Fucsou
(gyakori nemzetközi átírás: Foochow, kínaiul: 福州, pinjin: Fúzhōu) nagyváros Kínában,  tartomány székhelye és legnagyobb települése. A város a Fucsoui főegyházmegye érseki székvárosa.

 forgalmas kikötőváros a Kínát és Tajvant elválasztó Tajvani-szorosba torkolló Min-folyó bejáratánál. 
A 2010-es népszámlálás szerint a városnak 7 155 370 fő a lakossága, amelyből 4 408 076 fő, nagyjából 61,95% a belvárosban él, amíg a külvárosi területeken 2 707 294 fő, azaz nagyjából 38,05% él.
Legfontosabb iparágai az élelmiszeripar, papírgyártás, vegyipar, textilipar.
2015-ben t a 10. leggyorsabban növő nagyvárosi területként rangsorolta a Brookings Institution.

Történelem

A -dinasztia előtt 
Két neolitikus kultúra, az i.e. 5000 körüli  kultúra (虎丘头文化, Hǔqiūtóu wénhuà) és az i.e. 3000 körüli -hegyi kultúra (昙石山文化, Tánshí shān wénhuà), maradványait fedezték fel  területén. 

A hadakozó fejedelemségek korában (i.e. 475–221), a han kínaiak  területére a  (闽越) néven kezdtek el hivatkozni. A név arra utalt, hogy a terület lakossága nagyrészt a  kínaiak egyik ágának leszármazottai, egy olyan nem han kínai család, ami egykor egész Dél-Kínát benépesítette.
I.e. 306-ban a  Birodalom (ma ) a  állam fennhatósága alá került. A han-dinasztiabeli történész,  azt írta, hogy a  család túlélői délre menekültek, a mai be, ahol az ottani  népek mellett élve egyesítették a  és han kultúrát, létrehozva a t. A fő központjuk nem  jelenlegi helyén, hanem  város közelében volt.

A - (i.e.221–i.e.207) és a Han-dinasztia (i.e.207–i.sz.220) 
A -dinasztia első császára,  i.e. 221-ben egyesítette Kínát. Területeit kommandériumokra (郡, jùn, csün) osztotta, melyek nagyjából a mai tartományoknak, vagy prefektúráknak felelnek meg.  területe a  kommandériumba (闽中郡, Mǐnzhōng jùn, Mincsung csün) került.

A terület a következő században független volt a kínai fennhatóság alól.  császár a  és a szomszédos  területeit is autonóm vazallus birodalomnak ismerte el. 
I.sz. 202-ben  császár egy  (无诸) nevű vezetőt tett meg  királyának, aki felépíttette   (冶) várost. A város alapításának éve (i.e. 202) lett végül a hagyományos alapítási éve  városnak is.

I.e. 110-ben  császár serege legyőzte a  Királyság seregét a Han- csatában, és területeit, valamint az ott élőket Kínához csatolta. Sok  erőszakkal át lett helyezve a  területre, ahol a  népcsoport szinte teljesen asszimilálódott a kínaiakkal, így erős hanyatlást okozva  város lakosságában. A területet később, i.e. 85-ben megyeként szervezték újra.

A három királyság korától (220–280) a -dinasztiáig (581–618) 
A három királyság korában Dél-Kína a Keleti- Birodalom uralma alatt volt.  területén egy hajógyár szolgálta ki a partmenti és a Jangce folyó flottáinak az igényeit. I.sz. 202-ben, a -dinasztia (265–420) alatt, egy csatornarendszer és két mesterséges tó épült  városban, nevük egyszerűen a Keleti-tó és a Nyugati-tó. A modern  magja eköré a három vízrendszer köré épült, habár a Keleti- és a Nyugati-tó már nem létezik többé. 
308-ban, a nyolc herceg felkelése alatt, a -dinasztia végén megkezdődött a han kínaiak első nagyobb délre és délkeletre való népvándorlása, melyet később sorozatosan több hullán követett a hadviselés, vagy a Közép-kínai-alföldön zajló természeti katasztrófák miatt.
 terület adminisztratív és gazdasági központja a  területek felé kezdett elmozdulni a -dinasztia (581–618) alatt.

A Tang-dinasztiától (618–907) az öt dinasztia koráig (907–960) 
725-ben a várost hivatalosan is visszanevezték ra. A Tang-dinasztia közepén  gazdasági és kulturális intézményei fejlődni kezdtek. A Tang-kor végén a ismét zűrzavar volt a politikai életben, így új népvándorlási hullám volt  a mai  és  felé. 879-ben a város , a Tang-kormány ellen lázadó rablóbanda vezetőjének a kezére került. 893-ban  és fivére,  szerezte meg t, sikeresen bevették az egész  tartományt és 909-ben egy független királyságot hoztak létre ott, melyet a Min Királyságnak neveztek el. A  fivérek királysága 945-ig tartott. 978-ban  az újonnan alapított -dinasztia része lett, habár ennek a hegyvidéki területnek a felügyelete gyenge volt.

 virágzott a Tang-dinasztia alatt. A buddhizmus hamar beépült a helyi kultúrába, a lakosok sok buddhista templomot építettek a területen.

A -kortól (960–1279) a -korig (1271–1368) 
 nagy újjáéledésen ment keresztül a -dinasztia alatt, kialakultak a kulturális és oktatási intézmények. A Hualin templomot (华林寺, pinjin: Huálín sì, magyaros: Hualin szi) 964-ben alapították, az egyik legrégebbi máig fennmaradó faépítmény Kínában. A városnak új falakat emeltek 282-ben, 901-ben, 905-ben és 974-ben, így a városnak több réteg fala van, mint a kínai fővárosnak.
 császár 978-ban elrendelte  összes városfalának lebontását, de új falakat építettek helyettük később, a legrégebbi 1371-ben épült. A déli--dinasztia alatt a  még jobban virágzott. sok tudós jött a városba tanulni és dolgozni. Köztük volt , az egyik legelismertebb kínai filozófus Konfuciusz és  után.

Marco Polo, aki Kubiláj kán vendége volt, a város nevét az olasz helyesírás szerint Fugiu néven írta át, melynek kiejtése nem az akkori min kínai kiejtéssel, hanem a mandarin hivatalnokok nyelvének kiejtésével egyezett meg.

Ming dinasztia (1368–1644) 
1405 és 1433 között a Ming-dinasztia császári hadseregének flottája  vezetésével többször is kihajózott ból az Indiai-óceánra; három alkalommal a flotta Afrika keleti partjaira is eljutott. Az utolsó kihajózás előtt  egy sztélét állíttatott  istennőnek a kikötő mellé.

1549-ben Galeote Pereirát, a portugál katonát és kereskedőt bebörtönözték ban a japán  kalóztámadások alatt. Később száműzetéssel átszállították egy városba a tartományon belül. Pereira 1553-ban ba szökött. Tapasztalatainak feljegyzései, melyet 1561-ben jezsuiták jegyeztek fel Goán, az első nem-vallási beszámoló Kínáról, ami a nyugatra is eljutott Marco Polo óta.

A japán Rjúkjúi Királyság egy nagykövetséget is hozott létre ban.

-dinasztia (1644–1912) 
1839-ben  császár kijelölte t, aki i lakos volt, hogy erősítse meg a ópiumimport-tilalmat Kantonban. A sikertelen kísérlete váltotta ki az első ópiumháborút Nagy-Britanniával, ahol a kínaiak veresége után Lint tették bűnbaknak, így száműzték a birodalom északnyugati részére.
A nankingi szerződés (1842), mely véget vetett a konfliktusoknak,  is egyike lett az öt megnyitott kikötőknek, ahol a külkereskedelem és a hittérítés szabadon folyhatott.

 volt Kína egyik legfontosabb területe a protestáns hittérítők számára. Elsőként az amerikai ABCFM (American Board of Commissioners for Foreign Missions, 美国公理会差会, ) juthatott be a városba, 1846. január 2-án. Őket követte a Püspöki Metodista Misszionárius Közösség, akik 1847 szeptemberében érték el t. A Church Mission Society is megérkezett a városba, 1850 májusában. Ez a három protestáns küldöttség – akik a kínai kommunista forradalom kitöréséig (1949) maradtak ban – gazdag örökséget hagytak a i protestáns kultúrára. Támogatták a kórházak és iskolák felépítését.

1884. augusztus 23-án kitört a i csata a francia távol-keleti flotta és a i flotta között. A csata kimeneteleként a i flottát – a négy nagy kínai regionális flotta egyikét – teljesen lemészárolták a -kikötőben.

A Kínai Köztársaság kora 
1911. november 8-án forradalmárok felkelést szerveztek ban. Az éjszakai utcai harc után a  hadsereg megadta magát.

A polgárháború időszaka 

1933. november 22-én Eugene Chen és a Nemzeti Forradalmi Hadsereg 19. egysége felállította a rövid életű i Forradalmi Kormányt (福建人民革命政府, ). Azonban Csang Kaj-sek blokádja körbevette, valamint a közeli Kínai Szovjet Köztársaság is fenyegette a Fucsieni Forradalmi Kormányt, így az két hónapon belül összeomlott.

A japán megszállás 
A második kínai–japán háború kitörésével megkezdődtek a belháborúk  tartományban. t (gyakori nyugatiasított nevén Amoy) a Japán légierő elfoglalta 1938. május 13-án.  elesése azonnal veszélybe sodorta t. 

Az Icsi-Gó hadművelet (1944) részeként – melynek során japán csapatok támadták Kínát a második világháború alatt – a japánok szerették volna izolálni t és  tartományt Nyugat-Kínától és az akkor háborús fővárostól, től. 

 a japán kapitulációig maradt megszállás alatt, 1945 szeptemberéig.

A köztársaság visszaállítását követően (1946),  adminisztrációs szintjeit újraszervezték.

A Kínai Népköztársaság idején 
1949. augusztus 17-én t megszállta a Kínai Népi Felszabadító Hadsereg. Az ötvenes években a város a i gal való konfliktus frontvonalán volt, így ellenséges KMT () repülők gyakran bombázták t. Az 1955. január 20-ai bombázás volt ezek közül a legnagyobb, mely több száz ember halálát okozta.

A kulturális forradalom alatt ban is voltak zavargások. Különféle „vörösgárdista” csoportok harcoltak egymás ellen fegyverekkel az utcákon, és még a Népi Felszabadító Hadsereget is megtámadták.

A -i reform és nyitás politika alatt a '70-es éveket követően  rendkívül gyorsan fejlődött. 

1993. december 13-án tűz ütött ki egy textilgyárban ban, ami 60 ember életét követelte.  2005. október 2-án a -tájfun söpörte el az egyik rendvédelmi iskolát, ahol több mint 80 ember esett áldozatául a természeti katasztrófának.

Földrajz 
  tartomány északkeleti részén fekszik, észak felől  és Nanping határolja, délről hoz és hez kapcsolódik, valamint nyugaton  határolja.

Éghajlat 
A város éghajlata nedves szuptrópusi (Köppen Cfa), melyre a kelet-ázsiai monszun is hatással van. A nyár hosszú, nagyon forró és nedves. A tél rövid, enyhe és száraz. Szinte minden évben a monszun ideje alatt szakadó eső jellemzi a május második felét. Késő nyáron és kora tavasszal tájfunok is előfordulnak ban. A havi 24 órás átlaghőmérséklet a januári 10,9°C-tól a a júliusi 28,9°C-ig terjedhet, amíg az éves átlag 19,84°C. A várost évente átlagosan 1 607 óra napsütés éri, a legkevesebb áprilisban – mikor a hónap 24%-ában süt a nap, és a legtöbb júliusban – amikor is a hónap 54%-ában süt a nap.

Közigazgatás 

 közigazgatási egységei gyakran változtak a történelem során. 1983-ban  jelenlegi közigazgatási egységei hivatalosan is megalakultak, névlegesen 5 körzet és 8 megye. 1990-ben és 1994-ben  és  megyéket megyeszintű várossá avatták. Ennek ellenére a helyi lakosok továbbra is a régi felosztás szerint gondolnak a város közigazgatására.  teljes területe 9,65%-át fedi le  tartománynak.

 város hatásköre 6 körzetre, 1 megyeszintű városra és 6 megyére terjed ki.

Kultúra

A „Banyánok városa” sokban eltér Kína egyéb közép-kínai „mainstream” kultúráitól, és több szempontból különbözik a többi partmenti várostól.

Nyelv és kultúra
A mandarin kínai mellett a helyiek nagy többsége a i dialektust (福州话) is beszéli. A mandarintól vagy a kantonitól eltérően – ahol sok szónak hasonló kiejtése van – a i dialektusban sokkal kevesebb a homoním.

A Min opera, vagy más néven a i dráma  tartomány nagy operaműfajainak egyike. Nagy népszerűségnek örvend a i területen, valamint a környező területeken, ahol a i dialektust beszélik. A Min operának több mint ezer műve van, melyek legtöbbike népmesékből, történelmi elbeszélésekből vagy ősi legendákból állnak. Híresebb művek például a Pecsét készítése, A lila jáde hajtű és a Bűvös barack felcserélése licsire.

Vallás
A két hagyományos vallás a i területen a mahájána buddhizmus és a taoizmus. A lakosság közül sokan egyszerre gyakorolják mindkét vallási irányzatot. A város számos buddhista kolostornak, szerzetesnek és taoista templomnak ad otthont.

A helyi vallások eredete évszázadokkal ezelőttre visszavezethető. Az itteni vallások több elemet más vallásokból és kultúrákból vettek át, mint például a bálványimádás, és a hagyományos mondakörök. Ilyen elem a Majomkirály után a majmok tisztelete, ami a Nyugati utazás című Ming-kori novellából ered.

Helyi konyhaművészet

A i konyha a i konyha négy stílusának egyike, ami a kínai konyhaművészet nyolc régiójának egyike. Az ételek könnyedek, de ízletesek, hangsúlyt kap az umami íz (a kínai konyhaművészetben 鲜味,  néven ismert), valamint megőrződik az összetevők eredeti íze. A i ételek íze enyhébb a kínai konyhaművészet többi stílusához képest, és gyakran keveredik benne az édes és a savanyú íz. A levesek – az étkezés elengedhetetlen fogásai – helyi szezonális zöldségekből és tenger gyümölcseiből készülnek, emellett gyakran kerül helyi főzőbor is az ételekbe (福建老酒, ).

Jegyzetek

Fordítás

Források 
 Readers Digest: Guide to Places of the World, 1995
 Spence, Jonathan D., The Chan's Great Continent: China in Western Minds, 1999, W.W.Norton & Company,
( gyakori nemzetközi átírás : Foochow , kínaiul : 福州 , pinjin : Fúzhōu ) nagyváros Kínában , tartomány székhelye és legnagyobb települése . A város a Fucsoui főegyházmegye érseki székvárosa . forgalmas kikötőváros a Kínát és Tajvant elválasztó Tajvani-szorosba torkolló Min-folyó bejáratánál . Aes népszámlálás szerint a városnak155 370 fő a lakossága , amelyből408 076 fő , nagyjából95 % a belvárosban él , amíg a külvárosi területeken707fő , azaz nagyjából05 % él . Legfontosabb iparágai az élelmiszeripar , papírgyártás , vegyipar , textilipar . 2015-ben t a leggyorsabban növő nagyvárosi területként rangsorolta a Brookings Institution . Történelem A -dinasztia előtt Két neolitikus kultúra , az i.e.körüli kultúra ( 虎丘头文化 , Hǔqiūtóu wénhuà ) és az i.e.körüli -hegyi kultúra ( 昙石山文化 , Tánshí shān wénhuà ) , maradványait fedezték fel területén . A hadakozó fejedelemségek korában ( i.e.221 ) , a han kínaiak területére a ( 闽越 ) néven kezdtek el hivatkozni . A név arra utalt , hogy a terület lakossága nagyrészt a kínaiak egyik ágának leszármazottai , egy olyan nem han kínai család , ami egykor egész Dél-Kínát benépesítette . I.e.ban a Birodalom ( ma ) a állam fennhatósága alá került . A han-dinasztiabeli történész , azt írta , hogy a család túlélői délre menekültek , a mai be , ahol az ottani népek mellett élve egyesítették a és han kultúrát , létrehozva a t. A fő központjuk nem jelenlegi helyén , hanem város közelében volt . A - ( i.e.221–i.e.207 ) és a Han-dinasztia ( i.e.207–i.sz.220 ) A -dinasztia első császára , i.e.ben egyesítette Kínát . Területeit kommandériumokra ( 郡 , jùn , csün ) osztotta , melyek nagyjából a mai tartományoknak , vagy prefektúráknak felelnek meg. területe a kommandériumba ( 闽中郡 , Mǐnzhōng jùn , Mincsung csün ) került . A terület a következő században független volt a kínai fennhatóság alól. császár a és a szomszédos területeit is autonóm vazallus birodalomnak ismerte el . I.sz.ben császár egy ( 无诸 ) nevű vezetőt tett meg királyának , aki felépíttette ( 冶 ) várost . A város alapításának éve ( i.e.lett végül a hagyományos alapítási éve városnak is . I.e.ben császár serege legyőzte a Királyság seregét a Han- csatában , és területeit , valamint az ott élőket Kínához csatolta . Sok erőszakkal át lett helyezve a területre , ahol a népcsoport szinte teljesen asszimilálódott a kínaiakkal , így erős hanyatlást okozva város lakosságában . A területet később , i.e.ben megyeként szervezték újra . A három királyság korától280 ) a -dinasztiáig618 ) A három királyság korában Dél-Kína a Keleti- Birodalom uralma alatt volt. területén egy hajógyár szolgálta ki a partmenti és a Jangce folyó flottáinak az igényeit . I.sz.ben , a -dinasztia420 ) alatt , egy csatornarendszer és két mesterséges tó épült városban , nevük egyszerűen a Keleti-tó és a Nyugati-tó . A modern magja eköré a három vízrendszer köré épült , habár a Keleti- és a Nyugati-tó már nem létezik többé . 308-ban , a nyolc herceg felkelése alatt , a -dinasztia végén megkezdődött a han kínaiak első nagyobb délre és délkeletre való népvándorlása , melyet később sorozatosan több hullán követett a hadviselés , vagy a Közép-kínai-alföldön zajló természeti katasztrófák miatt. terület adminisztratív és gazdasági központja a területek felé kezdett elmozdulni a -dinasztia618 ) alatt . A Tang-dinasztiától907 ) az öt dinasztia koráig960 ) 725-ben a várost hivatalosan is visszanevezték ra . A Tang-dinasztia közepén gazdasági és kulturális intézményei fejlődni kezdtek . A Tang-kor végén a ismét zűrzavar volt a politikai életben , így új népvándorlási hullám volt a mai és felé.ben a város , a Tang-kormány ellen lázadó rablóbanda vezetőjének a kezére került.ban és fivére , szerezte meg t , sikeresen bevették az egész tartományt ésben egy független királyságot hoztak létre ott , melyet a Min Királyságnak neveztek el . A fivérek királyságaig tartott.ban az újonnan alapított -dinasztia része lett , habár ennek a hegyvidéki területnek a felügyelete gyenge volt. virágzott a Tang-dinasztia alatt . A buddhizmus hamar beépült a helyi kultúrába , a lakosok sok buddhista templomot építettek a területen . A -kortól1279 ) a -korig1368 ) nagy újjáéledésen ment keresztül a -dinasztia alatt , kialakultak a kulturális és oktatási intézmények . A Hualin templomot ( 华林寺 , pinjin : Huálín sì , magyaros : Hualin szi) ben alapították , az egyik legrégebbi máig fennmaradó faépítmény Kínában . A városnak új falakat emeltekben , ben, ben ésben , így a városnak több réteg fala van , mint a kínai fővárosnak. császárban elrendelte összes városfalának lebontását , de új falakat építettek helyettük később , a legrégebbiben épült . A déli--dinasztia alatt a még jobban virágzott. sok tudós jött a városba tanulni és dolgozni . Köztük volt , az egyik legelismertebb kínai filozófus Konfuciusz és után . Marco Polo , aki Kubiláj kán vendége volt , a város nevét az olasz helyesírás szerint Fugiu néven írta át , melynek kiejtése nem az akkori min kínai kiejtéssel , hanem a mandarin hivatalnokok nyelvének kiejtésével egyezett meg . Ming dinasztia1644 ) 1405 ésközött a Ming-dinasztia császári hadseregének flottája vezetésével többször is kihajózott ból az Indiai-óceánra ; három alkalommal a flotta Afrika keleti partjaira is eljutott . Az utolsó kihajózás előtt egy sztélét állíttatott istennőnek a kikötő mellé . 1549-ben Galeote Pereirát , a portugál katonát és kereskedőt bebörtönözték ban a japán kalóztámadások alatt . Később száműzetéssel átszállították egy városba a tartományon belül . Pereiraban ba szökött . Tapasztalatainak feljegyzései , melyetben jezsuiták jegyeztek fel Goán , az első nem-vallási beszámoló Kínáról , ami a nyugatra is eljutott Marco Polo óta . A japán Rjúkjúi Királyság egy nagykövetséget is hozott létre ban . -dinasztia1912 ) 1839-ben császár kijelölte t , aki i lakos volt , hogy erősítse meg a ópiumimport-tilalmat Kantonban . A sikertelen kísérlete váltotta ki az első ópiumháborút Nagy-Britanniával , ahol a kínaiak veresége után Lint tették bűnbaknak , így száműzték a birodalom északnyugati részére . A nankingi szerződés mely véget vetett a konfliktusoknak , is egyike lett az öt megnyitott kikötőknek , ahol a külkereskedelem és a hittérítés szabadon folyhatott. volt Kína egyik legfontosabb területe a protestáns hittérítők számára . Elsőként az amerikai ABCFM ( American Board of Commissioners for Foreign Missions , 美国公理会差会 , ) juthatott be a városba , januárán . Őket követte a Püspöki Metodista Misszionárius Közösség , akikszeptemberében érték el t. A Church Mission Society is megérkezett a városba, májusában . Ez a három protestáns küldöttség – akik a kínai kommunista forradalom kitöréséigmaradtak ban – gazdag örökséget hagytak a i protestáns kultúrára . Támogatták a kórházak és iskolák felépítését . 1884. augusztusán kitört a i csata a francia távol-keleti flotta és a i flotta között . A csata kimeneteleként a i flottát – a négy nagy kínai regionális flotta egyikét – teljesen lemészárolták a -kikötőben . A Kínai Köztársaság kora 1911. novemberán forradalmárok felkelést szerveztek ban . Az éjszakai utcai harc után a hadsereg megadta magát . A polgárháború időszaka 1933. novemberén Eugene Chen és a Nemzeti Forradalmi Hadsereg egysége felállította a rövid életű i Forradalmi Kormányt ( 福建人民革命政府 , ) . Azonban Csang Kaj-sek blokádja körbevette , valamint a közeli Kínai Szovjet Köztársaság is fenyegette a Fucsieni Forradalmi Kormányt , így az két hónapon belül összeomlott . A japán megszállás A második kínai–japán háború kitörésével megkezdődtek a belháborúk tartományban. t ( gyakori nyugatiasított nevén Amoy ) a Japán légierő elfoglalta májusán. elesése azonnal veszélybe sodorta t . Az Icsi-Gó hadműveletrészeként – melynek során japán csapatok támadták Kínát a második világháború alatt – a japánok szerették volna izolálni t és tartományt Nyugat-Kínától és az akkor háborús fővárostól , től. a japán kapitulációig maradt megszállás alatt, szeptemberéig . A köztársaság visszaállítását követően adminisztrációs szintjeit újraszervezték . A Kínai Népköztársaság idején 1949. augusztusén t megszállta a Kínai Népi Felszabadító Hadsereg . Az ötvenes években a város a i gal való konfliktus frontvonalán volt , így ellenséges KMT ( ) repülők gyakran bombázták t . Az januárai bombázás volt ezek közül a legnagyobb , mely több száz ember halálát okozta . A kulturális forradalom alatt ban is voltak zavargások . Különféle „ vörösgárdista” csoportok harcoltak egymás ellen fegyverekkel az utcákon , és még a Népi Felszabadító Hadsereget is megtámadták . A -i reform és nyitás politika alatt a '70-es éveket követően rendkívül gyorsan fejlődött . 1993. decemberán tűz ütött ki egy textilgyárban ban , amiember életét követelte. októberán a -tájfun söpörte el az egyik rendvédelmi iskolát , ahol több mintember esett áldozatául a természeti katasztrófának . Földrajz tartomány északkeleti részén fekszik , észak felől és Nanping határolja , délről hoz és hez kapcsolódik , valamint nyugaton határolja . Éghajlat A város éghajlata nedves szuptrópusi ( Köppen Cfa ) , melyre a kelet-ázsiai monszun is hatással van . A nyár hosszú , nagyon forró és nedves . A tél rövid , enyhe és száraz . Szinte minden évben a monszun ideje alatt szakadó eső jellemzi a május második felét . Késő nyáron és kora tavasszal tájfunok is előfordulnak ban . A haviórás átlaghőmérséklet a januári9°C-tól a a júliusi9°C-ig terjedhet , amíg az éves átlag84°C . A várost évente átlagosan607 óra napsütés éri , a legkevesebb áprilisban – mikor a hónap-ában süt a nap , és a legtöbb júliusban – amikor is a hónap-ában süt a nap . Közigazgatás közigazgatási egységei gyakran változtak a történelem során.ban jelenlegi közigazgatási egységei hivatalosan is megalakultak , névlegesenkörzet ésmegye.ben ésben és megyéket megyeszintű várossá avatták . Ennek ellenére a helyi lakosok továbbra is a régi felosztás szerint gondolnak a város közigazgatására. teljes területe65%-át fedi le tartománynak. város hatáskörekörzetre, megyeszintű városra ésmegyére terjed ki . Kultúra A „ Banyánok városa” sokban eltér Kína egyéb közép-kínai „ mainstream” kultúráitól , és több szempontból különbözik a többi partmenti várostól . Nyelv és kultúra A mandarin kínai mellett a helyiek nagy többsége a i dialektust ( 福州话 ) is beszéli . A mandarintól vagy a kantonitól eltérően – ahol sok szónak hasonló kiejtése van – a i dialektusban sokkal kevesebb a homoním . A Min opera , vagy más néven a i dráma tartomány nagy operaműfajainak egyike . Nagy népszerűségnek örvend a i területen , valamint a környező területeken , ahol a i dialektust beszélik . A Min operának több mint ezer műve van , melyek legtöbbike népmesékből , történelmi elbeszélésekből vagy ősi legendákból állnak . Híresebb művek például a Pecsét készítése , A lila jáde hajtű és a Bűvös barack felcserélése licsire . Vallás A két hagyományos vallás a i területen a mahájána buddhizmus és a taoizmus . A lakosság közül sokan egyszerre gyakorolják mindkét vallási irányzatot . A város számos buddhista kolostornak , szerzetesnek és taoista templomnak ad otthont . A helyi vallások eredete évszázadokkal ezelőttre visszavezethető . Az itteni vallások több elemet más vallásokból és kultúrákból vettek át , mint például a bálványimádás , és a hagyományos mondakörök . Ilyen elem a Majomkirály után a majmok tisztelete , ami a Nyugati utazás című Ming-kori novellából ered . Helyi konyhaművészet A i konyha a i konyha négy stílusának egyike , ami a kínai konyhaművészet nyolc régiójának egyike . Az ételek könnyedek , de ízletesek , hangsúlyt kap az umami íz ( a kínai konyhaművészetben 鲜味 , néven ismert ) , valamint megőrződik az összetevők eredeti íze . A i ételek íze enyhébb a kínai konyhaművészet többi stílusához képest , és gyakran keveredik benne az édes és a savanyú íz . A levesek – az étkezés elengedhetetlen fogásai – helyi szezonális zöldségekből és tenger gyümölcseiből készülnek , emellett gyakran kerül helyi főzőbor is az ételekbe ( 福建老酒 , ) . Jegyzetek Fordítás Források Readers Digest : Guide to Places of the World , Spence , Jonathan D. , The Chan's Great Continent : China in Western Minds , W.W.Norton & Company ,