A Notre Dame-i toronyőr (film, 1939)
A Notre-Dame-i toronyőr (The Hunchback of Notre Dame) 1939-ben bemutatott fekete–fehér amerikai filmdráma William Dieterle rendezésében. A film Victor Hugo A párizsi Notre-Dame című regényének adaptációja. Magyarországon 1940. október 18-án mutatták be.

Cselekménye 
A középkori Párizs népünnepén Quasimodót, a párizsi Notre-Dame-székesegyház csúf, púpos harangozóját a bolondok királyává választják. Ugyanakkor adják elő Gringoire költő misztériumát is a piactéren, de az előadást megzavarja táncával Esmeralda, a szép cigányleány. Esmeralda belopózott a cigányok számára tiltott városba és üldözői elől a koldusok között talál menedéket. Gringoire, a költő nyomon követi, így ő is eljut a koldusok udvarába, ahol elfogják és fel akarják akasztani. Csak úgy menekül meg, hogy Esmeralda irgalomból feleségül megy hozzá. A szép cigánylány azonban titokban Phoebust, a testőrkapitányt szereti, akit vetélytársa, Frollo főbíró megölet. A gyilkossággal a cigányleányt gyanúsítják: boszorkánynak nyilvánítják és máglyára ítélik, de a kivégzés előtt Quasimodo elrabolja és bemenekül vele a templomba, ahol nem érvényes a világi törvény: ott az isteni kegyelem őrködik. Amikor Esmeralda a templomban imádkozik, a király észreveszi és meghatódik; visszaadja Esmeralda szabadságát és feloldja a tilalmat, amely a cigányokat kirekesztette Párizsból. Sok viszontagság, a székesegyház ostroma és a kíméletlen inkvizítor halála után Esmeralda és Gringoire egymásra találnak. Az esküvő, mely a koldusok udvarában csak komédiának látszott, valósággá válik.

Érdekességek 
Victor Hugo világhírű romantikus regényéből több filmváltozat is készült korábban, már a némafilm korszakban is. Az első kettő (1905, 1911) Franciaországban, majd kettő (1917, 1923) az Egyesült Államokban és közben egy (1922) Angliában.

A filmhang megjelenésével az adaptációk sora folytatódott. William Dieterle-nek ez a filmje természetesen sok helyen eltér a regényben leírt alaptörténettől. Az egyik legnyilvánvalóbb változtatás, hogy a regényben Esmeraldát felakasztják, Quasimodo pedig eltűnik, majd két évvel később a lány sírjánál egy púpos emberi csontvázat találnak; a film ezzel szemben happy enddel zárul.

A Notre-Dame-i toronyőr az 1939-es cannes-i filmfesztivál nyitófilmje volt. Több filmet azonban nem is vetítettek, mert akkor érkezett a hír, hogy Németország megtámadta Lengyelországot.

Szereplők 
 Maureen O’Hara – Esmeralda
 Charles Laughton – Quasimodo
 Cedric Hardwicke – Jehan Frollo
 Thomas Mitchell  – Clopin, kolduskirály
 Edmond O’Brien –  Gringoire
 Alan Marshal – Phoebus kapitány
 Walter Hampden – Claude Frollo érsek
 Harry Davenport – XI. Lajos 
 Helene Whitney – Fleur de Lys
 Katharine Alexander – Madame de Lys
 George Zucco – ügyész
 Fritz Leiber, Sr. – idős úr
 Etienne Girardot – orvos
 Mina Gombell – a koldusok királynője
 Arthur Hohl – Olivier
 Rod La Rocque – Phillippe

Források 

1939 filmjei
Amerikai filmdrámák
Amerikai fekete-fehér filmek
Párizsban játszódó filmek
Victor Hugo művein alapuló filmek
A Notre-Dame-i toronyőr ( The Hunchback of Notre Dame) ben bemutatott fekete–fehér amerikai filmdráma William Dieterle rendezésében . A film Victor Hugo A párizsi Notre-Dame című regényének adaptációja . Magyarországon októberán mutatták be . Cselekménye A középkori Párizs népünnepén Quasimodót , a párizsi Notre-Dame-székesegyház csúf , púpos harangozóját a bolondok királyává választják . Ugyanakkor adják elő Gringoire költő misztériumát is a piactéren , de az előadást megzavarja táncával Esmeralda , a szép cigányleány . Esmeralda belopózott a cigányok számára tiltott városba és üldözői elől a koldusok között talál menedéket . Gringoire , a költő nyomon követi , így ő is eljut a koldusok udvarába , ahol elfogják és fel akarják akasztani . Csak úgy menekül meg , hogy Esmeralda irgalomból feleségül megy hozzá . A szép cigánylány azonban titokban Phoebust , a testőrkapitányt szereti , akit vetélytársa , Frollo főbíró megölet . A gyilkossággal a cigányleányt gyanúsítják : boszorkánynak nyilvánítják és máglyára ítélik , de a kivégzés előtt Quasimodo elrabolja és bemenekül vele a templomba , ahol nem érvényes a világi törvény : ott az isteni kegyelem őrködik . Amikor Esmeralda a templomban imádkozik , a király észreveszi és meghatódik ; visszaadja Esmeralda szabadságát és feloldja a tilalmat , amely a cigányokat kirekesztette Párizsból . Sok viszontagság , a székesegyház ostroma és a kíméletlen inkvizítor halála után Esmeralda és Gringoire egymásra találnak . Az esküvő , mely a koldusok udvarában csak komédiának látszott , valósággá válik . Érdekességek Victor Hugo világhírű romantikus regényéből több filmváltozat is készült korábban , már a némafilm korszakban is . Az első kettőFranciaországban , majd kettőaz Egyesült Államokban és közben egyAngliában . A filmhang megjelenésével az adaptációk sora folytatódott . William Dieterle-nek ez a filmje természetesen sok helyen eltér a regényben leírt alaptörténettől . Az egyik legnyilvánvalóbb változtatás , hogy a regényben Esmeraldát felakasztják , Quasimodo pedig eltűnik , majd két évvel később a lány sírjánál egy púpos emberi csontvázat találnak ; a film ezzel szemben happy enddel zárul . A Notre-Dame-i toronyőr azes cannes-i filmfesztivál nyitófilmje volt . Több filmet azonban nem is vetítettek , mert akkor érkezett a hír , hogy Németország megtámadta Lengyelországot . Szereplők Maureen O’Hara – Esmeralda Charles Laughton – Quasimodo Cedric Hardwicke – Jehan Frollo Thomas Mitchell – Clopin , kolduskirály Edmond O’Brien – Gringoire Alan Marshal – Phoebus kapitány Walter Hampden – Claude Frollo érsek Harry Davenport – XI. Lajos Helene Whitney – Fleur de Lys Katharine Alexander – Madame de Lys George Zucco – ügyész Fritz Leiber , Sr. – idős úr Etienne Girardot – orvos Mina Gombell – a koldusok királynője Arthur Hohl – Olivier Rod La Rocque – Phillippe Források 1939 filmjei Amerikai filmdrámák Amerikai fekete-fehér filmek Párizsban játszódó filmek Victor Hugo művein alapuló filmek