Rózsavölgyi László (politikus)
Rózsavölgyi László (Nagyvárad, 1896. november 26. – Szeged, 1978. november 27.) ügyvéd, gazdálkodó, a Demokrata Néppárt országgyűlési képviselője.

Élete

Ifjúkora és közszereplővé válása 
Az elemi iskolát Szatmárnémetiben járta ki, utána a jezsuita gimnáziumba járt, majd a trencséni piarista gimnáziumban tette le érettségi vizsgáját. Az első világháború kitörése után behívták katonának, ezért tanulmányait szüneteltetnie kellett. Négy évig harcolt az olasz és az orosz fronton. Tisza István segédtisztje is volt egy időben, 1918-ban huszárfőhadnagyként szerelt le. A háború után a Királyi Magyar Pázmány Péter Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karát végezte el.

Banktisztviselőként, személyi titkárként és különböző cégek hivatalnokaként helyezkedett el. Dolgozott Hamburgban, és 30 hónapot eltöltött Dél-Amerikában is. Kint a jezsuita rend is alkalmazta, majd Rio de Janeiróban könyvtárosként dolgozott. Hazatérése után három évvel Nagyváradról végleg Magyarországra költözött.
Kezdetben Gyulán, majd Makón éltek, és ügyvédjelöltként dolgozott. Szerkesztője volt a Makói Katolikus Tudósítónak, valamint tagja lett a Credo Férfiegyesületnek. Miután letette ügyvédi szakvizsgáját, 1933-ban Nyíregyházára költözött. Ügyvédi irodát nyitott, és gróf Dessewffy Aurél jogtanácsosa is volt. Gazdálkodással is foglalkozott, mert jövedelméből egy 130 holdas birtokot vásárolt.

A második világháborúban is behívták katonának. Rövid ideig szovjet fronton is harcolt, de idősebb kora miatt már komoly hadműveletekben nem vett részt. 1942-ben vitézzé avatták. 1944-ben a szovjet csapatok elől Budapestre menekült és költözött. Egy kisgazdapárti politikus barátja, Csorba János révén bekapcsolódott az ellenállásba. Csorbát Budapest ostroma elmúltával a főváros polgármesterének választották, rövid ideig mellette Rózsavölgyi László töltötte be a főjegyzői tisztséget.

A második világháború után 
1945 végén visszaköltözött Nyíregyházára. Az ellenállásban vállalt szerepe miatt érdemeit elismerték, és a helyi ügyvédi kamara miniszteri biztosának is kinevezték. A megyei rendőrfőkapitányi kinevezését azonban a kommunista és a parasztpárt ellenezte. Az 1945-ös földreform után 100 holdja maradt birtokából, azon gazdálkodott tovább. 1933-as Nyíregyházára költözése után nem sokkal tagja lett a helyi római katolikus egyházközségnek. E közösség biztatására lépett be a Demokrata Néppártba 1947-ben. Az 1947. augusztus 31-i országgyűlési választásokon a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei listáról bekerült az Országgyűlésbe. A DNP frakciójának megszűnése után párton kívüli képviselőként folytatta munkáját.

A diktatúra idején 
Mandátumának lejárta után visszavonult a politikai élettől, mégis kizárták az Ügyvédi Kamarából. Nem engedték képzettségéhez és tudásához méltó munkát vállalni, csak fizikai munkára volt lehetősége, ezért ismét elköltözött. Gyulán gyári segédmunkásként, majd állatgondozóként dolgozott, később a vízügyi igazgatóság festő-mázoló részlegére került.
Az 1956-os forradalom idején munkahelyén megválasztották a munkástanács elnökének. A szabadságharc leverése után a megtorlások idején 1957 februárjában letartóztatták, "a népi demokratikus államrend elleni folytatólagosan elkövetett izgatás bűntette" címén két év börtönbüntetésre, részleges vagyonelkobzásra és állampolgári jogainak korlátozására ítélte a Legfelsőbb Bíróság. A Márianosztrai Fegyház és Börtönből szabadult 1959 februárjában. Ekkor Szegedre költözött lányához. Nyugdíjazásáig a Szegedi Nemzeti Színház portásaként dolgozott.

Rehabilitációja 
A rendszerváltás után 1990-ben ítéletét megsemmisítették. 1991-ben pedig posztumusz megkapta az 56-os emlékérmet.

További információk 
 Az Országgyűlés almanachja 1947-1949, 360-361. o.
 Rózsavölgyi László szócikk. Kereszténydemokrácia Tudásbázis, Barankovics István Alapítvány 

1896-ban született személyek
1978-ban elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1947–1949)
FKGP-tagok
Az FKGP korábbi tagjai
Országgyűlési képviselők (DNP)
DNP-tagok
KDNP-tagok
A KDNP korábbi tagjai
A kommunizmus üldözöttei Magyarországon
Nagyváradiak		
Szegediek
Magyar antifasiszta ellenállók
1956-os tevékenységük miatt bebörtönzött emberek
Rózsavölgyi László ( Nagyvárad , november – Szeged , november ) ügyvéd , gazdálkodó , a Demokrata Néppárt országgyűlési képviselője . Élete Ifjúkora és közszereplővé válása Az elemi iskolát Szatmárnémetiben járta ki , utána a jezsuita gimnáziumba járt , majd a trencséni piarista gimnáziumban tette le érettségi vizsgáját . Az első világháború kitörése után behívták katonának , ezért tanulmányait szüneteltetnie kellett . Négy évig harcolt az olasz és az orosz fronton . Tisza István segédtisztje is volt egy időben, ban huszárfőhadnagyként szerelt le . A háború után a Királyi Magyar Pázmány Péter Tudományegyetem Jog- és Államtudományi Karát végezte el . Banktisztviselőként , személyi titkárként és különböző cégek hivatalnokaként helyezkedett el . Dolgozott Hamburgban , éshónapot eltöltött Dél-Amerikában is . Kint a jezsuita rend is alkalmazta , majd Rio de Janeiróban könyvtárosként dolgozott . Hazatérése után három évvel Nagyváradról végleg Magyarországra költözött . Kezdetben Gyulán , majd Makón éltek , és ügyvédjelöltként dolgozott . Szerkesztője volt a Makói Katolikus Tudósítónak , valamint tagja lett a Credo Férfiegyesületnek . Miután letette ügyvédi szakvizsgáját, ban Nyíregyházára költözött . Ügyvédi irodát nyitott , és gróf Dessewffy Aurél jogtanácsosa is volt . Gazdálkodással is foglalkozott , mert jövedelméből egyholdas birtokot vásárolt . A második világháborúban is behívták katonának . Rövid ideig szovjet fronton is harcolt , de idősebb kora miatt már komoly hadműveletekben nem vett részt.ben vitézzé avatták.ben a szovjet csapatok elől Budapestre menekült és költözött . Egy kisgazdapárti politikus barátja , Csorba János révén bekapcsolódott az ellenállásba . Csorbát Budapest ostroma elmúltával a főváros polgármesterének választották , rövid ideig mellette Rózsavölgyi László töltötte be a főjegyzői tisztséget . A második világháború után 1945 végén visszaköltözött Nyíregyházára . Az ellenállásban vállalt szerepe miatt érdemeit elismerték , és a helyi ügyvédi kamara miniszteri biztosának is kinevezték . A megyei rendőrfőkapitányi kinevezését azonban a kommunista és a parasztpárt ellenezte . Azös földreform utánholdja maradt birtokából , azon gazdálkodott tovább. as Nyíregyházára költözése után nem sokkal tagja lett a helyi római katolikus egyházközségnek . E közösség biztatására lépett be a Demokrata Néppártbaben . Az augusztusi országgyűlési választásokon a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei listáról bekerült az Országgyűlésbe . A DNP frakciójának megszűnése után párton kívüli képviselőként folytatta munkáját . A diktatúra idején Mandátumának lejárta után visszavonult a politikai élettől , mégis kizárták az Ügyvédi Kamarából . Nem engedték képzettségéhez és tudásához méltó munkát vállalni , csak fizikai munkára volt lehetősége , ezért ismét elköltözött . Gyulán gyári segédmunkásként , majd állatgondozóként dolgozott , később a vízügyi igazgatóság festő-mázoló részlegére került . Azos forradalom idején munkahelyén megválasztották a munkástanács elnökének . A szabadságharc leverése után a megtorlások idejénfebruárjában letartóztatták , " a népi demokratikus államrend elleni folytatólagosan elkövetett izgatás bűntette " címén két év börtönbüntetésre , részleges vagyonelkobzásra és állampolgári jogainak korlátozására ítélte a Legfelsőbb Bíróság . A Márianosztrai Fegyház és Börtönből szabadultfebruárjában . Ekkor Szegedre költözött lányához . Nyugdíjazásáig a Szegedi Nemzeti Színház portásaként dolgozott . Rehabilitációja A rendszerváltás utánben ítéletét megsemmisítették.ben pedig posztumusz megkapta azos emlékérmet . További információk Az Országgyűlés almanachja o . Rózsavölgyi László szócikk . Kereszténydemokrácia Tudásbázis, Barankovics István Alapítvány 1896-ban született személyek 1978-ban elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1949 ) FKGP-tagok Az FKGP korábbi tagjai Országgyűlési képviselők ( DNP ) DNP-tagok KDNP-tagok A KDNP korábbi tagjai A kommunizmus üldözöttei Magyarországon Nagyváradiak Szegediek Magyar antifasiszta ellenállók 1956-os tevékenységük miatt bebörtönzött emberek