Hszin-dinasztia
A -dinasztia

Története
A Nyugati Han-dinasztia bukásához évszázados belső problémák vezettek. A birodalom i. e. 80-tól a császár diktatúrája volt, amelyben minden kormányzati posztot csakis az ő családtagjai tölthettek be.  uralkodásának vége felé, s különösen utódjai alatt a parasztok terhei növekedtek, fokozódott a földkoncentráció, ami az uralkodóház meggyengüléséhez vezetett. A tehetetlen császárok kezéből a tényleges hatalom a császárnéi családok kezében összpontosult.  (王莽; i. e. 45 – i. sz. 23), az egyik császárné unokaöccse i. sz. 9-ben palotaforradalmat hajtott végre, s  („Új”) néven saját dinasztiát alapított. A feszültségek enyhítése érdekében visszaállította a kútföldrendszert, az uralkodó tulajdonának nyilvánított minden földet, megtiltotta a rabszolgák adásvételét, a sólepárlást, a vasöntést és a szeszfőzést állami monopóliummá nyilvánította. Új, ókori típusú pénzt bocsátott ki, megváltoztatta a mértékegységek etalonját és minden rangot, intézményt megváltoztatott.

 reformjainak alapjául a sok klasszikus részletet tartalmazó, de nem túl régi kompiláció eredményeképpen összeállított Csou szertartásai című mű szolgált, amely részletes leírást tartalmaz a  adminisztrációs rendszerről, a hivatali rangokat pedig a Föld, az Ég, és a Négy Évszak hivatalnokai közt osztja szét.

 radikális reformjai azonban eredménytelennek bizonyultak, azokat képtelen volt következetesen végrehajtani. Az állandó bizonytalanság és a természeti csapások hatalmas felkelésekhez vezettek. Ezek közül a legjelentősebb az i. sz. 17-es Lülin- (綠林) („Zölderdő”) felkelés és a 18-as vörösszemöldökűek ( 赤眉) felkelése volt.  uralmát a felkelők i.sz. 23-ban megdöntötték. A főváros  bevételéért vívott csatában, a császár maga is elhunyt. Holttestét a lázadók feldarabolták, a fejét pedig az ideiglenes főváros városfalára tűzték ki. A trónra a Han-ház egyik tagja,  (劉秀; i. e. 5 – i. sz. 57) került (i. sz. 25), visszaállítva ezzel a Han-dinasztia uralmát.

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
  Jacques Gernet. A kínai civilizáció története. Budapest, Osiris Kiadó 2001. 
  Loewe, Michael. The Former Han Dynasty. In The Cambridge History of China: Volume I: the Ch'in and Han Empires, 221 B.C. – A.D. 220, 103–222. Edited by Denis Twitchett and Michael Loewe. Cambridge: Cambridge University Press. .

Kapcsolódó szócikkek 
 Han-dinasztia
 Vang Mang

További információk

Kínai császári dinasztiák
Kínai ókor
Ókori államok
A -dinasztia Története A Nyugati Han-dinasztia bukásához évszázados belső problémák vezettek . A birodalom i. e.tól a császár diktatúrája volt , amelyben minden kormányzati posztot csakis az ő családtagjai tölthettek be. uralkodásának vége felé , s különösen utódjai alatt a parasztok terhei növekedtek , fokozódott a földkoncentráció , ami az uralkodóház meggyengüléséhez vezetett . A tehetetlen császárok kezéből a tényleges hatalom a császárnéi családok kezében összpontosult . ( 王莽 ; i. e.– i. sz . az egyik császárné unokaöccse i. sz.ben palotaforradalmat hajtott végre , s ( „ Új” ) néven saját dinasztiát alapított . A feszültségek enyhítése érdekében visszaállította a kútföldrendszert , az uralkodó tulajdonának nyilvánított minden földet , megtiltotta a rabszolgák adásvételét , a sólepárlást , a vasöntést és a szeszfőzést állami monopóliummá nyilvánította . Új , ókori típusú pénzt bocsátott ki , megváltoztatta a mértékegységek etalonját és minden rangot , intézményt megváltoztatott . reformjainak alapjául a sok klasszikus részletet tartalmazó , de nem túl régi kompiláció eredményeképpen összeállított Csou szertartásai című mű szolgált , amely részletes leírást tartalmaz a adminisztrációs rendszerről , a hivatali rangokat pedig a Föld , az Ég , és a Négy Évszak hivatalnokai közt osztja szét . radikális reformjai azonban eredménytelennek bizonyultak , azokat képtelen volt következetesen végrehajtani . Az állandó bizonytalanság és a természeti csapások hatalmas felkelésekhez vezettek . Ezek közül a legjelentősebb az i. sz.es Lülin- ( 綠林 ) ( „ Zölderdő” ) felkelés és aas vörösszemöldökűek ( 赤眉 ) felkelése volt. uralmát a felkelők i.sz.ban megdöntötték . A főváros bevételéért vívott csatában , a császár maga is elhunyt . Holttestét a lázadók feldarabolták , a fejét pedig az ideiglenes főváros városfalára tűzték ki . A trónra a Han-ház egyik tagja , ( 劉秀 ; i. e.– i. sz.ker ült ( i. sz. visszaállítva ezzel a Han-dinasztia uralmát . Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom Jacques Gernet . A kínai civilizáció története . Budapest , Osiris Kiadó Loewe , Michael . The Former Han Dynasty . In The Cambridge History of China : Volume I : the Ch'in and Han Empires, B.C. – A.D.222. Edited by Denis Twitchett and Michael Loewe . Cambridge : Cambridge University Press. \ . Kapcsolódó szócikkek Han-dinasztia Vang Mang További információk Kínai császári dinasztiák Kínai ókor Ókori államok