Kámai-víztározó
A Kámai-víztározó () Oroszországban, a Káma folyón kialakított vízlépcsősor része, elsőként megépített nagy víztározója. (A másik két tározó a Votkinszki- és a Nyizsnyekamszki-víztározó).

Földrajz 
A Kámai-vízerőmű (eredetileg 504 MW; 2014 végén 543 MW) és gátja a Csuszovaja torkolata alatt, Perm északi külvárosának körzetében épült. A víztározó feltöltését 1954 tavaszán kezdték meg, elárasztása előtt több települést vagy településrészt új helyre költöztettek. 1956 tavaszára érték el a szükséges, 108 m abszolút magasságban meghatározott vízszintet. 

Ennél a vízszintnél a vízfelszín területe: 1915 km². A víztározó befogadóképessége  millió m³; átlagos mélysége 6,5 m, maximális mélysége 30 m; hossza a mederben 372 km. Északon Bereznyikiig terjed, de a visszaduzzasztó hatás még tovább, a Visera torkolatáig érvényesül. Vízgyűjtő területe ( km²) jobb oldalon a Kelet-európai-síkság egy részére, bal oldalon az Urál előhegyeire és nyugati lejtőire terjed ki.

Mellékfolyók 
Közvetlenül a víztározóba torkolló nagyobb folyók:
 jobbról a síksági, lassú folyású Kondasz, Inyva, Csermoz és Obva;
 balról az Urálban eredő, nagyobb vízhozamú Jajva, Koszva és Csuszovaja (a Szilvával).
A mellékfolyók torkolati szakasza 50–140 km hosszban a visszaduzzasztás hatására öböllé szélesedik.

A part menti városok: Bereznyiki, Uszolje, Dobrjanka, Perm.

Hasznosítás 
A vízszintet a szezonnak és az energiaszükségletnek megfelelően szabályozzák. Tél végére a kevés vízutánpótlás és a vízerőmű működtetése miatt a vízszint 7–8 m-rel csökken. A tavaszi áradás idején a vízhozam mintegy harmadát visszatartják a tározóban, és a szezon alatt visszanyerik a télen „elveszített” vízmennyiséget. 

A tározó elsődleges célja a Kámai-vízerőmű működéséhez, a villamosenergia termeléséhez szükséges víztömeg, vízi energia biztosítása. Emellett a folyó vízállásának szabályozása állandó víztartalékot jelent a nagy ipari üzemek (pl. a bereznyiki vegyipari kombinátok) számára. A tározó partján, Dobrjankában nagy teljesítményű hőerőmű is működik. 

A víztározó révén egészen az északi Szolikamszkig 3,6 m mély vízi út jött létre, ami lehetőséget ad a fa- és vegyipari termékek déli és a gabonafélék északi irányú olcsó és biztonságos szállítására.

Források

  
Oroszország víztározói
Permi határterület
A Kámai-víztározó ( ) Oroszországban , a Káma folyón kialakított vízlépcsősor része , elsőként megépített nagy víztározója . ( A másik két tározó a Votkinszki- és a Nyizsnyekamszki-víztározó ) . Földrajz A Kámai-vízerőmű ( eredetilegMW;végénMW ) és gátja a Csuszovaja torkolata alatt , Perm északi külvárosának körzetében épült . A víztározó feltöltéséttavaszán kezdték meg , elárasztása előtt több települést vagy településrészt új helyre költöztettek.tavaszára érték el a szükséges,m abszolút magasságban meghatározott vízszintet . Ennél a vízszintnél a vízfelszín területe: km² . A víztározó befogadóképessége millió m³ ; átlagos mélysége5 m , maximális mélységem ; hossza a mederbenkm . Északon Bereznyikiig terjed , de a visszaduzzasztó hatás még tovább , a Visera torkolatáig érvényesül . Vízgyűjtő területe ( km² ) jobb oldalon a Kelet-európai-síkság egy részére , bal oldalon az Urál előhegyeire és nyugati lejtőire terjed ki . Mellékfolyók Közvetlenül a víztározóba torkolló nagyobb folyók : jobbról a síksági , lassú folyású Kondasz , Inyva , Csermoz és Obva ; balról az Urálban eredő , nagyobb vízhozamú Jajva , Koszva és Csuszovaja ( a Szilvával ) . A mellékfolyók torkolati szakasza140 km hosszban a visszaduzzasztás hatására öböllé szélesedik . A part menti városok : Bereznyiki , Uszolje , Dobrjanka , Perm . Hasznosítás A vízszintet a szezonnak és az energiaszükségletnek megfelelően szabályozzák . Tél végére a kevés vízutánpótlás és a vízerőmű működtetése miatt a vízszint8 m-rel csökken . A tavaszi áradás idején a vízhozam mintegy harmadát visszatartják a tározóban , és a szezon alatt visszanyerik a télen „ elveszített” vízmennyiséget . A tározó elsődleges célja a Kámai-vízerőmű működéséhez , a villamosenergia termeléséhez szükséges víztömeg , vízi energia biztosítása . Emellett a folyó vízállásának szabályozása állandó víztartalékot jelent a nagy ipari üzemek ( pl. a bereznyiki vegyipari kombinátok ) számára . A tározó partján , Dobrjankában nagy teljesítményű hőerőmű is működik . A víztározó révén egészen az északi Szolikamszkig6 m mély vízi út jött létre , ami lehetőséget ad a fa- és vegyipari termékek déli és a gabonafélék északi irányú olcsó és biztonságos szállítására . Források Oroszország víztározói Permi határterület