Heinrich von Stephan
Ernst Heinrich Wilhelm Stephan, 1885-től von Stephan (Stolp, Pomeránia, 1831. január 7. – Berlin, 1897. április 8.) a német birodalmi postahivatal államtitkára.

Élete
1848-ban postaszolgálatba lépett, 1856-ban a berlini főpostahivatalnál titkár lett, 1858-ban tanácsos, 1865-ben előadó tanácsos, 1870-ben főpostaigazgató és az északnémet szövetség postaügyének feje lett. Az első hónapokban nagy feladat várakozott rá: a német-francia háborúban a német hadi postaügy lebonyolítása, de Stephan fényesen oldotta meg feladatát. 1871-ben császári főpostaigazgató lett; 1876-ban a távíró igazgatása a postáéval egybeolvadt; 1879-ben a német birodalmi postahivatal államtitkárává tették. Stephan érdeme elsősorban, hogy a német postaügy mintaszerű magaslatra emelkedett, egységes postatörvényt teremtett, behozta a levelezőlapokat és a postautalványokkal való forgalmat; vagyis számos lényeges könnyítést létesített. Az ő ajánlatára egyesítették a távíróhivatalt a birodalmi postával, melynek egyik következménye az lett, hogy a távíróhivatalok száma 1700-ról 13 000-re növekedett. De Stephannak legjelentékenyebb alkotása a világposta egyesület. Ő sürgette eme fontos terv kivitelét és megérte még azt is, hogy Európának majdnem valamennyi művelt állama e szövetségbe belépett. Megalapította továbbá a postamúzeumot. Werner Siemens-szel megalapította az elektrotechnikai egyesületet, melynek Stephan tiszteletbeli elnöke volt. Stephan tagja volt a porosz urakházának és a porosz államtanácsnak, a hallei egyetemnek pedig tiszteletbeli doktora. Stephan mint író is kiváló alakja Németországnak.

Nevezetesebb munkái
 Leitfaden zur Anfertigung schriftlicher Arbeiten für junge Postbeamte; 
 Geschichte der preussischen Post (Berlin, 1859); 
 Das heutige Ägypten (Lipcse, 1872); 
 Weltpost und Luftschiffart (Berlin, 1874);

Ezeken kívül még számos esszét irt.

Jegyzetek

Források 
 

1831-ben született személyek
1897-ben elhunyt személyek
Ernst Heinrich Wilhelm Stephan,től von Stephan ( Stolp , Pomeránia , január – Berlin , április ) a német birodalmi postahivatal államtitkára . Élete 1848-ban postaszolgálatba lépett, ban a berlini főpostahivatalnál titkár lett, ban tanácsos, ben előadó tanácsos, ben főpostaigazgató és az északnémet szövetség postaügyének feje lett . Az első hónapokban nagy feladat várakozott rá : a német-francia háborúban a német hadi postaügy lebonyolítása , de Stephan fényesen oldotta meg feladatát.ben császári főpostaigazgató lett;ban a távíró igazgatása a postáéval egybeolvadt;ben a német birodalmi postahivatal államtitkárává tették . Stephan érdeme elsősorban , hogy a német postaügy mintaszerű magaslatra emelkedett , egységes postatörvényt teremtett , behozta a levelezőlapokat és a postautalványokkal való forgalmat ; vagyis számos lényeges könnyítést létesített . Az ő ajánlatára egyesítették a távíróhivatalt a birodalmi postával , melynek egyik következménye az lett , hogy a távíróhivatalok számaról000-re növekedett . De Stephannak legjelentékenyebb alkotása a világposta egyesület . Ő sürgette eme fontos terv kivitelét és megérte még azt is , hogy Európának majdnem valamennyi művelt állama e szövetségbe belépett . Megalapította továbbá a postamúzeumot . Werner Siemens-szel megalapította az elektrotechnikai egyesületet , melynek Stephan tiszteletbeli elnöke volt . Stephan tagja volt a porosz urakházának és a porosz államtanácsnak , a hallei egyetemnek pedig tiszteletbeli doktora . Stephan mint író is kiváló alakja Németországnak . Nevezetesebb munkái Leitfaden zur Anfertigung schriftlicher Arbeiten für junge Postbeamte ; Geschichte der preussischen Post ( Berlin , Das heutige Ägypten ( Lipcse , Weltpost und Luftschiffart ( Berlin , Ezeken kívül még számos esszét irt . Jegyzetek Források 1831-ben született személyek 1897-ben elhunyt személyek