Oton (Ervenik)
Oton falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Ervenikhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 9, közúton 15 km-re északnyugatra, községközpontjától légvonalban 13, közúton 39 km-re keletre, Dalmácia északi-középső részén, Bukovica területén, a Zrmanja felső folyásától délre fekszik. Nyugatról a Zrmanja szurdokvölgye, északról Kobilice, keletről Radljevac határolja. Három településrésze Polje, Brdo és Bender. Benderen halad át a Knin-Gračac vasútvonal.

Története 
A falu területe a római korban Burnum városának környékéhez tartozott. Erre utal egy itt talált Jupiternek szentelt felirat. A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékén már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és Hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. Feltételezhető, hogy a 17. század első felében a térség lakosságának többsége még katolikus volt. A 17. században a faluba pravoszláv csoportok is települtek. B. Desnica említi a kotari uszkókokról írt művében, hogy 1692-ben a boszniai Bilajból új lakosok érkeztek, mintegy ötezer fő települt több bukovicai falu, Plavno, Zrmanju, Pađene, Oton és Mokro Polje területére. A következő századokban a környező falvak lakossága már mind pravoszláv többségű volt. A településnek 1857-ben 799, 1910-ben 992 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben már csaknem teljes lakossága (több mint 98 százalék) szerb nemzetiségű volt. Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. A településnek 2011-ben 164 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Illés próféta tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1702-ben épült. A templom a Sudari településrészen levő temetőben áll. Egyhajós, kőből épített, hossszúkás épület, délkeleti tájolású, félköríves apszissal. A homlokzatokon vakolat nyomai láthatók, míg a templom belseje teljesen vakolt. A hajó csúcsíves boltozatú, amely felett a nyeregtetőt fémlemez borítja. Az apszis belsejét félkupola fedi. A főhomlokzaton téglalap alakú, kőkeretes ajtó és profilozott áthidaló, fölötte félkör alakú lunetta található. A homlokzat oromzatának közepén egy kőrozetta, az oromzat tetején pedig egy szabályos kövekből rakott harangdúc áll, mely három harang számára van kialakítva. A templomban két ikoncsoportot tartalmazó ikonosztáz található. A templom eredetileg középkori, román stílusú (lunetta, félkör alakú apszis) templom volt, gótikus (boltozat) elemekkel. Valószínűleg a 19. században kereszthajót építettek hozzá, és új ablaknyílásokat, ajtókereteket és a bejárati portálra profilozott áthidalót kapott.

Jegyzetek

További információk
Ervenik község hivatalos oldala 

Šibenik-Knin megye települései
Oton falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Ervenikhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re északnyugatra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re keletre , Dalmácia északi-középső részén , Bukovica területén , a Zrmanja felső folyásától délre fekszik . Nyugatról a Zrmanja szurdokvölgye , északról Kobilice , keletről Radljevac határolja . Három településrésze Polje, Brdo és Bender . Benderen halad át a Knin-Gračac vasútvonal . Története A falu területe a római korban Burnum városának környékéhez tartozott . Erre utal egy itt talált Jupiternek szentelt felirat . A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékén márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és Hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . Feltételezhető , hogy a század első felében a térség lakosságának többsége még katolikus volt . A században a faluba pravoszláv csoportok is települtek . B . Desnica említi a kotari uszkókokról írt művében , hogyben a boszniai Bilajból új lakosok érkeztek , mintegy ötezer fő települt több bukovicai falu , Plavno , Zrmanju , Pađene , Oton és Mokro Polje területére . A következő századokban a környező falvak lakossága már mind pravoszláv többségű volt . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben már csaknem teljes lakossága ( több mintszázalék ) szerb nemzetiségű volt . Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Illés próféta tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült . A templom a Sudari településrészen levő temetőben áll . Egyhajós , kőből épített , hossszúkás épület , délkeleti tájolású , félköríves apszissal . A homlokzatokon vakolat nyomai láthatók , míg a templom belseje teljesen vakolt . A hajó csúcsíves boltozatú , amely felett a nyeregtetőt fémlemez borítja . Az apszis belsejét félkupola fedi . A főhomlokzaton téglalap alakú , kőkeretes ajtó és profilozott áthidaló , fölötte félkör alakú lunetta található . A homlokzat oromzatának közepén egy kőrozetta , az oromzat tetején pedig egy szabályos kövekből rakott harangdúc áll , mely három harang számára van kialakítva . A templomban két ikoncsoportot tartalmazó ikonosztáz található . A templom eredetileg középkori , román stílusú ( lunetta , félkör alakú apszis ) templom volt , gótikus ( boltozat ) elemekkel . Valószínűleg a században kereszthajót építettek hozzá , és új ablaknyílásokat , ajtókereteket és a bejárati portálra profilozott áthidalót kapott . Jegyzetek További információk Ervenik község hivatalos oldala Šibenik-Knin megye települései