felhasználási területnek köszönhetően a soksávos 700-asból lényegesen kevesebb hagyta el a gyárat.
A rendkívül nagy tudású, processzoros vezérlésű 800-as családból a kísérleti darabokon kívül csak párszor 10 darabos sorozatot gyártott a cég. A ML utolsó konstrukciója, az STM–90 már nem jutott el a gyártósorig. Csak pár Mintadarabja épült meg.

Típuscsaládon belül a mechanikai, s elektronikai részegységek nagyrészt cserélhetők. Ezek az egységek folyamatos fejlesztés alatt álltak, de a csereszabatosság fenntartására a konstruktőrök nagy figyelmet fordítottak. Van rá példa, hogy egy típuscsalád bizonyos egységei másik családba tartozó készülékbe is illeszkednek. Pl. a 600-as család mechanikai egységei (motoregységek, fejegység) a régebbi 200-as sorozatban is megállják a helyüket. A 300-as és 600-as sorozat hangfrekvenciás áramkörei azonosak. Csakúgy, mint a 700-asok és a 800-asok erősítői.

Stúdiólemezjátszók 
SL–100: 1976
SL–101: 1979
SL–102: 1984

Riportermagnók 
Riporter 5
Riporter 6
R–7

Források 
Budapest lexikon II. k., 126. o.

lazarbibi.hu
Heckenast Gábor: A stúdiók világa
Mechanikai Laboratórium: STM–200 mágneses hangrögzítő berendezés karbantartási leírása, 1965
Mechanikai Laboratórium: STM–600 kezelési utasítás
Mechanikai Laboratórium: STM–600 karbantartási utasítás
Mechanikai Laboratórium: STM–310 stúdiómagnetofon-család műszaki leírása, Kezelése és karbantartása, 1974
Mechanikai Laboratórium: STM–700 sokcsatornás stúdiómagnetofon műszaki kézikönyv, 1985
Mechanikai Laboratórium: STM–800 stúdiómagnetofon-család műszaki kézikönyv, 1989
Rádiótechnika évkönyv, 1973
Rádiótechnika, 1976

Germuska Pál: Kadhafi „fülei”. Rádiófelderítő-berendezések gyártása Magyarországon 1965–85 (Történelmi Szemle 2008/1. sz.)
, Líbiában rendszerátadás  , Kadhafi fülei 
Dékány István – Szőnyi István: A magyar katonai rádiófelderítés története (Zrínyi Kiadó 2009), 
A külkereskedelmét a Technika Külkereskedelmi Vállalat bonyolította

Jegyzetek

További információk 
Mechlabor-honlap

Magyarországi elektronikai cégek
A Mechanikai Laboratórium Híradástechnikai kísérleti Vállalat ( rövidítése : ML , rövid neve : Mechanikai Laboratórium , általánosan használt neve : Mechlabor ) a szocialista Magyarország egyik , részben katonai , részben stúdiótechnikai berendezéseket gyártó állami vállalata volt . Az eredetilegfőt foglalkoztató vállalatotkörül az akkori Honvédelmi Minisztérium és a Belügyminisztérium alapította , hogy a testületeket az akkori embargó miatt nekik elérhetetlen korszerű , de hazai fejlesztésű és gyártású elektronikai berendezésekkel ellássák . A rendszerváltás után , a ML által gyártott katonai berendezések piaca ( volt szocialista és harmadik világbeli országok ) nem bizonyult fizetőképesnek , ezért a vállalatot a rendszerváltó kormány felszámolta . A stúdiótechnikai ág sorsát pedig a digitális hang- és képtechnikai eszközök elterjedése pecsételte meg . Székhelye , telephelyei A vállalat központja Budapest VII. , Gorkij ( ma : Városligeti ) fasor27. sz. alatt volt . Alagon ( Dunakeszi ) , valamint Dunaföldváron s végültől Pécsen is létesült gyáregysége , ahol a magnetofongyártás folyt . A dunakeszin működő sz. gyáregységjúliusában jött létre az addig vitorlázó repülőgépeket gyártó Alagi Központi Kísérleti Üzemnek ( AKKÜ ) a Mechlaborhoz csatolásával . A vállalat működésének jellemzői A számítógépek korai használatba vétele , amivel lerövidítették a fejlesztés idejét . Öntvények megmunkálásához numerikus vezérlésű gépeket alkalmaztak . Volt a Laborban mini asztalosműhely , könnyűfémöntöde , homokfúvó- , lakatos- , hegesztő- , forgácsoló- , galvanizáló- és festőműhely , volt fröccsöntőgép , transzformátor- , mechanikus alkatrészgyártó és -szerelő műhely . A technológiát klímavizsgáló , foto- , és elektromos- , valamint mechanikai laboratóriumok támogatták . Jól képzett szakembergárda , akik nem csak saját területükhöz értettek kiválóan , hanem a gyártmányok valamennyi szerkesztési , konstrukciós , technológiai , áramköri , de még esztétikai kérdéseihez is . Egyesek teljesítményét Kossuth- , és Állami Díjakkal , a céget pedig kitüntetések sokaságával ismerték el . A vállalat termékei Katonai rádióvevő-készülékek Vevőberendezések képei és rövid leírásai ( ) : – Rövidhullámú –MHz-ig : ML–213 ML–400től ML–1250tól REV–251tól , – Ultrarövid-hullámú – UHF100 MHz és VHF500 MHz : VU–21Mtől VU–32 UP–3MA panorámavevő VREV UREV UREV–P panorámavevő VREV–P panorámavevő – Iránymérő vevők R–1301 rövidhullámú távkeretes REV–22 IU–60 ultrarövid, 100 IU–70,500 Magnók ML EHR–11 , Tv stúdióberendezések 8 csatornás fekete-fehér tv-stúdió Stúdiómagnók A Mechlabornak az évtizedek folyamán93 ) készült több ezer stúdiómagnója nem csak a Magyar Rádió , ill . Televízió szükségleteit fedezte . A készülékek nagy része a KGST-n belül talált gazdára . Európán kívül Ázsiába , Afrikába , s Kuba révén Amerikába is jutott belőlük . Aastól kezdve elektromosan és mechanikusan is modulrendszerű készülékcsaládok monó ( x00 ) , sztereó ( x10 ) , pilot , később TC ( x50 ) , vágóasztal ( x31 ) változatokban készültek . Szalagsebességük , az európai stúdiókban szokásos05 , ill.1 cm/s . M6 : STM–6J : STM–10 : STM–100/STM–110 : STM–200/STM–210/STM–224/STM–226/STM–250/STM–231 STM–300/STM–301/STM–310 STM–4016:6–19 cm/s STM–500/STM–510 STM–600/STM–610/STM–650/STM–631 STM–700: 16/24 sáv , varyspeed STM–800/STM–810/STM–812/STM–850:7–76 cm/s , varyspeed / −50,+33 % / STM–90 Az STM–10 elektroncsöves , aasok tranzisztoros , aas sorozattól kezdve az újabbak részben integrált áramkörös elektronikával készültek . A legsikeresebb , s egyben leggyakoribb típusok aas ésas sorozat tagjai voltak . Ezekből több ezer darabos sorozatok készültek . A megkésett megjelenésének , s a különleges felhasználási területnek köszönhetően a soksávosasból lényegesen kevesebb hagyta el a gyárat . A rendkívül nagy tudású , processzoros vezérlésűas családból a kísérleti darabokon kívül csak párszordarabos sorozatot gyártott a cég . A ML utolsó konstrukciója , az STM–90 már nem jutott el a gyártósorig . Csak pár Mintadarabja épült meg . Típuscsaládon belül a mechanikai , s elektronikai részegységek nagyrészt cserélhetők . Ezek az egységek folyamatos fejlesztés alatt álltak , de a csereszabatosság fenntartására a konstruktőrök nagy figyelmet fordítottak . Van rá példa , hogy egy típuscsalád bizonyos egységei másik családba tartozó készülékbe is illeszkednek . Pl. aas család mechanikai egységei ( motoregységek , fejegység ) a régebbias sorozatban is megállják a helyüket . Aas ésas sorozat hangfrekvenciás áramkörei azonosak . Csakúgy , mint aasok és aasok erősítői . Stúdiólemezjátszók SL–100 : SL–101 : SL–102 : Riportermagnók Riporter 5 Riporter 6 R–7 Források Budapest lexikon II. k . , o. lazarbibi.hu Heckenast Gábor : A stúdiók világa Mechanikai Laboratórium : STM–200 mágneses hangrögzítő berendezés karbantartási leírása , Mechanikai Laboratórium : STM–600 kezelési utasítás Mechanikai Laboratórium : STM–600 karbantartási utasítás Mechanikai Laboratórium : STM–310 stúdiómagnetofon-család műszaki leírása , Kezelése és karbantartása , Mechanikai Laboratórium : STM–700 sokcsatornás stúdiómagnetofon műszaki kézikönyv , Mechanikai Laboratórium : STM–800 stúdiómagnetofon-család műszaki kézikönyv , Rádiótechnika évkönyv , Rádiótechnika , Germuska Pál : Kadhafi „ fülei” . Rádiófelderítő-berendezések gyártása Magyarországon85 ( Történelmi Szemle1. sz . ) Líbiában rendszerátadás , Kadhafi fülei Dékány István – Szőnyi István : A magyar katonai rádiófelderítés története ( Zrínyi Kiadó A külkereskedelmét a Technika Külkereskedelmi Vállalat bonyolította Jegyzetek További információk Mechlabor-honlap Magyarországi elektronikai cégek