Hollósy József
Hollósy József (Máramarossziget, 1860. március 8. – Máramarossziget, 1898. április 11.) magyar festőművész, Hollósy Simon festőművész öccse, buddhista filozófus, a magyarországi buddhizmus első képviselője.

Családja, iskolái 
Az erdélyi örmény Hollósy (Korbuly) család  leszármazottja.   A gazdag, örmény  Hollósy család harmadik fiaként, István és Simon öccseként jött a világra 1860-ban. A hétosztályos gimnáziumot Máramarosszigeten végezte. Ezt követően Simon bátyja nyomdokaiba lépett, és életpályául a képzőművészetet választotta.

Élete, munkássága 
Első rajztanára Greismüller Ferenc volt. Vendéghallgatóként 1876-77-ben a budapesti Mintarajztanodában képezte magát, majd 1880-tól a müncheni képzőművészeti akadémián tanult Alois Gabl (1845–1893) tanítványaként. 1881-ben ösztöndíjban részesítette a magyar kormány, az akadémia pedig bronzéremmel tüntette ki. Elsősorban tanulmányfejeket, aktokat, csendéleteket és életképeket festett, de alkotásainak javarésze megsemmisült. Egy munkája – amit bátyjával, Simonnal közösen festett – a Magyar Nemzeti Galériába került.

Feltehetően Münchenben ismerkedett meg a buddhizmussal is, ahol ekkor már jelentős buddhista közösség létezett. Betegsége miatt 1884-ben visszatér szülőföldjére.

1893-ban Máramarosszigeten jelenik meg első műve, a Buddhista Káté, melynek teljes címe: Buddhista Káté, bevezetésül Gótamó Buddha tanához. A délvidéki buddhisták szent iratai után az európaiak használatára összeállította és jegyzetekkel ellátta Szubhádra Bhiksu. A pozitív fogadtatás és a nagy érdeklődés miatt ezt halála után, 1901-ben újra kiadták. Ennek a műnek az eredeti változatát Henry Steel Olcott állította össze 1887-ben burmai gyerekeknek szánt tankönyvként. Szerkezetét tekintve a keresztény katekizmusok mintájára, kérdés-felelet formában íródott. Hollósy előszavát követően a mű a Buddha életét, a Tant és a Kiválók testvériségét tárgyalja, gyakran párhuzamba állítva a Buddhát Krisztussal.

Hollósy József második munkája a Buddha mondák című könyv volt, amely 1896-ban ugyancsak Máramarosszigeten jelent meg. Ez a mű Karl Eugen Neumann Zwei Buddhistische Suttas című könyvének magyar fordítása, amely három szuttát tartalmaz: Az aszkétaság gyümölcsének szuttája,  A kínszenvedés nagy szuttája,  A rossz és a jó asszony története. A könyv záró részében a Dhammapadából vett verspárok olvashatók. Hollósy tervezte ugyan a Dhammapada teljes fordításának elkészítését is, ám ez korai halála miatt nem teljesülhetett.

Emlékezete 
A magyarországi buddhisták Hollósy Józsefet a magyarországi buddhizmus első képviselőjeként tisztelik. A buddhizmus magyarországi megjelenését pedig az általa fordított és kiadott Buddhista Káté megjelenésétől, 1893-tól számítják. Olykor Kőrösi Csoma Sándor után Hollósyt a második magyar bódhiszattvának tekintik.

Jegyzetek

Irodalom 
  Mireisz László: Hollóssy József (1860-1898). Erdélyi örmény gyökerek, 18. évf. 206. sz. (2014. április): 30, 31. o.

További hivatkozások 

Magyar festők
Örmény származású magyarok
Máramarosszigetiek
Magyar buddhológusok
Buddhista magyarok
1860-ban született személyek
1898-ban elhunyt személyek
Hollósy József ( Máramarossziget , március – Máramarossziget , április ) magyar festőművész , Hollósy Simon festőművész öccse , buddhista filozófus , a magyarországi buddhizmus első képviselője . Családja , iskolái Az erdélyi örmény Hollósy ( Korbuly ) család leszármazottja . A gazdag , örmény Hollósy család harmadik fiaként , István és Simon öccseként jött a világraban . A hétosztályos gimnáziumot Máramarosszigeten végezte . Ezt követően Simon bátyja nyomdokaiba lépett , és életpályául a képzőművészetet választotta . Élete , munkássága Első rajztanára Greismüller Ferenc volt . Vendéghallgatókéntben a budapesti Mintarajztanodában képezte magát , majdtól a müncheni képzőművészeti akadémián tanult Alois Gabl1893 ) tanítványaként.ben ösztöndíjban részesítette a magyar kormány , az akadémia pedig bronzéremmel tüntette ki . Elsősorban tanulmányfejeket , aktokat , csendéleteket és életképeket festett , de alkotásainak javarésze megsemmisült . Egy munkája – amit bátyjával , Simonnal közösen festett – a Magyar Nemzeti Galériába került . Feltehetően Münchenben ismerkedett meg a buddhizmussal is , ahol ekkor már jelentős buddhista közösség létezett . Betegsége miattben visszatér szülőföldjére . 1893-ban Máramarosszigeten jelenik meg első műve , a Buddhista Káté , melynek teljes címe : Buddhista Káté , bevezetésül Gótamó Buddha tanához . A délvidéki buddhisták szent iratai után az európaiak használatára összeállította és jegyzetekkel ellátta Szubhádra Bhiksu . A pozitív fogadtatás és a nagy érdeklődés miatt ezt halála után, ben újra kiadták . Ennek a műnek az eredeti változatát Henry Steel Olcott állította összeben burmai gyerekeknek szánt tankönyvként . Szerkezetét tekintve a keresztény katekizmusok mintájára , kérdés-felelet formában íródott . Hollósy előszavát követően a mű a Buddha életét , a Tant és a Kiválók testvériségét tárgyalja , gyakran párhuzamba állítva a Buddhát Krisztussal . Hollósy József második munkája a Buddha mondák című könyv volt , amelyban ugyancsak Máramarosszigeten jelent meg . Ez a mű Karl Eugen Neumann Zwei Buddhistische Suttas című könyvének magyar fordítása , amely három szuttát tartalmaz : Az aszkétaság gyümölcsének szuttája , A kínszenvedés nagy szuttája , A rossz és a jó asszony története . A könyv záró részében a Dhammapadából vett verspárok olvashatók . Hollósy tervezte ugyan a Dhammapada teljes fordításának elkészítését is , ám ez korai halála miatt nem teljesülhetett . Emlékezete A magyarországi buddhisták Hollósy Józsefet a magyarországi buddhizmus első képviselőjeként tisztelik . A buddhizmus magyarországi megjelenését pedig az általa fordított és kiadott Buddhista Káté megjelenésétől,tól számítják . Olykor Kőrösi Csoma Sándor után Hollósyt a második magyar bódhiszattvának tekintik . Jegyzetek Irodalom Mireisz László : Hollóssy József Erdélyi örmény gyökerek , évf. sz. április ) : o . További hivatkozások Magyar festők Örmény származású magyarok Máramarosszigetiek Magyar buddhológusok Buddhista magyarok 1860-ban született személyek 1898-ban elhunyt személyek