Buković (Benkovac)
Buković falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 35, közúton 49 km-re délkeletre, községközpontjától 2 km-re délkeletre Dalmácia északi részén, Ravni kotar és Bukovica határán fekszik.

Története
A régészeti leletek tanúsága szerint a falu területe már a római korban is lakott volt. Itt haladt át a Jaderból (Zára) Asserián át Burnumba vezető római út. A feltárások szerint az út négy méter szélesen a falu utolsó házaitól mintegy nyolcszáz méter hosszúságban még egyenes vonalban haladt tovább. Délnyugati oldalán a völgyben húzódott az ókori Asseria városának határa. Az úttól néhány tíz méter távolságra római villagazdaság maradványai kerültek elő, melynek területén több római pénzérmét is találtak. A török kiűzése után a 17. század végén pravoszláv szerb lakosság telepedett le a területén. A falu 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 475, 1910-ben 822 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 99 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991 folyamán szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. Szerb lakói elmenekültek és később is csak kevesen tértek vissza. A háború után Bosznia-Hercegovinából érkezett horvátok települtek a falu északnyugati részére, ahol új házakat és infrastruktúrát építettek ki. 2001-ben lakosságának többsége már horvát nemzetiségű volt. 2011-ben 526 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Jegyzetek

Források
 Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac, 1987. YU  
Željko Miletić: O rimskim cestama na aserijatskom teritoriju  Odjel za arheologiju, Sveučilište u Zadru, Zadar

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 

Zára megye települései
Buković falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délkeletre Dalmácia északi részén , Ravni kotar és Bukovica határán fekszik . Története A régészeti leletek tanúsága szerint a falu területe már a római korban is lakott volt . Itt haladt át a Jaderból ( Zára ) Asserián át Burnumba vezető római út . A feltárások szerint az út négy méter szélesen a falu utolsó házaitól mintegy nyolcszáz méter hosszúságban még egyenes vonalban haladt tovább . Délnyugati oldalán a völgyben húzódott az ókori Asseria városának határa . Az úttól néhány tíz méter távolságra római villagazdaság maradványai kerültek elő , melynek területén több római pénzérmét is találtak . A török kiűzése után a század végén pravoszláv szerb lakosság telepedett le a területén . A faluig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt.folyam án szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került.augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . Szerb lakói elmenekültek és később is csak kevesen tértek vissza . A háború után Bosznia-Hercegovinából érkezett horvátok települtek a falu északnyugati részére , ahol új házakat és infrastruktúrát építettek ki.ben lakosságának többsége már horvát nemzetiségű volt.benlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Jegyzetek Források Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac , YU Željko Miletić : O rimskim cestama na aserijatskom teritoriju Odjel za arheologiju , Sveučilište u Zadru , Zadar További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja Zára megye települései