Ioan Lemeni
Ioan Lemeni, magyar forrásokban Lemény János vagy Lemény Pap János  a fogarasi és gyulafehérvári görögkatolikus főegyházmegye püspöke, valamint a román görögkatolikus egyház elöljárója volt 1832–1850 között.

Pályafutása 
Nemes családban született. Az elemi iskolát Kolozsváron és Balázsfalván végezte, a gimnáziumot és a jogi illetve filozófiai kurzusokat szintén Kolozsváron. Ugyan apja ügyvédnek szánta, ennek ellenére 1801-ben a balázsfalvi teológiai szeminárium diákja lett, innen Ioan Bob püspök a nagyváradi katolikus szemináriumba küldte. 1805. október 1-jén pappá szentelték. Két évig Balázsfalván tanított filozófiát és egyháztörténelmet, majd 1807-től Kolozsváron lett pap. Működése alatt a város és a környék román lakóinak többségét a görögkatolikus egyházba térítette. 1819. október 28-án kanonokká választották. 1820. október 1-jén Balázsfalvára költözött, és folytatta a tanítást. 1829-ben a tanítás mellett Ioan Bob püspök mellett titkárként dolgozott.

Püspöki pályafutása 
Bob halála után 1832. május 15-én püspökké választották; 179 szavazatot szerzett a lehetséges 212-ből. 1832. augusztus 23-án püspökké nevezték ki; miután 1833. április 16-án a Szentszék megerősítette, 1833. június 6-án Nagyváradon Samuil Vulcan püspökké szentelte, és július 14-én iktatták be hivatalába.

Már beiktatásakor elrendelte, hogy minden plébánia mellett létesüljön egy elemi iskola is. Püspöksége során végiglátogatta az egyházmegye majdnem mindegyik helységét. 1837-ben kibővíttette a balázsfalvi katedrálist. A balázsfalvi teológiai szemináriumban az oktatás időtartamát háromról négy évre hosszabbította. 

1842. márciusban a balázsfalvi káptalan nevében tiltakozást nyújtott be a bécsi udvarnak az ellen a tervezet ellen, amely a magyar nyelvet kötelezővé tette volna az egyház és az iskolák igazgatásába. Ugyanabban az évben Vasile Moga ortodox püspökkel együtt beadvánnyal fordult a kolozsvári országgyűléshez a királyföldi románok jogaival kapcsolatban.

Az 1848. május 15-i balázsfalvi román népgyűlés egyik vezető alakja volt; a gyűlés határozatait ő ismertette a május 30-i kolozsvári országgyűlésen. Mivel Erdély és Magyarország uniójának a pártján állt, konfliktusba került Simion Bărnuțiuval. 1848. október 21-én kiáltványban fordult a román néphez, hogy ne hallgassanak Puchner tábornoknak a magyarok elleni harcra szólító felhívására. Emiatt 1848. november 19-én Puchner felfüggesztette hivatalából, és elrendelte a püspöki jövedelmek lefoglalását. A szabadságharcban játszott szerepe miatt 1849. október 21-én húsz év várfogságra ítélték, de utóbb kegyelmet kapott. 1850. márciusban Erdély kormányzója, Ludwig von Wohlgemuth nyomására lemondott püspöki tisztségéről, és április 10-én Bécsbe távozott.

Utolsó éveit Bécsben, a ferencesek kolostorában töltötte, és ott is halt meg. A bécsi Simmering temetőben temették el, majd 1901-ben maradványait hazaszállították Balázsfalvára.

Művei 
 Az Istentől küldetett férfiú a gondviselés rendjében, az az halotti beszéd Bab János fogarasi görög egyesült vallású püspök felett. Kolozsvár, 1831. 
 Rugimienta celor doi episcopi romanesci a celui greco-unit ši a celui greco neunit Vasile Moga. Ascerunt dietei dela 1842. in causa romanilor pe pamantul kraiesc numit ši sasesc. Brassó, év. n. (Az 1842-es országgyűléshez beadott folyamodvány, Moga Vasile ortodox püspökkel együtt)

Források

További információk 
 

Fogarasi püspökök
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc fontosabb alakjai
Erdélyi román történelmi személyek
1780-ban született személyek
1861-ben elhunyt személyek
19. századi püspökök
Ioan Lemeni , magyar forrásokban Lemény János vagy Lemény Pap János a fogarasi és gyulafehérvári görögkatolikus főegyházmegye püspöke , valamint a román görögkatolikus egyház elöljárója volt1850 között . Pályafutása Nemes családban született . Az elemi iskolát Kolozsváron és Balázsfalván végezte , a gimnáziumot és a jogi illetve filozófiai kurzusokat szintén Kolozsváron . Ugyan apja ügyvédnek szánta , ennek ellenéreben a balázsfalvi teológiai szeminárium diákja lett , innen Ioan Bob püspök a nagyváradi katolikus szemináriumba küldte. októberjén pappá szentelték . Két évig Balázsfalván tanított filozófiát és egyháztörténelmet , majdtől Kolozsváron lett pap. Működése alatt a város és a környék román lakóinak többségét a görögkatolikus egyházba térítette. októberán kanonokká választották. októberjén Balázsfalvára költözött , és folytatta a tanítást.ben a tanítás mellett Ioan Bob püspök mellett titkárként dolgozott . Püspöki pályafutása Bob halála után májusén püspökké választották;szavazatot szerzett a lehetségesből . augusztusán püspökké nevezték ki ; miután áprilisán a Szentszék megerősítette , júniusán Nagyváradon Samuil Vulcan püspökké szentelte , és júliusén iktatták be hivatalába . Már beiktatásakor elrendelte , hogy minden plébánia mellett létesüljön egy elemi iskola is . Püspöksége során végiglátogatta az egyházmegye majdnem mindegyik helységét.ben kibővíttette a balázsfalvi katedrálist . A balázsfalvi teológiai szemináriumban az oktatás időtartamát háromról négy évre hosszabbította . 1842. márciusban a balázsfalvi káptalan nevében tiltakozást nyújtott be a bécsi udvarnak az ellen a tervezet ellen , amely a magyar nyelvet kötelezővé tette volna az egyház és az iskolák igazgatásába . Ugyanabban az évben Vasile Moga ortodox püspökkel együtt beadvánnyal fordult a kolozsvári országgyűléshez a királyföldi románok jogaival kapcsolatban . Az májusi balázsfalvi román népgyűlés egyik vezető alakja volt ; a gyűlés határozatait ő ismertette a májusi kolozsvári országgyűlésen . Mivel Erdély és Magyarország uniójának a pártján állt , konfliktusba került Simion Bărnuțiuval. októberén kiáltványban fordult a román néphez , hogy ne hallgassanak Puchner tábornoknak a magyarok elleni harcra szólító felhívására . Emiatt novemberén Puchner felfüggesztette hivatalából , és elrendelte a püspöki jövedelmek lefoglalását . A szabadságharcban játszott szerepe miatt októberén húsz év várfogságra ítélték , de utóbb kegyelmet kapott. márciusban Erdély kormányzója , Ludwig von Wohlgemuth nyomására lemondott püspöki tisztségéről , és áprilisén Bécsbe távozott . Utolsó éveit Bécsben , a ferencesek kolostorában töltötte , és ott is halt meg . A bécsi Simmering temetőben temették el , majdben maradványait hazaszállították Balázsfalvára . Művei Az Istentől küldetett férfiú a gondviselés rendjében , az az halotti beszéd Bab János fogarasi görög egyesült vallású püspök felett . Kolozsvár , Rugimienta celor doi episcopi romanesci a celui greco-unit ši a celui greco neunit Vasile Moga . Ascerunt dietei dela in causa romanilor pe pamantul kraiesc numit ši sasesc . Brassó , év. n . ( Azes országgyűléshez beadott folyamodvány , Moga Vasile ortodox püspökkel együtt ) Források További információk Fogarasi püspökök Az49-es forradalom és szabadságharc fontosabb alakjai Erdélyi román történelmi személyek 1780-ban született személyek 1861-ben elhunyt személyek 19. századi püspökök