Salutaris-forrás (Kászonjakabfalva)
A Salutaris-forrás Kászonjakabfalvától 4 kilométerre, a Bor-patak völgyében található gyógyforrás.

Leírása 
A híres Salutaris-forrás vizét a „görvélykórban” (skrofulózisban) szenvedő betegek kezelésére használták. Orbán Balázs írta A Székelyföld leírása című könyvében: „E fürdő egyike legnevezetesebb gyógyforrásainknak, s főként a korunkban fájdalom igen elharapódzott görvélykorban (scrophulás bajok) csudaszerű gyógyhatással bir, sőt ez irányban ható egyedüli gyógyforrásunk”.

A forrás vizét nemcsak fürdéshez használták, hanem ivókúrában és asztali vízként is hasznosították. „Mivel a bort – nagy szénsavtartalommal birván – főzi, főleg Háromszékmegyébe igen sokat hordanak szét bor mellé”, írta Vitos Mózes a Csíkmegyei Füzetek első kötetében. Szállították Marosvásárhelyre, Csíkszeredába, Brassóba, később a palackozóállomás felépítése után Budapestre és Bécsbe is. A helyiek főleg savtúltengés ellen használták. „Akinek sok volt a sava, a Salutaris borviz elvitte”. (András Ignác: Kászonszék népi gyógyászata).

A Salutaris-forrás vizét jelenleg is hordják a helyiek és a háromszékiek is saját használatra.

Salutaris 
A Salutaris a kászonjakabfalvi völgyben előtörő ásványvíz kereskedelmi neve.

Az 1800-as évek elején fürdőtelep alakult a főforrás körül, melynek vizét Balási Lajos, a fürdő tulajdonosa 1890-ben Salutaris néven kezdte palackozni. Később a borvizet a tulajdonosváltások következtében Boldizsár-forrás, majd Kászon Gyöngye néven forgalmazták. A borvíztöltőde első tulajdonosa a Sepsiszentgyörgyről származó Fogolyán Kristóf volt, majd az 1922–1944 közötti időszakban Apor László, az akkori tulajdonos teljesen felújította a telepet, új épületeket, meleg vizes kabinokat építtetett a fürdőtelepre. Az államosítás következtében a fürdőtelep elhagyatottá vált, csak a még kisebb-nagyobb megszakításokkal 1990-ig üzemeltetett palackozó munkásai használták. Az itteni borvizet ivókúrára, valamint gyomorbántalmak kezelésére ajánlották.

Jellegzetessége 
Enyhén petróleumízű, nátrium-kalcium-hidrogén-karbonát jellegű ásványvíz.

Források 
Hargita megye természetes gyógytényezői. Csíkszereda, 1974.
Vitos Mózes: Csikmegyei füzetek: Adatok Csikmegye leirásához és történetéhez 1. kötet. Csíkszereda, 2002.
Székelyföld borvizei. Csíkszereda, 2009.
András Ignác: Kászonszék népi gyógyászata. Kolozsvár, 2013.
Jánosi Csaba-Berszán József-Péter Éva: Székelyföld fürdői. Csíkszereda, 2013.

Székelyföld
Ivóvíz
Alternatív gyógyászat
A Salutaris-forrás Kászonjakabfalvátólkilométerre , a Bor-patak völgyében található gyógyforrás . Leírása A híres Salutaris-forrás vizét a „ görvélykórban” ( skrofulózisban ) szenvedő betegek kezelésére használták . Orbán Balázs írta A Székelyföld leírása című könyvében : „ E fürdő egyike legnevezetesebb gyógyforrásainknak , s főként a korunkban fájdalom igen elharapódzott görvélykorban ( scrophulás bajok ) csudaszerű gyógyhatással bir , sőt ez irányban ható egyedüli gyógyforrásunk” . A forrás vizét nemcsak fürdéshez használták , hanem ivókúrában és asztali vízként is hasznosították . „ Mivel a bort – nagy szénsavtartalommal birván – főzi , főleg Háromszékmegyébe igen sokat hordanak szét bor mellé” , írta Vitos Mózes a Csíkmegyei Füzetek első kötetében . Szállították Marosvásárhelyre , Csíkszeredába, Brassóba , később a palackozóállomás felépítése után Budapestre és Bécsbe is . A helyiek főleg savtúltengés ellen használták . „ Akinek sok volt a sava , a Salutaris borviz elvitte” . ( András Ignác : Kászonszék népi gyógyászata ) . A Salutaris-forrás vizét jelenleg is hordják a helyiek és a háromszékiek is saját használatra . Salutaris A Salutaris a kászonjakabfalvi völgyben előtörő ásványvíz kereskedelmi neve . Azas évek elején fürdőtelep alakult a főforrás körül , melynek vizét Balási Lajos , a fürdő tulajdonosaben Salutaris néven kezdte palackozni . Később a borvizet a tulajdonosváltások következtében Boldizsár-forrás , majd Kászon Gyöngye néven forgalmazták . A borvíztöltőde első tulajdonosa a Sepsiszentgyörgyről származó Fogolyán Kristóf volt , majd az1944 közötti időszakban Apor László , az akkori tulajdonos teljesen felújította a telepet , új épületeket , meleg vizes kabinokat építtetett a fürdőtelepre . Az államosítás következtében a fürdőtelep elhagyatottá vált , csak a még kisebb-nagyobb megszakításokkalig üzemeltetett palackozó munkásai használták . Az itteni borvizet ivókúrára , valamint gyomorbántalmak kezelésére ajánlották . Jellegzetessége Enyhén petróleumízű , nátrium-kalcium-hidrogén-karbonát jellegű ásványvíz . Források Hargita megye természetes gyógytényezői . Csíkszereda , Vitos Mózes : Csikmegyei füzetek : Adatok Csikmegye leirásához és történetéhez kötet . Csíkszereda , Székelyföld borvizei . Csíkszereda , András Ignác : Kászonszék népi gyógyászata . Kolozsvár , Jánosi Csaba-Berszán József-Péter Éva : Székelyföld fürdői . Csíkszereda , Székelyföld Ivóvíz Alternatív gyógyászat