György Mátyás
György Mátyás, írói álnevén: Szerb György (1905-ig Geiger, Szabadka, 1887. január 21. – Harmadik Birodalom, 1944.) gyógyszerész, író, költő.

Élete
Zsidó családban született, édesapja György Mór (Geiger A. Mór) zeneszerző volt, édesanyja Lederer Teréz. 1910-ben a Nyugatban jelent meg először verse, a rákövetkező évben, illetve 1913-ban itt publikálta verseit. Ekkortájt figyelt fel rá Kassák Lajos, Osvát Ernőnek köszönhetően, s így 1913-ban megjelent György Mátyás első verseskötete, amely a Ligeia címet viselte. Erről Tóth Árpád írt kritikát. Ezután rendszeresen közölte verseit, illetve kritikáit Kassák A Tett és a Ma című lapjai. 1917-ben antológia jelent meg Új költők könyve címmel, amely tartalmazta Lengyel József, Kassák, Komját és György verseit. Publikációi ellenére elég szűkösen élt; "ez az ember kicsinyesebb a legszegényebb koldusnál. Ha nagynéha pár koronát ki tudunk belőle préselni, úgy nyöszörög bele, akárha operációs asztalon feküdne." – írta róla Kassák. A következő évben Komját Aladárral, Lengyel Józseffel és Révai Józseffel egyetemben kivált a Ma közösségéből, s a Szabadulás nevet viselő kötettel léptek a nyilvánosság elé. Ekkortájt lépett be a Magyarországi Gyógyszerészsegédek Országos Szövetségébe, s megkezdte a gyógyszerészek politikai szervezését. Októberben a szövetség egy vitáján az államosítás pártján állt. 1919 elején publikált az Internacionáléban. A Magyarországi Tanácsköztársaság idején több előadást tartott, amelyek a Gyógyszerész Újságban jelentek meg, s a bukás előtti hónapban a Közoktatásügyi Népbiztosság Ifjúmunkás Propaganda Osztályának lett helyettes vezetője. A bukás után Bécsbe emigrált, ahol rendszeresen találkozott Balázs Bélával, akinek csakúgy, mint Barta Sándor vagy Kassák, megmutatta verseit. Bécsben jelent meg Julius Fischernek köszönhetően Ismét csudák címmel kötete, s publikált Kassák és Sinkó Ervin lapjaiban is. Az 1920-as években az Út című lapban jelentek meg munkái, az 1930-as évek közepén pedig Szerb György álnéven a Korunk egyik cikkírója volt. Ekkortájt Temesváron élt feleségével, Sinkó Ervin húgával. 1944-ben deportálták Németországba, ahonnan nem tért vissza.

Munkássága

Művei 
 Szabadulás. György Mátyás, Lengyel József, Komját Aladár, Révai József lírai antológiája, Budapest, Krausz Ny., 1918
 Új költők könyve. György Mátyás, Kassák Lajos, Komját Aladár, Lengyel József lírai antológiája, szerk. Kassák Lajos, Budapest, Ma, 1917
 Ismét csudák (Bécs Fischer, 1922.)
 Ligeia (Budapest, Nyugat, 1913.)
 A fájdalmas Isten. Ismertető Sinkó Ervin verseskönyvéről. (1923. november 11, Bácsmegyei Napló 308. sz. 9. o.)

Jegyzetek

Források
 
 
 
 Az Országos Széchényi Könyvtár katalógusa

További információk 
 
 Kassák Lajos: Egy ember élete (online elérés)
 Kassák Lajos: Az izmusok története (Bp., 1972.)
 Lengyel József: Életem – emlékeim
 Lengyel József: Az őszinteség lépcsőin (Bp., 1974.)
 Lengyel József: Válasz az Új Írás körkérdésére
 Lengyel József: Hagyomány és mérték?
 
 Gerold László: Jugoszláviai magyar irodalmi lexikon (1918-2000). Újvidék, Forum Könyvkiadó, 2001.
 Kalapis Zoltán: Életrajzi kalauz. Ezer magyar biográfia a délszláv országokból. Újvidék, Fórum Könyvkiadó, 2002..
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.

1887-ben született személyek
Szabadkaiak
1944-ben elhunyt személyek
A holokauszt magyar áldozatai
Családi nevüket magyarosított személyek
Magyar költők, írók
Magyar emigránsok Ausztriában
Magyar gyógyszerészek
Bácsmegyei Napló
A zsidó Szabadka
Zsidó származású magyarok
Meggyilkolt költők, írók
György Mátyás , írói álnevén : Szerb Györgyig Geiger , Szabadka , január – Harmadik Birodalom , ) gyógyszerész , író , költő . Élete Zsidó családban született , édesapja György Mór ( Geiger A . Mór ) zeneszerző volt , édesanyja Lederer Teréz.ben a Nyugatban jelent meg először verse , a rákövetkező évben , illetveban itt publikálta verseit . Ekkortájt figyelt fel rá Kassák Lajos , Osvát Ernőnek köszönhetően , s ígyban megjelent György Mátyás első verseskötete , amely a Ligeia címet viselte . Erről Tóth Árpád írt kritikát . Ezután rendszeresen közölte verseit , illetve kritikáit Kassák A Tett és a Ma című lapjai.ben antológia jelent meg Új költők könyve címmel , amely tartalmazta Lengyel József , Kassák , Komját és György verseit . Publikációi ellenére elég szűkösen élt ; " ez az ember kicsinyesebb a legszegényebb koldusnál . Ha nagynéha pár koronát ki tudunk belőle préselni , úgy nyöszörög bele , akárha operációs asztalon feküdne . " – írta róla Kassák . A következő évben Komját Aladárral , Lengyel Józseffel és Révai Józseffel egyetemben kivált a Ma közösségéből , s a Szabadulás nevet viselő kötettel léptek a nyilvánosság elé . Ekkortájt lépett be a Magyarországi Gyógyszerészsegédek Országos Szövetségébe , s megkezdte a gyógyszerészek politikai szervezését . Októberben a szövetség egy vitáján az államosítás pártján állt.elején publikált az Internacionáléban . A Magyarországi Tanácsköztársaság idején több előadást tartott , amelyek a Gyógyszerész Újságban jelentek meg , s a bukás előtti hónapban a Közoktatásügyi Népbiztosság Ifjúmunkás Propaganda Osztályának lett helyettes vezetője . A bukás után Bécsbe emigrált , ahol rendszeresen találkozott Balázs Bélával , akinek csakúgy , mint Barta Sándor vagy Kassák , megmutatta verseit . Bécsben jelent meg Julius Fischernek köszönhetően Ismét csudák címmel kötete , s publikált Kassák és Sinkó Ervin lapjaiban is . Azas években az Út című lapban jelentek meg munkái , azas évek közepén pedig Szerb György álnéven a Korunk egyik cikkírója volt . Ekkortájt Temesváron élt feleségével , Sinkó Ervin húgával.ben deportálták Németországba , ahonnan nem tért vissza . Munkássága Művei Szabadulás . György Mátyás , Lengyel József , Komját Aladár , Révai József lírai antológiája, Budapest , Krausz Ny . , Új költők könyve . György Mátyás , Kassák Lajos , Komját Aladár , Lengyel József lírai antológiája , szerk . Kassák Lajos , Budapest , Ma , Ismét csudák ( Bécs Fischer , ) Ligeia ( Budapest , Nyugat , ) A fájdalmas Isten . Ismertető Sinkó Ervin verseskönyvéről. november Bácsmegyei Napló sz . o . ) Jegyzetek Források Az Országos Széchényi Könyvtár katalógusa További információk Kassák Lajos : Egy ember élete ( online elérés ) Kassák Lajos : Az izmusok története ( Bp. , ) Lengyel József : Életem – emlékeim Lengyel József : Az őszinteség lépcsőin ( Bp. , ) Lengyel József : Válasz az Új Írás körkérdésére Lengyel József : Hagyomány és mérték ? Gerold László : Jugoszláviai magyar irodalmi lexikon Újvidék , Forum Könyvkiadó , Kalapis Zoltán : Életrajzi kalauz . Ezer magyar biográfia a délszláv országokból . Újvidék , Fórum Könyvkiadó , . Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , 1887-ben született személyek Szabadkaiak 1944-ben elhunyt személyek A holokauszt magyar áldozatai Családi nevüket magyarosított személyek Magyar költők , írók Magyar emigránsok Ausztriában Magyar gyógyszerészek Bácsmegyei Napló A zsidó Szabadka Zsidó származású magyarok Meggyilkolt költők , írók