Csapattiszti Jelvény
A Csapattiszti Jelvényt fegyvernembeli alakulatoknál ezredparancsnokságig bezárólag csapatszolgálatot teljesítő katonatisztek számára alapították 1920-ban. Ezek pedig a gyalogság, huszárság, tüzérség, páncéljárműves és műszaki alakulatok valamint a folyami erők voltak.
1933-tól kötelezően viselendő volt a díszöltözeten, a nagytársasági és kistársasági öltözeteken is. Nem lehetett viszont feltűzni menetöltözeten és kivonulásoknál. 
A jelvényt a fegyvernemi hajtókaszín posztóalátétjén hordták.  
A jobb felső zubbonyzseb közepén kellett hordani. 

Olvass tovább: https://kituntetes.webnode.hu/jelvenyek/csapattiszti-jelveny/
Előfordult olyan eset is, hogy szabálytalanul hordták olyan tisztek is, akik gépkocsizó, fogatolt vonatosztály vagy élelmezési csapatoknál szolgáltak.

Leírása 
A csapattiszti jelvény aranyozott rézötvözetből készült, gazdag zománcozással. Álló, ovális alakú, enyhén domború kialakítású, melyet tölgy és babérkoszorú övez. A koszorút sárga szalagokkal öt helyen kötötték össze. Az alsó szalag csokorba van kötve. A koszorúban zöld hármashalom látható, melynek középső halmán ötágú koronából emelkedik ki az apostoli kettős kereszt. A villás végű keresztek előterében a Szent Korona van. A jelvény alsó bal oldaláról egy kéz felfelé mutató ezüstszínű kardot tart. A hátoldalon két függőleges rögzítő pánt található. 

Tervezői Aggházy Kamil őrnagy, Péter Ferenc hadbiztos őrnagy és Pethely Gy László hadnagy iparművészek voltak.

Gyártása több műhelyben történt, amelyeken a gyártójelzés is fellelhető, de a 2. világháború idején készült jelvények többsége már gyártójelzés nélküli.

Mérete: 53,5x45 mm.

Jegyzetek

Források 
Magyar katonai jelvények a második világháborúban. = Ravasz István (szerk.): „…és újfent hadiidők!” (Avagy: a „boldog békeidők” nem térnek vissza) 1939–1945. Budapest, 2005. 
Honvédelem és Trianon. = Sallay Gergely ISBN: 978 963 327 820 8, Zrínyi Kiadó, Budapest, 2020

Magyar katonai jelvények
A Csapattiszti Jelvényt fegyvernembeli alakulatoknál ezredparancsnokságig bezárólag csapatszolgálatot teljesítő katonatisztek számára alapítottákban . Ezek pedig a gyalogság , huszárság , tüzérség , páncéljárműves és műszaki alakulatok valamint a folyami erők voltak . 1933-tól kötelezően viselendő volt a díszöltözeten , a nagytársasági és kistársasági öltözeteken is . Nem lehetett viszont feltűzni menetöltözeten és kivonulásoknál . A jelvényt a fegyvernemi hajtókaszín posztóalátétjén hordták . A jobb felső zubbonyzseb közepén kellett hordani . Olvass tovább : https://kituntetes.webnode.hu/jelvenyek/csapattiszti-jelveny/ Előfordult olyan eset is , hogy szabálytalanul hordták olyan tisztek is , akik gépkocsizó , fogatolt vonatosztály vagy élelmezési csapatoknál szolgáltak . Leírása A csapattiszti jelvény aranyozott rézötvözetből készült , gazdag zománcozással . Álló , ovális alakú , enyhén domború kialakítású , melyet tölgy és babérkoszorú övez . A koszorút sárga szalagokkal öt helyen kötötték össze . Az alsó szalag csokorba van kötve . A koszorúban zöld hármashalom látható , melynek középső halmán ötágú koronából emelkedik ki az apostoli kettős kereszt . A villás végű keresztek előterében a Szent Korona van . A jelvény alsó bal oldaláról egy kéz felfelé mutató ezüstszínű kardot tart . A hátoldalon két függőleges rögzítő pánt található . Tervezői Aggházy Kamil őrnagy , Péter Ferenc hadbiztos őrnagy és Pethely Gy László hadnagy iparművészek voltak . Gyártása több műhelyben történt , amelyeken a gyártójelzés is fellelhető , de a világháború idején készült jelvények többsége már gyártójelzés nélküli . Mérete:5x45 mm . Jegyzetek Források Magyar katonai jelvények a második világháborúban . = Ravasz István ( szerk . ) : „ …és újfent hadiidők ! ” ( Avagy : a „ boldog békeidők” nem térnek vissza) 1945. Budapest , Honvédelem és Trianon . = Sallay Gergely ISBN:963820 Zrínyi Kiadó, Budapest , Magyar katonai jelvények