Gelati kolostor
A Gelati kolostor (grúzul გელათის მონასტერი) a 12-17. században épült kolostorkomplexum Grúziában, Kutaiszi városa mellett. A belső falfestményekkel és mozaikokkal díszített épületek a Bagrati székesegyházzal együtt 1994 óta a Világörökség részét képezik.

Története   
A kolostor Grúzia aranykorában, IV. Dávid (1089-1125) és I. Tamar királynő (1184-1213) uralkodása között épült, amikor Grúzia politikailag és gazdaságilag is ereje teljében volt. Dávid alapította 1106-ban és fia és utóda, I. Demeter fejezte a főépületeket 1130-ban. A 13. és 14. században újabb épületekkel egészítették ki, de ezután az ország hanyatlásnak indult, a külső hódítók pusztítása és a belháborúk miatt az épületek romlásnak indultak és 1510-ben törökök kifosztották. Miután az oroszok a 19. század elején annektálták Grúziát, a püspöki székhely elkerült innen. 

A középkorban a kolostor volt az ország egyik legfontosabb oktatási intézménye és kulturális központja. Dávid király Konstantinápolyból hozatott ide tudósokat, hogy geometriát, aritmetikát, csillagászatot, zenét, retorikát, grammatikát és filozófiát tanítsanak. A Gelatit "második Jeruzsálemként" vagy "második, jobbik Athoszként" emlegették. A középkor végén felhagytak az oktatással, az Akadémia épülete ezután refektóriumként (étkezőként) szolgált a szerzeteseknek. 

A szerzetesek a kézműves munkákban is jeleskedtek. Festőik, kódexilluminátoraik, arany- és ezüstműveseik az egész országban híresek voltak. Itt készült a Kakuli-triptichon is, melyet ma a Grúziai Művészeti Múzeumban őriznek. 

A Gelati kolostorban számos grúz uralkodót temettek el, köztük IV. Dávidot, Tamar királynőt (krónikása szerint, de ezt vitatják) és III. Bagratot. 

1922-ben a bolsevik hatalomátvétel után a kolostort felszámolták, a szerzeteseket szélnek eresztették. 1988-ban templomait újra felszentelték.

Épületei
A kolostor Kutaiszitől 10 km-re északkeletre, egy erdőborította domb tetején fekszik. Kőfal veszi körül, melyen kelet felől nyílik bejárat. Központjában a Dávid által alapított Áldott Szűz temploma áll, melyet két oldalról a Szent Györgynek és a kétszintes, Szent Miklósnak szentelt templom fog közre. A főtemplom külső falait karcsú arkáddekorációk tagolják, melyek egyben hangsúlyozzák az épület felfelé törekvő formáját. A tágas és ünnepélyes belső teret felül a kupola zárja le, melynek számtalan ablaka bevilágítja a templomot. A háromkapus főbejárat az épület nyugati oldalán található. A belépő a szentély félkupolájának belső felének híres 12. századi mozaikjával találja szembe magát: a mozaik Szűz Máriát és a gyermek Jézust ábrázolja arany háttéren, két arkangyal kíséretében. A falakat borító, későbbről származó freskók bibliai jeleneteket és történelmi személyeket - köztük IV. Dávidot - ábrázolnak. 

A Szent György-templom 13. századi, magas, kupolás, háromapszisos épület. A kupolát két masszív kőoszlop és az apszisok sarkai támasztják alá. Számos ablaka jól megvilágítja belső terét. Az eredeti falfestményekből csak egy töredék maradt meg a nyugati oldalon, a többi belső dekoráció a 16. századból származik. A szintén a 13. században készül kis Szent Miklós-templom tervezője szokatlan megoldást alkalmazott: a kétszintes épület alsó szintje minden oldalról nyitott, belsejébe egy-egy boltíven vezet. A második szint sokszögű, kupolával fedett templomterébe egy kőlépcső megmászása után lehet belépni. 

A kolostorkomplexumhoz tartozik még az északi forrás fölé épített 13. századi védőtető és harangtorony, a boltíves ablakokkal megvilágított Akadémia és a korábban bejáratként szolgáló déli kapuzat. Utóbbiban található Dávid király sírja is, aki keresztényi alázattól vezérelve végakaratában azt kívánta, hogy koporsóját a küszöb alatt helyezzék el, hogy a látogatók tapossanak a sírján.

Az utóbbi évek gazdasági és politikai válságának következményeként a Gelati kolostor, más műemlékekkel együtt elhanyagolt állapotba került. A Szűz templomának beázik a teteje, a hőmérsékletingadozás és nedvesség pedig egyaránt rongálja a szerkezetet és a belső freskókat is. A vakolat sok helyütt levált a falról, a 12-14. századi freskók itt-ott elszíneződtek. A fenti okok miatt az UNESCO a Gelati kolostort a veszélyeztetett Világörökségi helyszínek között tartja nyilván.

Galéria

Források
Bagrati Cathedral and Gelati Monastery UNESCO World Heritage Centre
Gelati Monastery and Academy World Monuments Fund
Gelati Monastery  Eurasia Travel

Grúzia világörökségi helyszínei
Grúzia ortodox templomai, kolostorai
Veszélyeztetett világörökségi helyszínek
A Gelati kolostor ( grúzul გელათის მონასტერი ) a században épült kolostorkomplexum Grúziában , Kutaiszi városa mellett . A belső falfestményekkel és mozaikokkal díszített épületek a Bagrati székesegyházzal együttóta a Világörökség részét képezik . Története A kolostor Grúzia aranykorában , IV . Dávidés I. Tamar királynőuralkodása között épült , amikor Grúzia politikailag és gazdaságilag is ereje teljében volt . Dávid alapítottaban és fia és utóda , I. Demeter fejezte a főépületeketban . A és században újabb épületekkel egészítették ki , de ezután az ország hanyatlásnak indult , a külső hódítók pusztítása és a belháborúk miatt az épületek romlásnak indultak ésben törökök kifosztották . Miután az oroszok a század elején annektálták Grúziát , a püspöki székhely elkerült innen . A középkorban a kolostor volt az ország egyik legfontosabb oktatási intézménye és kulturális központja . Dávid király Konstantinápolyból hozatott ide tudósokat , hogy geometriát , aritmetikát , csillagászatot , zenét , retorikát , grammatikát és filozófiát tanítsanak . A Gelatit " második Jeruzsálemként " vagy " második , jobbik Athoszként " emlegették . A középkor végén felhagytak az oktatással , az Akadémia épülete ezután refektóriumként ( étkezőként ) szolgált a szerzeteseknek . A szerzetesek a kézműves munkákban is jeleskedtek . Festőik , kódexilluminátoraik , arany- és ezüstműveseik az egész országban híresek voltak . Itt készült a Kakuli-triptichon is , melyet ma a Grúziai Művészeti Múzeumban őriznek . A Gelati kolostorban számos grúz uralkodót temettek el , köztük IV . Dávidot , Tamar királynőt ( krónikása szerint , de ezt vitatják ) és III. Bagratot . 1922-ben a bolsevik hatalomátvétel után a kolostort felszámolták , a szerzeteseket szélnek eresztették.ban templomait újra felszentelték . Épületei A kolostor Kutaiszitőlkm-re északkeletre , egy erdőborította domb tetején fekszik . Kőfal veszi körül , melyen kelet felől nyílik bejárat . Központjában a Dávid által alapított Áldott Szűz temploma áll , melyet két oldalról a Szent Györgynek és a kétszintes , Szent Miklósnak szentelt templom fog közre . A főtemplom külső falait karcsú arkáddekorációk tagolják , melyek egyben hangsúlyozzák az épület felfelé törekvő formáját . A tágas és ünnepélyes belső teret felül a kupola zárja le , melynek számtalan ablaka bevilágítja a templomot . A háromkapus főbejárat az épület nyugati oldalán található . A belépő a szentély félkupolájának belső felének híres századi mozaikjával találja szembe magát : a mozaik Szűz Máriát és a gyermek Jézust ábrázolja arany háttéren , két arkangyal kíséretében . A falakat borító , későbbről származó freskók bibliai jeleneteket és történelmi személyeket - köztük IV . Dávidot - ábrázolnak . A Szent György-templom századi , magas , kupolás , háromapszisos épület . A kupolát két masszív kőoszlop és az apszisok sarkai támasztják alá . Számos ablaka jól megvilágítja belső terét . Az eredeti falfestményekből csak egy töredék maradt meg a nyugati oldalon , a többi belső dekoráció a századból származik . A szintén a században készül kis Szent Miklós-templom tervezője szokatlan megoldást alkalmazott : a kétszintes épület alsó szintje minden oldalról nyitott , belsejébe egy-egy boltíven vezet . A második szint sokszögű , kupolával fedett templomterébe egy kőlépcső megmászása után lehet belépni . A kolostorkomplexumhoz tartozik még az északi forrás fölé épített századi védőtető és harangtorony , a boltíves ablakokkal megvilágított Akadémia és a korábban bejáratként szolgáló déli kapuzat . Utóbbiban található Dávid király sírja is , aki keresztényi alázattól vezérelve végakaratában azt kívánta , hogy koporsóját a küszöb alatt helyezzék el , hogy a látogatók tapossanak a sírján . Az utóbbi évek gazdasági és politikai válságának következményeként a Gelati kolostor , más műemlékekkel együtt elhanyagolt állapotba került . A Szűz templomának beázik a teteje , a hőmérsékletingadozás és nedvesség pedig egyaránt rongálja a szerkezetet és a belső freskókat is . A vakolat sok helyütt levált a falról , a századi freskók itt-ott elszíneződtek . A fenti okok miatt az UNESCO a Gelati kolostort a veszélyeztetett Világörökségi helyszínek között tartja nyilván . Galéria Források Bagrati Cathedral and Gelati Monastery UNESCO World Heritage Centre Gelati Monastery and Academy World Monuments Fund Gelati Monastery Eurasia Travel Grúzia világörökségi helyszínei Grúzia ortodox templomai , kolostorai Veszélyeztetett világörökségi helyszínek