Hetényi József
Hetényi József (Jászberény ?, 1800. február 8. – Jászberény, 1872. december 24.) magyar színész, színigazgató.

Életútja

1820-ban kezdte pályafutását, majd az 1830-as évek közepétől vidéki társlatok vezetője volt, részint önálló vállalkozó, részint pedig társigazgatóként. A szabadságharc után több városban is biztosította a magyar színészet jelenlétét. 1828-ban és 1832-33-ban Kolozsvárott, 1836-ban Győrött működött, dolgozott még Székesfehérvárott, Pécsett, Szegeden, Nagyváradon és Sopronban. 1837-ben fél évig tagja volt a Nemzeti Színháznak. 1851 nyarán Szegeden játszott a nyári színházban, utána a Szeged-felsővárosi kaszinóban lépett fel. 1853-ban társulatával újból Szegeden szerepelt. Itt született meg Béla nevű unokája is. 1857-ben társulatával Debrecenbe ment, ahol Molnár Györggyel lépett színpadra, aki később a veje lett. 1870. február 8-án ünnepelte ötvenéves jubileumát Jászberényben a Babérfa és koldusbot című darabban. Nehéz anyagi helyzetbe jutott, ezért 1870 májusában sorsolás útján adta el száz kötetből álló színdarab-gyűjteményét. Magas termet és kiváló orgánum jellemezte. Eleinte gyakran láthatta a közönség hősi szerepekben, majd az 1840-es évektől apaszerepekben tűnt fel. Felesége Maciejovszky/Matyasovszky Amália színésznő volt. Gyermekei: Antónia, Amália, Béla, Elemér, Emília, Gyula, Jozefa és Laura.

Fontosabb szerepei
 Moór Károly (Schiller: Haramiák)
 Jaromir (Grillparzer: Ősanya)
 Kemény Simon (Kisfaludy Károly)
 Körtés (Katona J.: Luca széke)
 Farkasfalvi Sándor (Nagy I.: Tisztújítás)
 Escalus (Shakespeare: Rómeó és Júlia)
 Tengely (Eötvös J–Szigeti J.: Viola)

Jegyzetek

Források
 
 Magyar színművészeti lexikon II. kötet, 246. old. (Hetényi-színész-család)
 Habermann Gusztáv: Személyi adattár a szegedi polgár-családok történetéhez Szeged, 1992. (TANULMÁNYOK CSONGRÁD MEGYE TÖRTÉNETÉBŐL XIX.)

Magyar színészek
Színigazgatók
Jászberényiek
1800-ban született személyek
1872-ben elhunyt személyek
Hetényi József ( Jászberény ? , február – Jászberény , december ) magyar színész , színigazgató . Életútja 1820-ban kezdte pályafutását , majd azas évek közepétől vidéki társlatok vezetője volt , részint önálló vállalkozó , részint pedig társigazgatóként . A szabadságharc után több városban is biztosította a magyar színészet jelenlétét. ban ésban Kolozsvárott, ban Győrött működött , dolgozott még Székesfehérvárott , Pécsett , Szegeden , Nagyváradon és Sopronban.ben fél évig tagja volt a Nemzeti Színháznak.nyarán Szegeden játszott a nyári színházban , utána a Szeged-felsővárosi kaszinóban lépett fel.ban társulatával újból Szegeden szerepelt . Itt született meg Béla nevű unokája is.ben társulatával Debrecenbe ment , ahol Molnár Györggyel lépett színpadra , aki később a veje lett . februárán ünnepelte ötvenéves jubileumát Jászberényben a Babérfa és koldusbot című darabban . Nehéz anyagi helyzetbe jutott , ezértmájusában sorsolás útján adta el száz kötetből álló színdarab-gyűjteményét . Magas termet és kiváló orgánum jellemezte . Eleinte gyakran láthatta a közönség hősi szerepekben , majd azes évektől apaszerepekben tűnt fel . Felesége Maciejovszky / Matyasovszky Amália színésznő volt . Gyermekei : Antónia , Amália , Béla , Elemér , Emília , Gyula , Jozefa és Laura . Fontosabb szerepei Moór Károly ( Schiller : Haramiák ) Jaromir ( Grillparzer : Ősanya ) Kemény Simon ( Kisfaludy Károly ) Körtés ( Katona J. : Luca széke ) Farkasfalvi Sándor ( Nagy I. : Tisztújítás ) Escalus ( Shakespeare : Rómeó és Júlia ) Tengely ( Eötvös J–Szigeti J. : Viola ) Jegyzetek Források Magyar színművészeti lexikon II. kötet , old . ( Hetényi-színész-család ) Habermann Gusztáv : Személyi adattár a szegedi polgár-családok történetéhez Szeged , ( TANULMÁNYOK CSONGRÁD MEGYE TÖRTÉNETÉBŐL XIX. ) Magyar színészek Színigazgatók Jászberényiek 1800-ban született személyek 1872-ben elhunyt személyek