Szotápanna
A szotápanna (páli; szanszkrit: Szrotápanna; kínai: 入流, pinjin: rùliú, tibeti: རྒྱན་ཞུགས, wylie: rgyun zhugs) vagy folyamba-lépő a buddhizmusban az a személy, aki megszabadult a tudat három  béklyójától (szanjodzsana), név szerint az én-képzettől, a szertartásokhoz való ragaszkodástól és a szkeptikus kételytől (elsősorban a buddhadharmával, Buddha tanításaival kapcsolatban).

A szotápanna szó szerint jelentése "az aki belépett (ápanna) a folyamba (szota)", amely a nemes nyolcrétű ösvényre vonatkozik, 'a folyam', amely elvezet a nirvánába (SN 55.5). A folyamba-lépés (szota-apatti) a megvilágosodás négy szintje közül az első.

Elérése
A megvalósítás első lépése a folyamba-lépés ösvénye (szotápatti-magga), amely megszünteti az első három béklyót. Az ezt tapasztaló személyt nevezik folyambalépettnek (szotápanna).

A szotápannáról úgy tartják, hogy személyesen megtapasztalja a helyes szemlélet tanát és teljes bizalmat fejleszt ki a három drágasággal szemben (Buddha, dharma és szangha). A szotápannáról azt mondják, hogy "kinyitotta a dharma-szemét" (dharmacsakkhu), mert megértették, hogy minden ami keletkezik el is múlik (állandótlanság). A dharmában való meggyőződésük megingathatatlan.

Bepillantást nyertek a nirvána legelső, feltételekhez nem kötött elemébe, amely a négy nemes igazság közül a harmadik. A megvilágosodásuk már bizonyos és kevés szenvedést kell már csak átélniük.

A korai buddhista szövegek szerint (például a Ratana-szutta, SN 2.1) a folyambalépett többé nem születik újra az állatok, az éhes szellemek és a pokollakók birodalmában. A nem üdvös újjászületések lehetősége lezárult előttük  (duggati).

A három béklyó
A páli kánonban a szotápanna tulajdonságai a következők:

A szótápanna a következő három béklyót hagyja hátra:
 én-képzet – az a spekulatív nézet, mely szerint létezik az én az öt aggregátumban (fizikai forma, érzés/érzékelés, észlelés, mentális késztetés és tudat) kioltódik, mivel a szotápanna belátást nyer az aggregátumok éntelen természetébe.
 szertartásokhoz való ragaszkodás – annak a nézetnek a megszűnése, hogy az egyén egyszerűen azáltal, hogy szertartásokat végez megtisztulhatna (állati áldozat bemutatás, kántálás stb.) vagy egy istenbe vetett hit által – nem ok-okozat által.
 kétség – kétség, elsősorban a Buddhával, a szanghával és tanításokkal (Dhamma) kapcsolatban. Ez hosszas vizsgálódás és elemzés eredménye.

Szennyeződések
A páli irodalom magyarázószövegeiben a szotápanna hatféle szennyeződéstől szabadul meg:
irigység
féltékenység
képmutatás
csalás
hírnévrontás
fennhéjázás

Újjászületés
A szotápanna újjászületése biztosan üdvös lesz (nem születik újra állat, éhes szellem, vagy pokollakó formájában). Érzéki vágya, gyülölete és tudatlansága nem lesz olyan erős, hogy az alacsonyabb birodalmakban eredményezzen újjászületést. A szotápanna legfeljebb hét alkalommal születik újra emberként vagy a mennyei birodalmakban, mielőtt elérné a megvilágosodást.

Az öt legrosszabb cselekedet
Egy szotápanna nem képes elkövetni az öt legrosszabb cselekedetet:
megölni saját édesanyját,
megölni saját édesapját,
megölni egy arhatot.
szándékosan megsebesíteni Buddhát.
szándékosan szakadást okozni az egyházközösségben (szangha).

Szöveges források

Szútrák
Buddha több alkalommal dicsőítette a szotápannákat, még akkor is ha az csak az árija szangha tagok első szintjén álltak, üdvözítette őket minden tag, mert azok a lények jólétéért fáradoznak. Az irodalomban az árija szanghát "négyként" jellemzik, amikor párban említik őket és "nyolcként", amikor személyenként. Ez a négy természetfeletti gyümölcsre (szintelérés: "phala") és az azoknak megfelelő ösvényekre (a gyümölcsök elérése érdekében gyakorlók útja: "magga") utal.

A Szamjutta-nikája 55. gyűjteménye a Szotápatti-szamjutta a szotápannákkal és az elérési szintjükkel foglalkozik. Ennek a fejezetnek az 1-4., 6-9., 11-14., 16-20., 22-36., 39-49., 51., 53. és 54. részeiben a szotápannákat a szangha tagjaiként üdvözítik.

Dhammapada
A szotápanna magyar fordítása úgy is szólhat, hogy "aki rálépett az útra". Részlet a Dhammapada (Az erény útja) 178. versszakából:
Lépj rá az Útra! Többet ér az minden
földi szabadságnál, többet ér a mennyei
örömöknél, többet ér az összes világ
felett megszerzett uralomnál.

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek
A megvilágosodás négy szintje

Külső hivatkozások
Thánisszaró Bhikkhu (2006). Stream Entry (1. rész: The Way to Stream-entry) – Access to Insight. 
Thánisszaró Bhikkhu (2004). Stream Entry (2. rész: Stream-entry and After) – Access to Insight. 
Szamjutta-nikája A témák szerinti gyűjtemény www.a-buddha-ujja.hu

Buddhista filozófia
Buddhista címek
A szotápanna ( páli ; szanszkrit : Szrotápanna ; kínai : 入流 , pinjin : rùliú , tibeti : རྒྱན་ ཞུགས , wylie : rgyun zhugs ) vagy folyamba-lépő a buddhizmusban az a személy , aki megszabadult a tudat három béklyójától ( szanjodzsana ) , név szerint az én-képzettől , a szertartásokhoz való ragaszkodástól és a szkeptikus kételytől ( elsősorban a buddhadharmával , Buddha tanításaival kapcsolatban ) . A szotápanna szó szerint jelentése " az aki belépett ( ápanna ) a folyamba ( szota ) " , amely a nemes nyolcrétű ösvényre vonatkozik , 'a folyam' , amely elvezet a nirvánába ( SN5 ) . A folyamba-lépés ( szota-apatti ) a megvilágosodás négy szintje közül az első . Elérése A megvalósítás első lépése a folyamba-lépés ösvénye ( szotápatti-magga ) , amely megszünteti az első három béklyót . Az ezt tapasztaló személyt nevezik folyambalépettnek ( szotápanna ) . A szotápannáról úgy tartják , hogy személyesen megtapasztalja a helyes szemlélet tanát és teljes bizalmat fejleszt ki a három drágasággal szemben ( Buddha , dharma és szangha ) . A szotápannáról azt mondják , hogy " kinyitotta a dharma-szemét " ( dharmacsakkhu ) , mert megértették , hogy minden ami keletkezik el is múlik ( állandótlanság ) . A dharmában való meggyőződésük megingathatatlan . Bepillantást nyertek a nirvána legelső , feltételekhez nem kötött elemébe , amely a négy nemes igazság közül a harmadik . A megvilágosodásuk már bizonyos és kevés szenvedést kell már csak átélniük . A korai buddhista szövegek szerint ( például a Ratana-szutta , SN1 ) a folyambalépett többé nem születik újra az állatok , az éhes szellemek és a pokollakók birodalmában . A nem üdvös újjászületések lehetősége lezárult előttük ( duggati ) . A három béklyó A páli kánonban a szotápanna tulajdonságai a következők : A szótápanna a következő három béklyót hagyja hátra : én-képzet – az a spekulatív nézet , mely szerint létezik az én az öt aggregátumban ( fizikai forma , érzés/érzékelés , észlelés , mentális késztetés és tudat ) kioltódik , mivel a szotápanna belátást nyer az aggregátumok éntelen természetébe. szertartásokhoz való ragaszkodás – annak a nézetnek a megszűnése , hogy az egyén egyszerűen azáltal , hogy szertartásokat végez megtisztulhatna ( állati áldozat bemutatás , kántálás stb. ) vagy egy istenbe vetett hit által – nem ok-okozat által. kétség – kétség , elsősorban a Buddhával , a szanghával és tanításokkal ( Dhamma ) kapcsolatban . Ez hosszas vizsgálódás és elemzés eredménye . Szennyeződések A páli irodalom magyarázószövegeiben a szotápanna hatféle szennyeződéstől szabadul meg : irigység féltékenység képmutatás csalás hírnévrontás fennhéjázás Újjászületés A szotápanna újjászületése biztosan üdvös lesz ( nem születik újra állat , éhes szellem , vagy pokollakó formájában ) . Érzéki vágya , gyülölete és tudatlansága nem lesz olyan erős , hogy az alacsonyabb birodalmakban eredményezzen újjászületést . A szotápanna legfeljebb hét alkalommal születik újra emberként vagy a mennyei birodalmakban , mielőtt elérné a megvilágosodást . Az öt legrosszabb cselekedet Egy szotápanna nem képes elkövetni az öt legrosszabb cselekedetet : megölni saját édesanyját , megölni saját édesapját , megölni egy arhatot. szándékosan megsebesíteni Buddhát. szándékosan szakadást okozni az egyházközösségben ( szangha ) . Szöveges források Szútrák Buddha több alkalommal dicsőítette a szotápannákat , még akkor is ha az csak az árija szangha tagok első szintjén álltak , üdvözítette őket minden tag , mert azok a lények jólétéért fáradoznak . Az irodalomban az árija szanghát " négyként " jellemzik , amikor párban említik őket és " nyolcként " , amikor személyenként . Ez a négy természetfeletti gyümölcsre ( szintelérés : " phala " ) és az azoknak megfelelő ösvényekre ( a gyümölcsök elérése érdekében gyakorlók útja : " magga " ) utal . A Szamjutta-nikája gyűjteménye a Szotápatti-szamjutta a szotápannákkal és az elérési szintjükkel foglalkozik . Ennek a fejezetnek az , , , , , , , és részeiben a szotápannákat a szangha tagjaiként üdvözítik . Dhammapada A szotápanna magyar fordítása úgy is szólhat , hogy " aki rálépett az útra " . Részlet a Dhammapada ( Az erény útja ) versszakából : Lépj rá az Útra ! Többet ér az minden földi szabadságnál , többet ér a mennyei örömöknél , többet ér az összes világ felett megszerzett uralomnál . Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek A megvilágosodás négy szintje Külső hivatkozások Thánisszaró Bhikkhu Stream Entry rész : The Way to Stream-entry ) – Access to Insight . Thánisszaró Bhikkhu Stream Entry rész : Stream-entry and After ) – Access to Insight . Szamjutta-nikája A témák szerinti gyűjtemény www.a-buddha-ujja.hu Buddhista filozófia Buddhista címek