Islam Grčki
Islam Grčki falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 19, közúton 24 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban19, közúton 23 km-re északnyugatra, Dalmácia északi részén, Ravni kotari területén egy termékeny síkságon fekszik.

Története
A középkorban Tršćane és Kačina Gorica falvak feküdtek ezen a területen, melyek jelentőségét növelte, hogy az ősi főútvonal, a „Via Magna” mentén helyezkedtek el. Az török 1527-ben szállta meg ezt a vidéket. A régi falvak elnéptelenedtek és a helyükön új települést hoztak létre, melynek török neve „Saddislam” volt, és amelynek az „iszlám fala” a jelentése. Ez a vidék ugyanis a török által meghódított terület határán feküdt. Ebből az új elnevezésben az iszlám maradt meg, a „grčki” jelzőt pedig a 18. században kapta, amikor a helyén két falu Islam Grčki és Islam Latinski alakult ki. A „grčki”, vagyis görög azt jelentette, hogy ebben a faluban görögkeleti vallású népesség, a „latinski” pedig azt, hogy ott katolikus népesség telepedett le. Az, hogy a falu neve miért ez lett és az iszlám vallás neve miért maradhatott meg ma már nem tudható. Az 1970-es években megkísérelték átnevezni Topolovacra nyárfákban gazdag határáról, de ezt végül elvetették arra hivatkozva, hogy a falu neve már túlságosan beágyazódott a köztudatba, valamint a történeti, tudományos  munkákba és a tankönyvekbe. A falu egykor fontos támaszpontja volt az uszkókoknak, akik velencei zsoldban küzdöttek a terjeszkedő Oszmán Birodalom ellen. Ezen harcok egyik legkiválóbb szerb hőse volt Sztojan Jankovics, aki 1647-ben velencei parancsnokként bevette az islami török erődöt, amely a török hatalmasság, Tunics Juszuf aga birtoka volt. Jankovics később gyakran innét indult Dalmácia felszabadítására vezetett hadjárataira. A Jankovics tornyának nevezett erődítmény ma is áll Islamban, bár a délszláv háború alatt megrongálódott. A vár lakó-, gazdasági- és védelmi célokat szolgáló épületekből áll és látványát ma is a torony uralja, melyről a nevét kapta. Várható felújítása során Benkovac község egyik legjelentősebb történelmi műemléke lesz. Mai tulajdonosa a Desnica család, melyből a neves író Vladan Desnica is származik, akit ide temettek el. A Jankovicsok 1675-ben templomot is építettek a vár közelébe, melyet Szent György tiszteletére szenteltek és amely a közeli Donji Kašić parókiájához tartozott.  A falu ezután 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 480, 1910-ben 846 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után a horvát falvakkal körülvett település Kašić-csal és Smoković-csal együtt a szerb partizánok egyik fontos bázisa volt. A horvátok ezt a vidéket ekkoriban Kis-Szerbiának is nevezték. Ezt követően a település újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 87 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került. A szerb erők egyik legjelentősebb bázisának számított. Súlyos károkat szenvedett 1993 januárjában a horvát hadsereg Maslenica fedőnevű hadművelete során, amikor a horvátok teljesen lerombolták. A harcokban 15 polgári lakos és 14 szerb felkelő és katona esett el. Szerb lakossága elmenekült. 2011-ben 150 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
A vár, melyet egykori birtokosa után Jankovics tornyának neveznek a ravni kotari várkastélyok egyik legjelentősebb példája, amely magas falakkal körülvett lakórészeket és gazdasági épületeket foglal magában. Legfőbb jellegzetessége a magas, pártázatos torony, amely később a 19. században épült a vár romantikus bővítményeként. A háborús pusztítást követően az 1990-es években a horvát kulturális minisztérium felügyelete alatt védett műemlékként állították helyre. A várban kiállítás tekinthető meg a Jankovics család történetéről, a Desnica családról és a vidék nevezetességeiről. A vár egykori kincsinek, az ikonoknak, festményeknek, használati tárgyaknak és bútoroknak a többségét a felújítás idején még mindig Zágrábban, Zárában és Biogradban őrzik. Csak a néprajzi és a helytörténeti gyűjtemény egy részét hozták vissza a biogradi városi múzeumból.
A vár közelében áll a Szent György-templom, egy egyszerű, román stílusú egyhajós épület félköríves apszissal. A homlokzat feletti harangtorony későbbi építésű. Itt található Vladan Desnica (1905-1967) síremléke. A délszláv háborúban a templom is súlyosan megrongálódott.
A Manastiria lelőhelyen több régészeti rétegből álló lelőhelyet tártak fel és kutattak át a szakemberek. A leletek az ókortól a késő középkorig terjedő időszakból származtak. A római kori épületek egy pogány szakrális épülethez tartoztak. Az 5. században ezeken az épületeken belül kialakult egy kisebb keresztény oratórium. A kora középkorban az oratórium területén egy preromán, hatkaréjos templom épült. A 15. század folyamán a régi templom mellett kolostorépületet emeltek.

Jegyzetek

Fordítás

Források
 Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac, 1987. YU 
 A Građevinar folyóirat 2009. évi 6. száma

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
 Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége 

Zára megye települései
Islam Grčki falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban19 , közútonkm-re északnyugatra , Dalmácia északi részén , Ravni kotari területén egy termékeny síkságon fekszik . Története A középkorban Tršćane és Kačina Gorica falvak feküdtek ezen a területen , melyek jelentőségét növelte , hogy az ősi főútvonal , a „ Via Magna” mentén helyezkedtek el . Az törökben szállta meg ezt a vidéket . A régi falvak elnéptelenedtek és a helyükön új települést hoztak létre , melynek török neve „ Saddislam” volt , és amelynek az „ iszlám fala” a jelentése . Ez a vidék ugyanis a török által meghódított terület határán feküdt . Ebből az új elnevezésben az iszlám maradt meg , a „ grčki” jelzőt pedig a században kapta , amikor a helyén két falu Islam Grčki és Islam Latinski alakult ki . A „ grčki” , vagyis görög azt jelentette , hogy ebben a faluban görögkeleti vallású népesség , a „ latinski” pedig azt , hogy ott katolikus népesség telepedett le . Az , hogy a falu neve miért ez lett és az iszlám vallás neve miért maradhatott meg ma már nem tudható . Azes években megkísérelték átnevezni Topolovacra nyárfákban gazdag határáról , de ezt végül elvetették arra hivatkozva , hogy a falu neve már túlságosan beágyazódott a köztudatba , valamint a történeti , tudományos munkákba és a tankönyvekbe . A falu egykor fontos támaszpontja volt az uszkókoknak , akik velencei zsoldban küzdöttek a terjeszkedő Oszmán Birodalom ellen . Ezen harcok egyik legkiválóbb szerb hőse volt Sztojan Jankovics , akiben velencei parancsnokként bevette az islami török erődöt , amely a török hatalmasság , Tunics Juszuf aga birtoka volt . Jankovics később gyakran innét indult Dalmácia felszabadítására vezetett hadjárataira . A Jankovics tornyának nevezett erődítmény ma is áll Islamban , bár a délszláv háború alatt megrongálódott . A vár lakó- , gazdasági- és védelmi célokat szolgáló épületekből áll és látványát ma is a torony uralja , melyről a nevét kapta . Várható felújítása során Benkovac község egyik legjelentősebb történelmi műemléke lesz . Mai tulajdonosa a Desnica család , melyből a neves író Vladan Desnica is származik , akit ide temettek el . A Jankovicsokben templomot is építettek a vár közelébe , melyet Szent György tiszteletére szenteltek és amely a közeli Donji Kašić parókiájához tartozott . A falu ezutánig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után a horvát falvakkal körülvett település Kašić-csal és Smoković-csal együtt a szerb partizánok egyik fontos bázisa volt . A horvátok ezt a vidéket ekkoriban Kis-Szerbiának is nevezték . Ezt követően a település újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt.szeptember ében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került . A szerb erők egyik legjelentősebb bázisának számított . Súlyos károkat szenvedettjanuárjában a horvát hadsereg Maslenica fedőnevű hadművelete során , amikor a horvátok teljesen lerombolták . A harcokbanpolgári lakos ésszerb felkelő és katona esett el . Szerb lakossága elmenekült.benlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei A vár , melyet egykori birtokosa után Jankovics tornyának neveznek a ravni kotari várkastélyok egyik legjelentősebb példája , amely magas falakkal körülvett lakórészeket és gazdasági épületeket foglal magában . Legfőbb jellegzetessége a magas , pártázatos torony , amely később a században épült a vár romantikus bővítményeként . A háborús pusztítást követően azes években a horvát kulturális minisztérium felügyelete alatt védett műemlékként állították helyre . A várban kiállítás tekinthető meg a Jankovics család történetéről , a Desnica családról és a vidék nevezetességeiről . A vár egykori kincsinek , az ikonoknak , festményeknek , használati tárgyaknak és bútoroknak a többségét a felújítás idején még mindig Zágrábban , Zárában és Biogradban őrzik . Csak a néprajzi és a helytörténeti gyűjtemény egy részét hozták vissza a biogradi városi múzeumból . A vár közelében áll a Szent György-templom , egy egyszerű , román stílusú egyhajós épület félköríves apszissal . A homlokzat feletti harangtorony későbbi építésű . Itt található Vladan Desnicasíremléke . A délszláv háborúban a templom is súlyosan megrongálódott . A Manastiria lelőhelyen több régészeti rétegből álló lelőhelyet tártak fel és kutattak át a szakemberek . A leletek az ókortól a késő középkorig terjedő időszakból származtak . A római kori épületek egy pogány szakrális épülethez tartoztak . Az században ezeken az épületeken belül kialakult egy kisebb keresztény oratórium . A kora középkorban az oratórium területén egy preromán , hatkaréjos templom épült . A század folyamán a régi templom mellett kolostorépületet emeltek . Jegyzetek Fordítás Források Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac , YU A Građevinar folyóirat évi száma További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége Zára megye települései