Kopár-hágói vasúti alagút
A Kopár-hágói vasúti alagút a Budapest–Esztergom-vasútvonal vasúti alagútja Pest vármegye nyugati részén, Pilisvörösvár és Piliscsaba települések, illetve az Őrhegy forgalmi kitérő és Pázmáneum megállóhely között, melyet a Magyar Államvasutak Zrt. (MÁV) üzemeltet. Az alagutat a vasútvonal legmagasabban haladó szakaszán képezték ki a vasútvonal létesítésekor, az 1890-es években, azzal a céllal, hogy csökkenteni lehessen a hegyvidéki jellegű vonalszakasz így is jelentős szintemelkedését. Létesítése óta ez az ország leghosszabb vasúti alagútja.

Áthaladó vasútvonalak:
 Budapest–Esztergom-vasútvonal (2)

Leírása 

Az egyvágányú alagút mintegy 780 méter (hivatalosan ) hosszúságban halad a Budai-hegységet a Pilistől elválasztó Solymári-völgy legmagasabb pontja, a Kopár-hágó vagy Kopárosi-hágó alatt; a hágót észak-északkelet felől a Pilishez tartozó Zajnát-hegyek tömbje, dél-délnyugat felől pedig a Nagy-Szénás tömbjének északi előhegyei (Kavics-hegy, Hárs-hegy, Vörös-hegy) határolják.

Története 

Jelenleg az alagút végig nagyjából párhuzamosan halad a 10-es úttal, attól néhány méterre északra, ez azonban nem volt mindig így: az országút a 20. század első évtizedeiben még egy híddal keresztezte a vasútvonalat nem sokkal az alagút vörösvári bejárata előtt, onnan pedig a vasúttól északra haladt tovább Piliscsaba irányában és valahol a mai Kopár Csárda helye környékén haladt el ismét a föld mélyében haladó vasút fölött, hogy újból elérje azt a nyomvonalat, ahol ma is halad. A közút iránytörését az alagút vörösvári bejáratától délre emelkedő hegy közelsége és meredeksége okozhatta, amit a későbbi évtizedekben az útakadályt képező sziklaszirtek kirobbantásával orvosoltak.

Az 1956-os forradalom idején környékbeli fiatalok robbantást kíséreltek meg a vasúti alagútban, minden bizonnyal a pilisszentiváni bányákból megszerzett robbanóanyagokkal; az alagutat azonban végül nem érte komolyabb kár.

A vasútvonal 2012-2015 közti felújításából és kétvágányúsításából nem maradt ki ez a szakasz sem: bár arra nem volt lehetőség, hogy az alagutat két vágányosra építsék át, a vonal tervezett villamosítása miatt így is szükség volt átalakításokra. Ennek érdekében az eredeti pályaszintet mintegy 20 centiméterrel le kellett süllyeszteni, ami speciális felépítményt igényelt, és a felsővezeték rögzítését is speciális módszerekkel – az itteni adottságok figyelembe vételével továbbfejlesztett áramvezető sín kiépítésével – kellett megoldani. A rekonstrukció munkálatainak befejezése óta az alagútban engedélyezett sebesség: 80 km/h.

Megközelítés tömegközlekedéssel 
 Busz:

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 

Pilisvörösvár
Piliscsaba
Magyarországi vasúti alagutak
A Kopár-hágói vasúti alagút a Budapest–Esztergom-vasútvonal vasúti alagútja Pest vármegye nyugati részén , Pilisvörösvár és Piliscsaba települések , illetve az Őrhegy forgalmi kitérő és Pázmáneum megállóhely között , melyet a Magyar Államvasutak Zrt . ( MÁV ) üzemeltet . Az alagutat a vasútvonal legmagasabban haladó szakaszán képezték ki a vasútvonal létesítésekor , azes években , azzal a céllal , hogy csökkenteni lehessen a hegyvidéki jellegű vonalszakasz így is jelentős szintemelkedését . Létesítése óta ez az ország leghosszabb vasúti alagútja . Áthaladó vasútvonalak : Budapest–Esztergom-vasútvonal Leírása Az egyvágányú alagút mintegyméter ( hivatalosan ) hosszúságban halad a Budai-hegységet a Pilistől elválasztó Solymári-völgy legmagasabb pontja , a Kopár-hágó vagy Kopárosi-hágó alatt ; a hágót észak-északkelet felől a Pilishez tartozó Zajnát-hegyek tömbje , dél-délnyugat felől pedig a Nagy-Szénás tömbjének északi előhegyei ( Kavics-hegy , Hárs-hegy , Vörös-hegy ) határolják . Története Jelenleg az alagút végig nagyjából párhuzamosan halad aes úttal , attól néhány méterre északra , ez azonban nem volt mindig így : az országút a század első évtizedeiben még egy híddal keresztezte a vasútvonalat nem sokkal az alagút vörösvári bejárata előtt , onnan pedig a vasúttól északra haladt tovább Piliscsaba irányában és valahol a mai Kopár Csárda helye környékén haladt el ismét a föld mélyében haladó vasút fölött , hogy újból elérje azt a nyomvonalat , ahol ma is halad . A közút iránytörését az alagút vörösvári bejáratától délre emelkedő hegy közelsége és meredeksége okozhatta , amit a későbbi évtizedekben az útakadályt képező sziklaszirtek kirobbantásával orvosoltak . Azos forradalom idején környékbeli fiatalok robbantást kíséreltek meg a vasúti alagútban , minden bizonnyal a pilisszentiváni bányákból megszerzett robbanóanyagokkal ; az alagutat azonban végül nem érte komolyabb kár . A vasútvonalközti felújításából és kétvágányúsításából nem maradt ki ez a szakasz sem : bár arra nem volt lehetőség , hogy az alagutat két vágányosra építsék át , a vonal tervezett villamosítása miatt így is szükség volt átalakításokra . Ennek érdekében az eredeti pályaszintet mintegycentiméterrel le kellett süllyeszteni , ami speciális felépítményt igényelt , és a felsővezeték rögzítését is speciális módszerekkel – az itteni adottságok figyelembe vételével továbbfejlesztett áramvezető sín kiépítésével – kellett megoldani . A rekonstrukció munkálatainak befejezése óta az alagútban engedélyezett sebesség: km/h . Megközelítés tömegközlekedéssel Busz : Képgaléria Jegyzetek További információk Pilisvörösvár Piliscsaba Magyarországi vasúti alagutak