Jakšić
Jakšić falu és község Horvátországban, Pozsega-Szlavónia megyében.

Fekvése 
Pozsegától légvonalban 7, közúton 9 km-re északkeletre a Pozsegai-medencében fekszik.

A község települései 
A községhez Bertelovci, Cerovac, Eminovci, Granje, Jakšić, Radnovac, Rajsavac, Svetinja, Tekics és Treštanovci települések tartoznak.

Története 
A Jakšić területén előkerült legrégibb régészeti leletek a kőkorszakból származnak. Egy az 1960-as években talált sérült kőszekerce Vera Vejdova zágrábi régész érdeklődését is felkeltette. Egy további kőbaltát őriznek a helyi elemi iskola történeti gyűjteményében is, egy kő nyílhegy pedig a pozsegai múzeumban található. 1980 őszén sikeres próbaásatást végeztek itt, mely során csont és elszenesedett maradványok mellett a Pozsegai-medence legrégibb, újkőkori kerámiáját, egy fekete edény töredékeit találták meg, mely az i. e. 2600. és 2300. közötti időből származik. Rajsavacon a „Zelena Laguna” horgászegyesület halastavánál sok, a lasinja-kultúrához tartozó edénytöredék (fazekak, tálak, cserépkanalak, idolok, hálónehezékek, sok kőeszköz töredék) került elő az i. e. 1950. és 1750. közötti időből. A leletek egy része a pozsegai múzeumba, más részük az iskola gyűjteményébe került. Értékes vaskori régészeti anyag került elő a Blacko – Jakšić vasútállomásnál, valamint Rajsavac, Jakšić és Tekić területéről az i. e. 750. és 450. közötti időből. A számos kerámiatöredék, vas lándzsahegyek és nyílhegyek a pozsegai múzeum gyűjteményét gazdagították. „Čaire” régészeti lelőhelye amelyet a Vetovka és a Glogovac patak vesz körül falutól északnyugatra emelkedő dombon található. Csatornaásás közben 1933-ban, majd 1980-ban itt is a lasinja-kultúra régészeti leletei kerültek felszínre. A régészeti feltárások a késő neolitikumtól a középső bronzkorig terjedő településeket hoztak napvilágra. A lasinja-kultúra népének letelepedését kerámia edények és kanalak, agyagbálványok, medálok és hálónehezékek, szekerce és kőszerszámok jelzik.

A község helytörténeti leírása szerint a mai Jakšić helyén a középkorban a Szentgyörgy nevű település állt, melyet 1400-ban az Orbovai rokonság birtokai között „Zenthgurg” alakban említenek. Ez az egyetlen középkori említése. Csánki Dezső szerint azonban ez a Szentgyörgy nem itt, hanem innen jóval keletebbre, a mai Grabarje vidékén feküdt.  A település nevét általában a Jakusics család nevéből származtatják, akiknek a középkorban 1434. és 1489. között voltak birtokaik ezen a vidéken. A család legjelentősebb tagja gróf orbovai Jakusics György szerémi, veszprémi és egri püspök volt. A 15. században Orjava várának tartozékai között is említemek egy hasonló nevű birtokot, mely 1422-ben „Jakwsunch”, 1428-ban „Jaksocz”, 1454-ben „Jakwsewcz” alakban bukkan fel, de Csánki sem feltételezi, hogy azonos lehet a mai Jakšić-tyal. 

A Jakšić név csak a török korban bukkan fel a Pozsegával határos települések között, amikor a falut katolikusok, pravoszlávok és muzulmánok is lakták. A hagyomány szerint dzsámi is állt itt, melyre a Pozsega felé vezető út mentén emelkedő „Džamija” nevű domb emlékeztet. 
1698-ban „Jakicsi” néven 12 portával szerepel a török uralom alól felszabadított szlavóniai települések összeírásában.  A török kiűzése után a muzulmán lakosság Boszniába távozott, helyettük Boszniából katolikus horvátok és pravoszláv szerbek érkeztek. 1705-ben 48, 1760-ban 70 ház állt a településen.  1730-ban az egyházi vizitáció két fakápolnát talált a településen, melyek Szent Borbála és Szent Lukács tiszteletére voltak szentelve. A Szent Borbála kápolna torony nélkül állt a falu közepén, míg a szintén torony nélküli Szent Lukács kápolna a falun kívül volt és körülötte temető feküdt. A falu a pozsegai plébániához tartozott, római katolikus plébániáját 1789-ben alapították.

Az első katonai felmérés térképén „Dorf Jaksics”néven látható. Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Jakssich” néven szerepel.  Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Jakssich” néven 95 házzal, 365 katolikus és 272 ortodox vallású lakossal találjuk. 

1857-ben 106, 1910-ben 281 lakosa volt. 1910-ben a népszámlálás adatai szerint lakosságának 59%-a horvát, 24%-a szerb, 8%-a cseh, 7%-a német anyanyelvű volt. Pozsega vármegye Pozsegai járásának része volt. Az első világháború után 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később (1929-ben) Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 82%-a horvát, 12%-a szerb nemzetiségű volt. A településnek 2011-ben 1877 lakosa volt.

Lakossága

Gazdaság 
A helyi lakosság fő bevételi forrása a mezőgazdaság. A termőterület nagysága 3280 hektár. A fő termények a kukorica, a búza, az árpa, a tritikálé, a repce, a napraforgó, a cukorrépa, a burgonya és a dohány.

Nevezetességei 
Szent Borbála tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1780-ban épült, miután elődje az 1720-ban épített Szent Borbála kápolna 1779-ben egy villámcsapás következtében teljesen leégett. 1909 és 1910 között teljesen átépítették és bővítették. Ekkor épült a kórus és a sekrestye, valamint a szószék és három új oltár. A főoltár Bécsben készült, közepén Szent Borbála, két oldalt Nepomuki Szent János és Szent József szobrával. A templomot 1910. szeptember 19-én szentelte fel Teodor Kraljević pozsegai püspök.

Kultúra 
A HKUD „Slavonija” Jakšić kulturális és művészeti egyesületet 1997-ben alapították.

Oktatás 
A helyi oktatás kezdetei 1787-ig nyúlnak vissza. A település első iskoláját 1881-ben építették és 1941-ig működött, amikor a háború idején teljesen leégett. Jakšić, Rajsavac, Eminovac, Bartelovac, Tekics és Treštanovac települések tanulói jártak ide. A háború után több épületben is működött az intézmény. A mai iskolaépületet 1963-ban építették. 2003 és 2005 között teljesen felújították. Tornaterme 2009-ben nyílt meg. Az iskolaépületet 2 hektáros park övezi.

Sport 
Az NK Jakšić labdarúgóklubot 1932-ben alapították. A megyei első ligában szerepel.
Az MNK Jakšić kispályás labdarúgóklubot 2016-ban alapították.
ŠRD Slavonac-Jakšić sporthorgász egyesület.

Egyesületek 
A DVD Jakšić önkéntes tűzoltóegyletet 1909-ben alapították.

Jegyzetek

Források 
A község hivatalos honlapja 
A Szent Borbála plébánia honlapja  
Az első katonai felmérés térképe
Josip Buturac: Stanovništvo Požege i okolice 1700-1950.  
Csánki Dezső: Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában – Pozsega vármegye.
Hrvoje Potrebica: Požeška kotlina – Europsko kulturno središte (arheološko perspektiva) 
 Konzervatorska podloga Park prirode Papuk 
Az elemi iskola honlapja

További információk 
A megye turisztikai irodájának honlapja  
Pozsega turisztikai irodájának oldala 
Kristina Rupert: Topografija Požeške županije do 1526. godine - diplomamunka 

Pozsega-Szlavónia megye települései
Jakšić falu és község Horvátországban , Pozsega-Szlavónia megyében . Fekvése Pozsegától légvonalban közútonkm-re északkeletre a Pozsegai-medencében fekszik . A község települései A községhez Bertelovci , Cerovac , Eminovci , Granje , Jakšić , Radnovac , Rajsavac , Svetinja , Tekics és Treštanovci települések tartoznak . Története A Jakšić területén előkerült legrégibb régészeti leletek a kőkorszakból származnak . Egy azas években talált sérült kőszekerce Vera Vejdova zágrábi régész érdeklődését is felkeltette . Egy további kőbaltát őriznek a helyi elemi iskola történeti gyűjteményében is , egy kő nyílhegy pedig a pozsegai múzeumban található.őszén sikeres próbaásatást végeztek itt , mely során csont és elszenesedett maradványok mellett a Pozsegai-medence legrégibb , újkőkori kerámiáját , egy fekete edény töredékeit találták meg , mely az i . e. és közötti időből származik . Rajsavacon a „ Zelena Laguna” horgászegyesület halastavánál sok , a lasinja-kultúrához tartozó edénytöredék ( fazekak , tálak , cserépkanalak , idolok , hálónehezékek , sok kőeszköz töredék ) került elő az i . e. és közötti időből . A leletek egy része a pozsegai múzeumba , más részük az iskola gyűjteményébe került . Értékes vaskori régészeti anyag került elő a Blacko – Jakšić vasútállomásnál , valamint Rajsavac , Jakšić és Tekić területéről az i . e. és közötti időből . A számos kerámiatöredék , vas lándzsahegyek és nyílhegyek a pozsegai múzeum gyűjteményét gazdagították . „ Čaire” régészeti lelőhelye amelyet a Vetovka és a Glogovac patak vesz körül falutól északnyugatra emelkedő dombon található . Csatornaásás közbenban , majdban itt is a lasinja-kultúra régészeti leletei kerültek felszínre . A régészeti feltárások a késő neolitikumtól a középső bronzkorig terjedő településeket hoztak napvilágra . A lasinja-kultúra népének letelepedését kerámia edények és kanalak , agyagbálványok , medálok és hálónehezékek , szekerce és kőszerszámok jelzik . A község helytörténeti leírása szerint a mai Jakšić helyén a középkorban a Szentgyörgy nevű település állt , melyetban az Orbovai rokonság birtokai között „ Zenthgurg” alakban említenek . Ez az egyetlen középkori említése . Csánki Dezső szerint azonban ez a Szentgyörgy nem itt , hanem innen jóval keletebbre , a mai Grabarje vidékén feküdt . A település nevét általában a Jakusics család nevéből származtatják , akiknek a középkorban és között voltak birtokaik ezen a vidéken . A család legjelentősebb tagja gróf orbovai Jakusics György szerémi , veszprémi és egri püspök volt . A században Orjava várának tartozékai között is említemek egy hasonló nevű birtokot , melyben „ Jakwsunch”, ban „ Jaksocz”, ben „ Jakwsewcz” alakban bukkan fel , de Csánki sem feltételezi , hogy azonos lehet a mai Jakšić-tyal . A Jakšić név csak a török korban bukkan fel a Pozsegával határos települések között , amikor a falut katolikusok , pravoszlávok és muzulmánok is lakták . A hagyomány szerint dzsámi is állt itt , melyre a Pozsega felé vezető út mentén emelkedő „ Džamija” nevű domb emlékeztet . 1698-ban „ Jakicsi” névenportával szerepel a török uralom alól felszabadított szlavóniai települések összeírásában . A török kiűzése után a muzulmán lakosság Boszniába távozott , helyettük Boszniából katolikus horvátok és pravoszláv szerbek érkeztek.benbanház állt a településen. ban az egyházi vizitáció két fakápolnát talált a településen , melyek Szent Borbála és Szent Lukács tiszteletére voltak szentelve . A Szent Borbála kápolna torony nélkül állt a falu közepén , míg a szintén torony nélküli Szent Lukács kápolna a falun kívül volt és körülötte temető feküdt . A falu a pozsegai plébániához tartozott , római katolikus plébániájátben alapították . Az első katonai felmérés térképén „ Dorf Jaksics”néven látható . Lipszky Jánosban Budán kiadott repertóriumában „ Jakssich” néven szerepel . Nagy Lajosben kiadott művében „ Jakssich” névenházzal, katolikus ésortodox vallású lakossal találjuk . 1857-benbenlakosa volt.ben a népszámlálás adatai szerint lakosságának-a horvát,-a szerb,-a cseh,-a német anyanyelvű volt . Pozsega vármegye Pozsegai járásának része volt . Az első világháború utánban az új szerb-horvát-szlovén állam , majd későbbben ) Jugoszlávia része lett.ben lakosságának-a horvát,-a szerb nemzetiségű volt . A településnekbenlakosa volt . Lakossága Gazdaság A helyi lakosság fő bevételi forrása a mezőgazdaság . A termőterület nagyságahektár . A fő termények a kukorica , a búza , az árpa , a tritikálé , a repce , a napraforgó , a cukorrépa , a burgonya és a dohány . Nevezetességei Szent Borbála tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemplomaban épült , miután elődje azban épített Szent Borbála kápolnaben egy villámcsapás következtében teljesen leégett.ésközött teljesen átépítették és bővítették . Ekkor épült a kórus és a sekrestye , valamint a szószék és három új oltár . A főoltár Bécsben készült , közepén Szent Borbála , két oldalt Nepomuki Szent János és Szent József szobrával . A templomot szeptemberén szentelte fel Teodor Kraljević pozsegai püspök . Kultúra A HKUD „ Slavonija” Jakšić kulturális és művészeti egyesületetben alapították . Oktatás A helyi oktatás kezdeteiig nyúlnak vissza . A település első iskolájátben építették ésig működött , amikor a háború idején teljesen leégett . Jakšić , Rajsavac , Eminovac, Bartelovac , Tekics és Treštanovac települések tanulói jártak ide . A háború után több épületben is működött az intézmény . A mai iskolaépületetban építették.ésközött teljesen felújították . Tornatermeben nyílt meg . Az iskolaépületethektáros park övezi . Sport Az NK Jakšić labdarúgóklubotben alapították . A megyei első ligában szerepel . Az MNK Jakšić kispályás labdarúgóklubotban alapították . ŠRD Slavonac-Jakšić sporthorgász egyesület . Egyesületek A DVD Jakšić önkéntes tűzoltóegyletetben alapították . Jegyzetek Források A község hivatalos honlapja A Szent Borbála plébánia honlapja Az első katonai felmérés térképe Josip Buturac : Stanovništvo Požege i okolice Csánki Dezső : Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában – Pozsega vármegye . Hrvoje Potrebica : Požeška kotlina – Europsko kulturno središte ( arheološko perspektiva ) Konzervatorska podloga Park prirode Papuk Az elemi iskola honlapja További információk A megye turisztikai irodájának honlapja Pozsega turisztikai irodájának oldala Kristina Rupert : Topografija Požeške županije do godine - diplomamunka Pozsega-Szlavónia megye települései