V. Assur-nirári
V. Assur-nirári (ur. i. e. 755/753–746) asszír király, IV. Sulmánu-asarídu és III. Assur-dán öcsse, III. Adad-nirári fia.

Élete 

Hosszú polgárháborús időszak végén, az újasszír kor hatalmi mélypontján vette át a trónt ismeretlen körülmények közt bátyjától. Ekkor még mindig Samsi-ilu volt a hadsereg főparancsnoka, akinek hatalma jóval nagyobb volt a királyénál. Az asszír hadsereg azonban a több évtizedes belső viszály után gyenge volt, Assur-nirári az uralkodásának első négy évében „országában maradt” (vagyis nem vezetett sehová hadjáratot), ami egy asszír uralkodó esetén kivételes. A következő két évben északkeleti irányban egészen a Kaszpi-tengerig hatolt, Namri (a mai Namar) településig jutott. Ezek a hadjáratai nem elégítették ki a katonai arisztokráciát, mivel sokkal inkább az urartui fenyegetés elleni fellépést, vagy Babilon meghódítását látták volna szívesen. De a kereskedelemben érdekelt rétegek sem voltak elégedettek, akik a szíriai városkirályságok elfoglalását és a Földközi-tengerhez jutást preferálták volna. I. e. 746-ban lázadás tört ki, amelynek vezetője Tukulti-apil-ésarra volt, aki hamarosan el is foglalta a trónt.

Tukulti-apil-ésarra lehetett akár a testvére is Assur-nirárinak, bár nem valószínű, hogy a későbbi felirataiban, amikor III. Adad-nirárit jelölte meg apjaként, igazat mondott. Az is elképzelhető, hogy Assur-nirári fia, de sokkal valószínűbb, hogy a katonai arisztokrácia egy képviselője, talán Samsi-ilu utódja volt.

Források 
 Világtörténet tíz kötetben, Kossuth Kiadó, 1967. 509–510. o. I. M. Gyjakonov: Urartu és Transzkaukázia, a kimmerek és szkíták
 Világtörténet tíz kötetben, Kossuth Kiadó, 1967. 531. o. I. M. Gyjakonov: Asszíria
 Encyclopædia Britannica
 Stephen Bertram: Handbook to Life in Ancient Mesopotamia, Oxford University Press, 2003. 103. o. 

Asszír királyok
Az i. e. 9. században született személyek
I. e. 746-ban elhunyt személyek
V . Assur-nirári ( ur. i. e.753–746 ) asszír király , IV . Sulmánu-asarídu és III. Assur-dán öcsse , III. Adad-nirári fia . Élete Hosszú polgárháborús időszak végén , az újasszír kor hatalmi mélypontján vette át a trónt ismeretlen körülmények közt bátyjától . Ekkor még mindig Samsi-ilu volt a hadsereg főparancsnoka , akinek hatalma jóval nagyobb volt a királyénál . Az asszír hadsereg azonban a több évtizedes belső viszály után gyenge volt , Assur-nirári az uralkodásának első négy évében „ országában maradt” ( vagyis nem vezetett sehová hadjáratot ) , ami egy asszír uralkodó esetén kivételes . A következő két évben északkeleti irányban egészen a Kaszpi-tengerig hatolt , Namri ( a mai Namar ) településig jutott . Ezek a hadjáratai nem elégítették ki a katonai arisztokráciát , mivel sokkal inkább az urartui fenyegetés elleni fellépést , vagy Babilon meghódítását látták volna szívesen . De a kereskedelemben érdekelt rétegek sem voltak elégedettek , akik a szíriai városkirályságok elfoglalását és a Földközi-tengerhez jutást preferálták volna . I. e.ban lázadás tört ki , amelynek vezetője Tukulti-apil-ésarra volt , aki hamarosan el is foglalta a trónt . Tukulti-apil-ésarra lehetett akár a testvére is Assur-nirárinak , bár nem valószínű , hogy a későbbi felirataiban , amikor III. Adad-nirárit jelölte meg apjaként , igazat mondott . Az is elképzelhető , hogy Assur-nirári fia , de sokkal valószínűbb , hogy a katonai arisztokrácia egy képviselője , talán Samsi-ilu utódja volt . Források Világtörténet tíz kötetben , Kossuth Kiadó,510. o. I. M. Gyjakonov : Urartu és Transzkaukázia , a kimmerek és szkíták Világtörténet tíz kötetben , Kossuth Kiadó , o . I. M. Gyjakonov : Asszíria Encyclopædia Britannica Stephen Bertram : Handbook to Life in Ancient Mesopotamia , Oxford University Press , o . Asszír királyok Az i . e. században született személyek I. e.ban elhunyt személyek