Kurjak
Kurjak falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Udbinához tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 28 km-re, közúton 36 km-re délre, községközpontjától légvonalban 6 km-re, közúton 8 km-re délnyugatra, a Korbavamező délnyugati szélén fekszik.

Története 
A falu határában található Kurjak vára, az ősi korbániai grófi család Kurjakovićok névadója és legrégibb székhelye. A családot 1298-ban, majd 1304-ben említi írott forrás "Curiacus de Corbavia" néven. A Kurjakovićok a Gusić nemzetségből származtak és a 14. század elejétől viselték a korbáviai grófi címet. Birtokaik voltak Likán, Korbaván, Bužanon, Humon és Nebljuhán kívül Knin területére is kiterjedtek. A korszak legjelentősebb horvát nemesi családja voltak. A várat először 1334-ben említik a korbávaiai gróffal és Budislav, Grgur és Pavol nevű fiaival kapcsolatban. 1527 és 1689 között török uralom alatt állt. 1689. július 21-én a horvát erők visszafoglalták Udbina várát, mely után a környező kisebb várak, így Kurjak is harc nélkül került újra horvát kézre. 1692-ben a Kurjak melletti Tužica-völgyben a horvát hadak megverték a Boszniából betörő 3200 fős török sereget is. A vár a határ keletre tolódásával jelentősége később megszűnt és elhagyták, azóta pusztult.
A falunak 1857-ben 1005, 1910-ben 607 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 98 százaléka szerb nemzetiségű volt, akik a közeli Mutilić parókiájához tartoztak. A falunak 2011-ben 28 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Basta nevű településrész feletti 780 méter magas hegyen találhatók Kurjak várának csekély maradványai. A falak a felszín felett már nem láthatók, csak a terep alakzataiból lehet következtetni a vár egykori alaprajzára. Az egykori várfal nyoma a mai temetőtől északi irányban követhető. A várról még 1923-ban készített vázlatrajzot Vjekoslav Heneberg. Eszerint a falakra egy négyszögletes és egy ötszögű torony támaszkodott. Ez utóbbi a rajzon kaputoronyként van ábrázolva. Ezek az alakzatok a terepen a sűrű növényzet miatt nem láthatók.

További információk 
 Udbina község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Kurjak falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Udbinához tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re délnyugatra , a Korbavamező délnyugati szélén fekszik . Története A falu határában található Kurjak vára , az ősi korbániai grófi család Kurjakovićok névadója és legrégibb székhelye . A családotban , majdben említi írott forrás " Curiacus de Corbavia " néven . A Kurjakovićok a Gusić nemzetségből származtak és a század elejétől viselték a korbáviai grófi címet . Birtokaik voltak Likán , Korbaván , Bužanon , Humon és Nebljuhán kívül Knin területére is kiterjedtek . A korszak legjelentősebb horvát nemesi családja voltak . A várat előszörben említik a korbávaiai gróffal és Budislav , Grgur és Pavol nevű fiaival kapcsolatban.ésközött török uralom alatt állt. júliusén a horvát erők visszafoglalták Udbina várát , mely után a környező kisebb várak , így Kurjak is harc nélkül került újra horvát kézre.ben a Kurjak melletti Tužica-völgyben a horvát hadak megverték a Boszniából betörőfős török sereget is . A vár a határ keletre tolódásával jelentősége később megszűnt és elhagyták , azóta pusztult . A falunakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt , akik a közeli Mutilić parókiájához tartoztak . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Basta nevű településrész felettiméter magas hegyen találhatók Kurjak várának csekély maradványai . A falak a felszín felett már nem láthatók , csak a terep alakzataiból lehet következtetni a vár egykori alaprajzára . Az egykori várfal nyoma a mai temetőtől északi irányban követhető . A várról mégban készített vázlatrajzot Vjekoslav Heneberg . Eszerint a falakra egy négyszögletes és egy ötszögű torony támaszkodott . Ez utóbbi a rajzon kaputoronyként van ábrázolva . Ezek az alakzatok a terepen a sűrű növényzet miatt nem láthatók . További információk Udbina község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Jegyzetek Lika-Zengg megye települései