Biberach/Baden
Biberach település Németországban, azon belül Baden-Württembergben, körülbelül 20 kilométerre Offenburg városától a Fekete-erdőben található.

Földrajz

Földrajzi elhelyezkedés 
Biberach települése a Fekete-erdőben található, több vízfolyás összefolyásánál. Az Erlenbach jobbról, a Prinzbach, Emmersbach, Erzbach és Haubach pedig balról torkollik a Kinzigbe. Maga a település 188 méterrel fekszik a tengerszint felett.

Szomszédos települések 
A következő települések határolják Biberach községet: északról Gengenbach, keletről Zell am Harmersbach, délről Steinach és Schuttertal, nyugatról pedig Seelbach és Friesenheim települések.

Geológia 
A Biberach körüli hegyekben és völgyekben gneiszek találhatók, ezek alkotják a Fekete-erdei hegyek legrégebbi részét, az alapkőzetet. A Biberach környékének ércerei szintén ebben az alapkőzetben helyezkednek el. A település területén több kisebb szén tellér is található. A későbbi permben lerakódott földrétegek vörös színt kaptak a vasat tartalmazó ásványi anyagoktól. A Schönberg-völgyben ez a vörösföld továbbra is látható a mezőgazdasági területeken. Biberach mai arculata jégkorszakban és a jégkorszak utáni időszakban alakult ki. Az olvadékvíz létrehozta a völgyeket, a törmelék pedig a völgyek alján halmozódott fel. Az a természeti táj, amelyben ma Biberach község található természeti erők (erózió, feltöltődés) hatására jött létre.

Történelme

Nevének eredete 
A "Biberach" helységnév eredete még nem tisztázott. Több elmélet is van ebben a témában. Heinrich Hansjakob és Ludwig Heizmann az offenburgi járásból származó helytörténészek szerint a Kinzigben élő hódokról (hód=Biber) kapta a nevét a település. Más nyelvészek úgy vélik, hogy a Biberach név egy kelta eredetű szóból származik. Ezt támasztja alá az a tény, hogy más kelta nevü településeket "Bibrax" és "Bibracte" is ismerünk. Még mindig nincsenek szilárd bizonyítékok arra vonatkozóan, hogy a kelták Biberach területén éltek volna valaha. Egy másik értelmezés szerint a Biberach két folyó összefolyásából adódik. Biberach "Biberaha" legrégebbi hagyományos írásmódja, amelyet 1222-ben egy dokumentum említ, bi = kettőből és aha = víz szavak összerakásából születhetett a település neve.

Történelme 
A 13. század végétől / 14. század elejétől egészen 1802-ig Biberach Zell am Harmersbach császári városhoz tartozott. Számos jogot megtartottak a biberachi Reichsstift Kloster Gengenbach számára, így a lakosoknak évi tizedet kellett fizetniük. A császári kolostor 1803-as megszüntetésével a badeni uralomhoz került Biberach. 1504-től Biberach vízi- és közúti vámmegállító hely volt Zell am Harmersbach szabad császári város számára. Ez fontos pénzforrás volt a Zell lakosainak számára mindaddig, amíg a császári várost 1803-ban hozzá nem csatolták az újonnan alapított Badeni Nagyhercegséghez.1803. június 15-én Biberach függetlenedett Zell am Harmersbach városától. Abban az időben Hohengeroldseck megyéhez tartozott, míg végül 1819-ben Badenbe került. Az 1973-as járási reformmal Biberach az Ortenaui járás településévé vált, egy évvel később Prinzbach települést Biberachhoz csatolták.

Prinzbach történelme 
A Prinzbach eseménydús múltra tekint vissza. A hegyiközség létrehozását az 1100–1200-as évekre teszik. Míg ebben a században templomot is építettek a faluban. 1257-ben említik először Prinzbachot a Colmari domonkos kolostor évkönyvében a nagy ezüstkészletek kapcsán; a talált ezüstérc mennyisége állítólag nagyon nagy és jövedelmezően kitermelhető volt. A prinzbachi polgárok még kölcsönt is adhattak a strasbourgi püspöknek. Az egykori hegyközség gyorsan úgynevezett hegyi városkává fejlődött, ekkor lett kiépítve az infrastruktúra is illetve egy 10 méter magas városfalat is elkezdtek építeni, hogy megvédjék magukat a támadóktól. A városfal egyes részeit felújították, és Prinzbachban ma is megtekinthetők. A gazdag prinzbachot többször is említik oklevelekben. A virágkor után az ezüstbánya hozama érezhetően csökkent. Prinzbach szinte teljesen megsemmisül, és csak egy 1493-ban válik ismertté újra amikor gyógyvizet találnak és kiépítik a gyógyfürdőt. 1560-ban a prinzbachi plébániát a Geroldseck család foglalta el protestáns lelkészeket helyeztek oda. 1600-tól Prinzbach ismét pusztán mezőgazdasági falu lesz, az ezüstért végzett kutatási ásatások sikertelenek maradtak. Miután a Geroldseck család 1634-ben kihalt, Prinzbach ezután Elő-Ausztriához majd 1697-től pedig a von der Leyen család birtokába került.1819-ben Badenbe került a település. Biberach a Wolfach körzeti hivatal, később a Wolfach járás része volt, amelyet 1973-ban beépítettek az újjonan alapított az ortenaui járásba. Az ötvenes évek elejétől Prinzbach csendes, festői fekvése miatt népszerű üdülő- és rekreációs terület lett.

Prinzbach címere 

Prinzbach címerének alapja a Geroldsecker család címere, de a település bányászmúltja is képviselteti magát a címeren. A címer leírása a következő: „Arany alapon egy piros csík van a címer közepén, három fekete kalapács kíséretében (kettő a címer felső és egy alsó részén). A kalapácsok a hegyi érceket szimbolizálják. "

Prinzbach csatlakozása Biberachhoz 
A mai Biberach a baden-württembergi önkormányzati és közigazgatási reform során jött létre. A mintegy 400 lakosú Prinzbach település 1974. július 1-jén csatlakozott Biberach községhez az 1974. április 29-én aláírt egyesülési szerződés értelmében.

Faúsztatás a Kinzig folyón 
A fakitermelés jelentős volt a környéken a hatalmas erdők miatt. Mivel a földutak teljesen alkalmatlanok voltak a farönkök elszállítására, ezért azt csak vízi úton lehetett megoldani. Ez a szállítási módszer gyorsan fejlődött, 1470-ben tutaj- és vámszabályokat míg 1527-ben pedig hajózási szabályokat adtak ki. A 19. század közepén a vadvízi úsztatás második virágkora jött el de a 19. század végén a vasút megjelenésével egyre ritkábban szállították a fákat vízen. Végül 1895-ben indult útjára az utolsó szállítmány a Kinzig folyón.

Templomok a településen 

 Szent Balázs katolikus templom (Biberach)
 Szent Mór és társai katolikus templom (Prinzbach)

Népesség
A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott:

Politika 
A biberachi önkormányzati tanács 12 tagból áll, és a polgármester az elnöke. A polgármester jogosult szavazni az önkormányzati tanácsban. A 2019. május 26-i helyhatósági választások a következő végeredményhez vezettek:

FW= Freie Wähler Biberach (Biberachi Szabad Választók)

Polgármesterek 

 1892–1904: Gustav Isidor Schweiß
 1904–1913: Josef Ringwald
 1913–1921: Gustav Karl Schweiß
 1921–1923: Franz Xaver Jehle
 1924–1930: Leonhard Willmann
 1930–1935: Josef Himmelsbach
 1935–1943: Dr. Theodor Seiberlich
 1943–1946: Johann Dürrholder
 1946–1953: Hermann Kühn
 1953–1974: Karl Allgeier
 1974–1998: Wolfgang Bösinger
 1998–2014: Hans Peter Heizmann
 2014 óta: Daniela Paletta

Címer és logó 

 A 19. század végéig Biberach a jelenleginél eltérő címeret használt. Az 1913-ban épült városháza főbejáratánál már látható egy másik logó, amelyet a baden-württembergi belügyminisztérium 1969. október 3-án, Biberach önkormányzatának már évtizedes használata után ítélt oda hivatalosan is a településnek. A bizonyítványban a címer a következőképpen van leírva: "Zöld alapon egy ezüst (fehér) hársfa gyökerekkel és a törzse előtt kuporgó ezüst (fehér) hód, elülső mancsain ezüst (fehér) fadarabbal". A biberachi önkormányzat később kidolgozott egy városi logót, amelyen a "Biberach – A Fekete-erdő gyönyörű darabja" felirat látható, amelyet egy hód sziluettje díszít.

Kultúra és látnivalók

Múzeumok 

 Ketterer ház

Az utolsó magántulajdonosáról, "Kettererschmied"-ről elnevezett "Kettererhaus" valószínűleg Biberach egyik legrégebbi építménye. Elismert szakemberek véleménye szerint a favázas épület a 17. század szerkezeti jellemzőit mutatja. A pontos építés évét azonban nem lehet azonosítani sem magán az épületen, sem pedig a biberachi önkormányzati levéltár aktáiban sem. Ma a „Heimatmuseum Kettererhaus” (helytörténetimúzum) kapott helyet az épületben, ahol a helyi foglalkozásokat, életmódot, szokásokat és a helyi helyi kulturális értékeket mutatják be.

 Stadtkammer Prinzbach

A "Stadtkammer" (városi kincstár) a Prinzbach városházában található, és figyelemre méltó leletekkel és kincsekkel rendelkezik az egykori Prinzbach bányaváros történelméből.

Épületek 

 Biberachi városháza

A biberachi városháza 2 építési fázisban épült 1913-ban és 1925-ben. Akkoriban nagyon impozáns épület volt, a homlokzat és a tető részleges felújítását 1978/80-ban végezték el. A történelmi városházát 2002-ben alaposan felújították és korszerűsítették.

 Prinzbachi városháza

A prinzbachi városháza 1880-ban épült. Prinzbach miután 1974-ben egybeolvadt Biberachhal azután a városházát csak szórványosan használják adminisztratív célokra, a "Prinzbacher Stadtkammer" múzeum a földszinten található.

 Prinzbachi városfal

Az ezüst felfedezése után a települést már nem csak földművesek, hanem bányászok, iparosok és kereskedők is lakták. Ezeknek más jogaik voltak, amelyeket védeni kellett, csakúgy, mint a nagy ezüstkészleteket. Ennek eredménye volt a városi jogok megadása és a városfal megépítése. A várost teljesen elliptikus városfal zárta el, előtte árok volt. Ennek az ovális falnak a kerülete 800 m volt, északon az "Alsó kapun", délen pedig az "Óriás kapun" lehetett bejutni. A történelmi városfal részei ma is láthatók.

 Öreg-Geroldseck kastély

Az Öreg-Geroldseck-kastélyt 1139-ben említik először II. Ince pápa levelében. Abban az időben a vár egy domb tetején állt. 1250-ben a Geroldseck család székhelyét áthelyezték a Schönbergbe, és ott elkészült a Hohengeroldseck-kastély. Ekkor elhagyták ezt a várat. A második várat a franciák 1689-ben elpusztították. Az első helyreállítási munkálatok a 19. század végén kezdődtek, és a romok megőrzésére 1951-től további intézkedések következtek.

 Régi templom tér
Évszázadokon át a régi templomtéren állt a Biberach közösség plébániatemploma. 1749-ben felszentelték az utolsó templomot, amelyet 1966-ban bontottak le amikor keletre újat építettek (Szent Balázs templom). Már 1740-ben lebontottak egy régebbi templomot, mert leromlott állapotban volt. Ma már csak a két korábbi templom tornya maradt meg. A régi templomtér temetőként szolgált 1865-ig. Manapság gyepen elhelyezett térkövek mutatják meg a régi templomok alaprajzait.

Gazdaság és infrastruktúra

Vállalatok Biberachban 
Az Ahfeld-Schmelzhöfe ipari parkban jelenleg mintegy 5 hektár területen vannak gyártóegységek, és még mindig rendelkezésre áll mintegy 8500 m² szabad terület. Középtávon további 13 hektárt akarnak ipari területté alakítani. Biberachban sokfajta üzem található kezdve a csomagoló- és reklámanyag készítő valamint irodabútorok gyátásával foglalkozó cégekkel, út- és épületépítési vállalatokkal, de terápiás berendezés gyártó és fémfeldolgozó is van még a településen.

Oktatás 

 Biberachon van általános és középiskola is

A biberachi általános és középiskola 1963-ban épült és 2005 óta több szakaszban felújították őket. Manapság körülbelül 300 diák tanul a két intézményben.

 Prinzbachi általánosiskola

Az iskolát 1929-ben építették és ma a Biberachi iskola tagintézménye melyet a diákok számától és a szükséges helytől függően használnak.

Közlekedés 
A Biberachon is keresztül halad a Schwarzwaldbahn (Offenburg – Singen) és ez köti össze az országos vasúti hálózattal a települést. A falunál ágazik el a Harmersbachtalbahn Oberharmersbach felé a SWEG cég által üzemeltetett Schwarzwaldbahn felől. Biberach közúton is megközelíthető a B 33-as szövetségi úton (Kehl – Ravensburg) és a B 415-ös úton Lahr felől.

Turizmus 
Prinzbach település már a második világháború után viszonylag hamar gyakran látogatott üdülő- és szabadidős terület lett, ez a fejlődés csak később kezdődött Biberachban. Az önkormányzati és magánforrások felhasználása miatt az idegenforgalom Biberachban is növekedni kezdett és hamar fontos része lett a település gazdaságának. 1981-ben Biberach elnyerte az "Államilag Elismert Üdülőhely" díjat.

Biberach turisztikai tevékenységeinek középpontjában a szabadban végzett sporttevékenységek állnak. A turisták a Biberach környéki túraútvonalakon folytathatják hobbijukat, a leghíresebb útvonal a „Hét völgy ösvénye”. De a "Auf zur Burg Geroldseck" (Fel a Geroldseck várára) hegyikerékpár útvonal szintén elérhető a településről. Biberach további látnivalói: a fűtött szabadtéri medence, valamint a 2005-ben nyílt meg az Agil park, ahol mászósziklát és kötélpályát lehet használni.

Fordítás 
Ez a szócikk részben vagy egészben a Biberach című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit és forrásait annak laptörténete sorolja fel.

Kapcsolódó szócikkek 
 Baden-Württemberg települései

További információk

Források

Baden-Württemberg települései
Bottal létrehozott német település cikkek
Biberach település Németországban , azon belül Baden-Württembergben , körülbelülkilométerre Offenburg városától a Fekete-erdőben található . Földrajz Földrajzi elhelyezkedés Biberach települése a Fekete-erdőben található , több vízfolyás összefolyásánál . Az Erlenbach jobbról , a Prinzbach , Emmersbach , Erzbach és Haubach pedig balról torkollik a Kinzigbe . Maga a településméterrel fekszik a tengerszint felett . Szomszédos települések A következő települések határolják Biberach községet : északról Gengenbach , keletről Zell am Harmersbach , délről Steinach és Schuttertal , nyugatról pedig Seelbach és Friesenheim települések . Geológia A Biberach körüli hegyekben és völgyekben gneiszek találhatók , ezek alkotják a Fekete-erdei hegyek legrégebbi részét , az alapkőzetet . A Biberach környékének ércerei szintén ebben az alapkőzetben helyezkednek el . A település területén több kisebb szén tellér is található . A későbbi permben lerakódott földrétegek vörös színt kaptak a vasat tartalmazó ásványi anyagoktól . A Schönberg-völgyben ez a vörösföld továbbra is látható a mezőgazdasági területeken . Biberach mai arculata jégkorszakban és a jégkorszak utáni időszakban alakult ki . Az olvadékvíz létrehozta a völgyeket , a törmelék pedig a völgyek alján halmozódott fel . Az a természeti táj , amelyben ma Biberach község található természeti erők ( erózió , feltöltődés ) hatására jött létre . Történelme Nevének eredete A " Biberach " helységnév eredete még nem tisztázott . Több elmélet is van ebben a témában . Heinrich Hansjakob és Ludwig Heizmann az offenburgi járásból származó helytörténészek szerint a Kinzigben élő hódokról ( hód=Biber ) kapta a nevét a település . Más nyelvészek úgy vélik , hogy a Biberach név egy kelta eredetű szóból származik . Ezt támasztja alá az a tény , hogy más kelta nevü településeket " Bibrax " és " Bibracte " is ismerünk . Még mindig nincsenek szilárd bizonyítékok arra vonatkozóan , hogy a kelták Biberach területén éltek volna valaha . Egy másik értelmezés szerint a Biberach két folyó összefolyásából adódik . Biberach " Biberaha " legrégebbi hagyományos írásmódja , amelyetben egy dokumentum említ , bi = kettőből és aha = víz szavak összerakásából születhetett a település neve . Történelme A század végétől / század elejétől egészenig Biberach Zell am Harmersbach császári városhoz tartozott . Számos jogot megtartottak a biberachi Reichsstift Kloster Gengenbach számára , így a lakosoknak évi tizedet kellett fizetniük . A császári kolostoras megszüntetésével a badeni uralomhoz került Biberach.től Biberach vízi- és közúti vámmegállító hely volt Zell am Harmersbach szabad császári város számára . Ez fontos pénzforrás volt a Zell lakosainak számára mindaddig , amíg a császári várostban hozzá nem csatolták az újonnan alapított Badeni Nagyhercegséghez.1803. júniusén Biberach függetlenedett Zell am Harmersbach városától . Abban az időben Hohengeroldseck megyéhez tartozott , míg végülben Badenbe került . Azas járási reformmal Biberach az Ortenaui járás településévé vált , egy évvel később Prinzbach települést Biberachhoz csatolták . Prinzbach történelme A Prinzbach eseménydús múltra tekint vissza . A hegyiközség létrehozását az1200-as évekre teszik . Míg ebben a században templomot is építettek a faluban.ben említik először Prinzbachot a Colmari domonkos kolostor évkönyvében a nagy ezüstkészletek kapcsán ; a talált ezüstérc mennyisége állítólag nagyon nagy és jövedelmezően kitermelhető volt . A prinzbachi polgárok még kölcsönt is adhattak a strasbourgi püspöknek . Az egykori hegyközség gyorsan úgynevezett hegyi városkává fejlődött , ekkor lett kiépítve az infrastruktúra is illetve egyméter magas városfalat is elkezdtek építeni , hogy megvédjék magukat a támadóktól . A városfal egyes részeit felújították , és Prinzbachban ma is megtekinthetők . A gazdag prinzbachot többször is említik oklevelekben . A virágkor után az ezüstbánya hozama érezhetően csökkent . Prinzbach szinte teljesen megsemmisül , és csak egyban válik ismertté újra amikor gyógyvizet találnak és kiépítik a gyógyfürdőt.ban a prinzbachi plébániát a Geroldseck család foglalta el protestáns lelkészeket helyeztek oda.tól Prinzbach ismét pusztán mezőgazdasági falu lesz , az ezüstért végzett kutatási ásatások sikertelenek maradtak . Miután a Geroldseck családben kihalt , Prinzbach ezután Elő-Ausztriához majdtől pedig a von der Leyen család birtokába került.1819-ben Badenbe került a település . Biberach a Wolfach körzeti hivatal , később a Wolfach járás része volt , amelyetban beépítettek az újjonan alapított az ortenaui járásba . Az ötvenes évek elejétől Prinzbach csendes , festői fekvése miatt népszerű üdülő- és rekreációs terület lett . Prinzbach címere Prinzbach címerének alapja a Geroldsecker család címere , de a település bányászmúltja is képviselteti magát a címeren . A címer leírása a következő : „ Arany alapon egy piros csík van a címer közepén , három fekete kalapács kíséretében ( kettő a címer felső és egy alsó részén ) . A kalapácsok a hegyi érceket szimbolizálják . " Prinzbach csatlakozása Biberachhoz A mai Biberach a baden-württembergi önkormányzati és közigazgatási reform során jött létre . A mintegylakosú Prinzbach település júliusjén csatlakozott Biberach községhez az áprilisén aláírt egyesülési szerződés értelmében . Faúsztatás a Kinzig folyón A fakitermelés jelentős volt a környéken a hatalmas erdők miatt . Mivel a földutak teljesen alkalmatlanok voltak a farönkök elszállítására , ezért azt csak vízi úton lehetett megoldani . Ez a szállítási módszer gyorsan fejlődött, ben tutaj- és vámszabályokat mígben pedig hajózási szabályokat adtak ki . A század közepén a vadvízi úsztatás második virágkora jött el de a század végén a vasút megjelenésével egyre ritkábban szállították a fákat vízen . Végülben indult útjára az utolsó szállítmány a Kinzig folyón . Templomok a településen Szent Balázs katolikus templom ( Biberach ) Szent Mór és társai katolikus templom ( Prinzbach ) Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott : Politika A biberachi önkormányzati tanácstagból áll , és a polgármester az elnöke . A polgármester jogosult szavazni az önkormányzati tanácsban . A májusi helyhatósági választások a következő végeredményhez vezettek : FW= Freie Wähler Biberach ( Biberachi Szabad Választók ) Polgármesterek 1904 : Gustav Isidor Schweiß 1913 : Josef Ringwald 1921 : Gustav Karl Schweiß 1923 : Franz Xaver Jehle 1930 : Leonhard Willmann 1935 : Josef Himmelsbach 1943 : Dr . Theodor Seiberlich 1946 : Johann Dürrholder 1953 : Hermann Kühn 1974 : Karl Allgeier 1998 : Wolfgang Bösinger 2014 : Hans Peter Heizmann óta : Daniela Paletta Címer és logó A század végéig Biberach a jelenleginél eltérő címeret használt . Azban épült városháza főbejáratánál már látható egy másik logó , amelyet a baden-württembergi belügyminisztérium októberán , Biberach önkormányzatának már évtizedes használata után ítélt oda hivatalosan is a településnek . A bizonyítványban a címer a következőképpen van leírva : " Zöld alapon egy ezüst ( fehér ) hársfa gyökerekkel és a törzse előtt kuporgó ezüst ( fehér ) hód , elülső mancsain ezüst ( fehér ) fadarabbal " . A biberachi önkormányzat később kidolgozott egy városi logót , amelyen a " Biberach – A Fekete-erdő gyönyörű darabja " felirat látható , amelyet egy hód sziluettje díszít . Kultúra és látnivalók Múzeumok Ketterer ház Az utolsó magántulajdonosáról , " Kettererschmied"-ről elnevezett " Kettererhaus " valószínűleg Biberach egyik legrégebbi építménye . Elismert szakemberek véleménye szerint a favázas épület a század szerkezeti jellemzőit mutatja . A pontos építés évét azonban nem lehet azonosítani sem magán az épületen , sem pedig a biberachi önkormányzati levéltár aktáiban sem . Ma a „ Heimatmuseum Kettererhaus” ( helytörténetimúzum ) kapott helyet az épületben , ahol a helyi foglalkozásokat , életmódot , szokásokat és a helyi helyi kulturális értékeket mutatják be . Stadtkammer Prinzbach A " Stadtkammer " ( városi kincstár ) a Prinzbach városházában található , és figyelemre méltó leletekkel és kincsekkel rendelkezik az egykori Prinzbach bányaváros történelméből . Épületek Biberachi városháza A biberachi városházaépítési fázisban épültban ésben . Akkoriban nagyon impozáns épület volt , a homlokzat és a tető részleges felújítását80-ban végezték el . A történelmi városházátben alaposan felújították és korszerűsítették . Prinzbachi városháza A prinzbachi városházaban épült . Prinzbach miutánben egybeolvadt Biberachhal azután a városházát csak szórványosan használják adminisztratív célokra , a " Prinzbacher Stadtkammer " múzeum a földszinten található . Prinzbachi városfal Az ezüst felfedezése után a települést már nem csak földművesek , hanem bányászok , iparosok és kereskedők is lakták . Ezeknek más jogaik voltak , amelyeket védeni kellett , csakúgy , mint a nagy ezüstkészleteket . Ennek eredménye volt a városi jogok megadása és a városfal megépítése . A várost teljesen elliptikus városfal zárta el , előtte árok volt . Ennek az ovális falnak a kerületem volt , északon az " Alsó kapun " , délen pedig az " Óriás kapun " lehetett bejutni . A történelmi városfal részei ma is láthatók . Öreg-Geroldseck kastély Az Öreg-Geroldseck-kastélytben említik először II. Ince pápa levelében . Abban az időben a vár egy domb tetején állt.ben a Geroldseck család székhelyét áthelyezték a Schönbergbe , és ott elkészült a Hohengeroldseck-kastély . Ekkor elhagyták ezt a várat . A második várat a franciákben elpusztították . Az első helyreállítási munkálatok a század végén kezdődtek , és a romok megőrzéséretől további intézkedések következtek . Régi templom tér Évszázadokon át a régi templomtéren állt a Biberach közösség plébániatemploma.ben felszentelték az utolsó templomot , amelyetban bontottak le amikor keletre újat építettek ( Szent Balázs templom ) . Márben lebontottak egy régebbi templomot , mert leromlott állapotban volt . Ma már csak a két korábbi templom tornya maradt meg . A régi templomtér temetőként szolgáltig . Manapság gyepen elhelyezett térkövek mutatják meg a régi templomok alaprajzait . Gazdaság és infrastruktúra Vállalatok Biberachban Az Ahfeld-Schmelzhöfe ipari parkban jelenleg mintegyhektár területen vannak gyártóegységek , és még mindig rendelkezésre áll mintegym² szabad terület . Középtávon továbbihektárt akarnak ipari területté alakítani . Biberachban sokfajta üzem található kezdve a csomagoló- és reklámanyag készítő valamint irodabútorok gyátásával foglalkozó cégekkel , út- és épületépítési vállalatokkal , de terápiás berendezés gyártó és fémfeldolgozó is van még a településen . Oktatás Biberachon van általános és középiskola is A biberachi általános és középiskolaban épült ésóta több szakaszban felújították őket . Manapság körülbelüldiák tanul a két intézményben . Prinzbachi általánosiskola Az iskolátben építették és ma a Biberachi iskola tagintézménye melyet a diákok számától és a szükséges helytől függően használnak . Közlekedés A Biberachon is keresztül halad a Schwarzwaldbahn ( Offenburg – Singen ) és ez köti össze az országos vasúti hálózattal a települést . A falunál ágazik el a Harmersbachtalbahn Oberharmersbach felé a SWEG cég által üzemeltetett Schwarzwaldbahn felől . Biberach közúton is megközelíthető a Bas szövetségi úton ( Kehl – Ravensburg ) és a Bös úton Lahr felől . Turizmus Prinzbach település már a második világháború után viszonylag hamar gyakran látogatott üdülő- és szabadidős terület lett , ez a fejlődés csak később kezdődött Biberachban . Az önkormányzati és magánforrások felhasználása miatt az idegenforgalom Biberachban is növekedni kezdett és hamar fontos része lett a település gazdaságának.ben Biberach elnyerte az " Államilag Elismert Üdülőhely " díjat . Biberach turisztikai tevékenységeinek középpontjában a szabadban végzett sporttevékenységek állnak . A turisták a Biberach környéki túraútvonalakon folytathatják hobbijukat , a leghíresebb útvonal a „ Hét völgy ösvénye” . De a " Auf zur Burg Geroldseck " ( Fel a Geroldseck várára ) hegyikerékpár útvonal szintén elérhető a településről . Biberach további látnivalói : a fűtött szabadtéri medence , valamint aben nyílt meg az Agil park , ahol mászósziklát és kötélpályát lehet használni . Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Biberach című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul . Az eredeti cikk szerkesztőit és forrásait annak laptörténete sorolja fel . Kapcsolódó szócikkek Baden-Württemberg települései További információk Források Baden-Württemberg települései Bottal létrehozott német település cikkek