2014-es közgyűlési választás Tolna megyében
A 2014-es megyei közgyűlési választásokat október 12-én bonyolították le, az általános önkormányzati választások részeként.

Tolna megyében a szavazásra jogosultak fele, több mint nyolcvanezer ember ment el szavazni. A szavazók hét lista jelöltjei közül választhattak.

A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – nyolc képviselőjük a többséget jelentette a tizenöt fős közgyűlésben. A Jobbik második, az MSZP harmadik lett. Bejutott még a közgyűlésbe a DK és a Néppárt, míg az LMP-nek és az Együttnek ez nem sikerült.

A közgyűlés új elnöke Fehérvári Tamás, a Fidesz-KDNP listavezetője lett.

A választás rendszere 

A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg. A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat.

A választás rendszerének alapját a 2010-ben elfogadott módosítások jelentették.

A közgyűlési választásokon csak a községek, nagyközségek és városok polgárai vehettek részt. A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában.

A választók egy választókerületbe tartoztak, ahol listákra szavazhattak. A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok 5%-át – közös lista esetén 10/15%-át – elérő szervezetek között.

A 2010-es választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe: egyrészt a képviselőket öt évre választották (a korábbi négy helyett), másrészt az ajánlások számát 0,5%-ra mérsékelték (a korábbi 1%-ról).

Választókerület 

Tolna megyében a közgyűlés létszáma 15 fő volt. A szabályok szerint a megyei közgyűlés létszáma a megye egészének lakosságszámához igazodott – függetlenül attól, hogy Szekszárd polgárai nem szavazhattak a Tolna megyei önkormányzat összetételéről. Ebben az évben a megyének 234 ezer lakója volt.

A közgyűlést a megye 98 községének és tíz városának polgárai választhatták meg.

A választásra jogosult polgárok száma 165 ezer volt. A polgárok több mint fele ötezer fősnél kisebb településeken élt, míg egyharmaduk tízezer fősnél nagyobb városokban lakott.

A legkevesebb polgár a megye közepén található Murga községben élt (61 polgár), míg a legtöbb Dombóváron lakott ( polgár).

Előzmények 

A 2010 és 2014 között ülésező (VI.) közgyűlésben két képviselőcsoport működött: a tízfős Fidesz-KDNP és a háromfős MSZP frakció. A Jobbik két képviselője csoport nélkül, függetlenként végezhette a munkáját.

A közgyűlés vezetése a legnagyobb frakció, a Fidesz-KDNP soraiból került ki. A két alelnök közül az egyik főállású volt, ezt a tisztet Kapitány Zsolt, a másik, társadalmi megbízatású alelnöki tisztséget pedig Pálos Miklós töltötte be.

A közgyűlés elnöke, a már 2006 óta hivatalban lévő Puskás Imre volt.

A négy év alatt a 15 fős testületben három személyi változás történt. Még az alakuló ülés előtt a szocialista Tóth Gyula helyét Takács László foglalta el. 2013 elején a Fidesz-KDNP-s Porga Ferenc elfogadta a kinevezését a tamási járási hivatal élére és a képviselői székét Pécsi Gábornak adta át. 2014 tavaszán pedig fájdalmas hirtelenséggel, 51 éves korában elhunyt Sümegi Zoltán, a Fidesz-KDNP képviselője, aki egyben Tolna városát is vezette. A közgyűlés utolsó két ülésén Tóth István töltötte be a megüresedett képviselői posztot.

A közgyűlés összesen 30 ülés tartott, átlagosan másfél havonta egyet. A harminc ülésből 25 Szekszárdon volt, ám a 2011-es évben Iregszemcse, Bonyhád, Tamási és Dunaföldvár is otthont adott a megyegyűlésnek.

Jelöltállítás 

Nyolc szervezet vett részt a jelöltállítási folyamatban, hatan önálló, ketten pedig közös listát állítottak. A jelöltek száma 79 volt. Az országos pártok mellett egyetlen megyei szervezet indult a választáson.

Listák 

Lista állításához ajánlásokat kellett gyűjteni. Erre bő két hét állt rendelkezésre – augusztus 25. és szeptember 8. között. Ez alatt az idő alatt önálló lista állításához a választásra jogosultak 0,5%-ának aláírását kellett összegyűjteni. (Közös lista állításához 1%-nyi, de legalább kétezer aláírásra volt szükség.) Tolna megyében így önálló listához 825, közös listához 2000 ajánlásra volt szükség.

Az előző közgyűlés pártjai közül Fidesz és a KDNP közös listát, míg az MSZP, illetve a Jobbik önálló listát állított. Az országgyűlésben is képviselettel bíró pártok közül önálló listát állított még az Együtt, a DK és az LMP is. Ez a három párt most először állt rajtvonalhoz a Tolna megyei közgyűlési választásokon. Listát állított a különleges helyzetű paksi választásokon induló Néppárt is.

Kevés jelölttel vágott neki a választásoknak a DK (5), az LMP (5), a Néppárt (6) és az Együtt (7). A középmezőnyt a Jobbik (13) és az MSZP (16) listája jelentette, míg a legtöbb jelöltet a Fidesz-KDNP (27) állította.

Az ajánlási folyamatban legalább hétezer polgár vett részt, ez a választójogosultak 4,2%-ának felelt meg.

Jelöltek 
A megyei közgyűlési listák jelöltjei
(A szavazólapokon a listák első öt jelöltje szerepelt.)

A jelöltek többsége nemcsak a megyei közgyűlési választásokon jelöltette magát, hanem részt vett valamelyik település polgármesteri, képviselői vagy nemzetiségi képviselői választásán is. Ezek alapján meghatározható, hogy az adott jelölt melyik településhez kötődött a megyén belül.

A legtöbben paksi (9) és dombóvári (8) kötődésűek voltak. Őket követték a bonyhádiak (6), a tamásiak (5) és a Tolnaiak (5). Hárman képviselték Dunaföldvárt, ketten-ketten pedig Szakályt, Medinát, Iregszemcsét, Faddot és Bátát. További tizenhárom jelölt képviselt még egy-egy települést.

Húsz olyan jelölt volt, aki csak a megyei közgyűlési jelöltként vett részt a választásokon.

A szavazás menete 
A választást 2014. október 12-én, vasárnap bonyolították le. A választópolgárok reggel 6 órától kezdve adhatták le a szavazataikat, egészen a 19 órás urnazárásig.

A szavazás rendben zajlott, zavaró körülményről nem született tudósítás.

Részvétel 

Majd' minden második polgár elment szavazni
A 165 ezer szavazásra jogosult polgárból 81 ezer vett részt a választásokon (49%). Közülük több mint háromezren érvénytelenül szavaztak (3,9%). A részvételi arány szinte hajszálpontosan megegyezett a négy évvel korábbival (az eltérés kevesebb mint egy ezreléknyi volt).

A részvételi adatok jelentősen eltértek a különböző méretű településeken. Az ezer főnél kisebb községekben jóval nagyobb (55% fölötti) volt a szavazási hajlandóság, az ötezer főnél népesebb városokban pedig valamivel alacsonyabb (46% körüli).

A legmagasabb választói kedv a tamási járásban található, háromszáz lelkes Újireg községben (86%), a legalacsonyabb pedig a szekszárdi járásban fekvő, két és fél ezer fős Szedres községben volt (28%). A nagyobb városok közül Tolnán volt kiugróan alacsony (34%), Pakson pedig kiugróan magas (57%) a részvételi arány.

Eredmény 

A szavazatszámláló bizottságok tagjai több mint hetvenhétezer érvényes szavazatot számoltak össze. Ezek közül a legtöbb a Fidesz-KDNP listát támogatta, közel negyvenezres számuk 51%-os arányt jelentett. A voksok bő hatoda (18%) érkezett a Jobbik listájára, míg az MSZP-jére minden kilencedik (11,6%) érvényes szavazat jutott.

Az 5%-os bejutási küszöböt 3878 szavazat jelentette. Ezt a DK (7,3%) közel kétezer, a Néppárt (6,5%) pedig bő ezer szavazattal haladta meg. Kevesebb mint hétszáz szavazat hiányzott az LMP-nek (4,1%) a bejutáshoz, míg az Együtt listája (2,0%) több mint kétezer vokssal maradt el a küszöbtől.

A Fidesz-KDNP nyolc képviselői helyhez jutott, ezzel éppen megszerezve a közgyűlési többséget. A Jobbik három, az MSZP kettő, a DK és a Néppárt pedig egy-egy képviselőt küldhetett a megyeházára.

Az új közgyűlés 

Az új közgyűlés alakuló ülésére október 21-én került sor, a szekszárdi megyeházán.

A közgyűlésben képviselőcsoportot csak a Fidesz-KDNP és a Jobbik tudott alakítani. Frakció nélkül, függetlenként végezhették munkájukat az MSZP, a DK és az Néppárt listájáról bejutott képviselők.

Még az alakuló ülés előtt lemondott a képviselői megbízatásáról a közgyűlés 2006 óta hivatalban lévő elnöke, Puskás Imre. (Helyét Pirgi József foglalta el.)

A megye új vezetését a többséggel rendelkező Fidesz-KDNP tagjai közül választották meg. Az elnöki tisztségre Fehérvári Tamás, a dombóvári járási hivatal vezetője kapott bizalmat, 11 támogató és 4 érvénytelen szavazattal. (A megválasztott elnök korábban három cikluson át volt országgyűlési képviselő, több éven át a megyei Fidesz szervezet elnöke, helyi és megyei képviselő.) A megye alelnöke Ribányi József lett, aki a megelőző nyolc évben Tamási polgármestere volt.

A közgyűlés tagjai

Adatok területi bontásban

Jegyzetek

Források 
 
 Jogszabályok • Választókerületek, jelöltek • Részvételi adatok • Eredmények, képviselők
 
 2014. évi önkormányzati választás
 Tolna megyében: Jelöltek • Eredmények • Az önkormányzat összetétele

További információk 

 
 
 Tájékoztató cikk a megyei közgyűlések választási rendszerének megváltozásáról –

Kapcsolódó szócikkek 
 Helyi önkormányzati választások
 2014-es magyarországi önkormányzati választás
 Tolna megyei közgyűlési választások (1990-től)

Tolna
Tolna megye politikai élete
Tolna
Megyei
Aes megyei közgyűlési választásokat októberén bonyolították le , az általános önkormányzati választások részeként . Tolna megyében a szavazásra jogosultak fele , több mint nyolcvanezer ember ment el szavazni . A szavazók hét lista jelöltjei közül választhattak . A választásokat a Fidesz-KDNP nyerte meg – nyolc képviselőjük a többséget jelentette a tizenöt fős közgyűlésben . A Jobbik második , az MSZP harmadik lett . Bejutott még a közgyűlésbe a DK és a Néppárt , míg az LMP-nek és az Együttnek ez nem sikerült . A közgyűlés új elnöke Fehérvári Tamás , a Fidesz-KDNP listavezetője lett . A választás rendszere A megyei közgyűlési választásokat az országosan megrendezett általános önkormányzati választások részeként tartották meg . A szavazók a településük polgármesterére és a helyi képviselőkre is ekkor adhatták le a szavazataikat . A választás rendszerének alapját aben elfogadott módosítások jelentették . A közgyűlési választásokon csak a községek , nagyközségek és városok polgárai vehettek részt . A megyei jogú városban élők – mivel nem tartoztak a megye joghatósága alá – nem vettek részt a megyei közgyűlés megválasztásában . A választók egy választókerületbe tartoztak , ahol listákra szavazhattak . A szavazatokat arányosan osztották el az érvényes szavazatok-át – közös lista esetén15%-át – elérő szervezetek között . Aes választásokhoz képest két lényeges változás lépett érvénybe : egyrészt a képviselőket öt évre választották ( a korábbi négy helyett ) , másrészt az ajánlások számát5%-ra mérsékelték ( a korábbi-ról ) . Választókerület Tolna megyében a közgyűlés létszámafő volt . A szabályok szerint a megyei közgyűlés létszáma a megye egészének lakosságszámához igazodott – függetlenül attól , hogy Szekszárd polgárai nem szavazhattak a Tolna megyei önkormányzat összetételéről . Ebben az évben a megyénekezer lakója volt . A közgyűlést a megyeközségének és tíz városának polgárai választhatták meg . A választásra jogosult polgárok számaezer volt . A polgárok több mint fele ötezer fősnél kisebb településeken élt , míg egyharmaduk tízezer fősnél nagyobb városokban lakott . A legkevesebb polgár a megye közepén található Murga községben éltpolgár ) , míg a legtöbb Dombóváron lakott ( polgár ) . Előzmények Aésközött ülésező ( VI. ) közgyűlésben két képviselőcsoport működött : a tízfős Fidesz-KDNP és a háromfős MSZP frakció . A Jobbik két képviselője csoport nélkül , függetlenként végezhette a munkáját . A közgyűlés vezetése a legnagyobb frakció , a Fidesz-KDNP soraiból került ki . A két alelnök közül az egyik főállású volt , ezt a tisztet Kapitány Zsolt , a másik , társadalmi megbízatású alelnöki tisztséget pedig Pálos Miklós töltötte be . A közgyűlés elnöke , a máróta hivatalban lévő Puskás Imre volt . A négy év alatt afős testületben három személyi változás történt . Még az alakuló ülés előtt a szocialista Tóth Gyula helyét Takács László foglalta el.elej én a Fidesz-KDNP-s Porga Ferenc elfogadta a kinevezését a tamási járási hivatal élére és a képviselői székét Pécsi Gábornak adta át.tavaszán pedig fájdalmas hirtelenséggel,éves korában elhunyt Sümegi Zoltán , a Fidesz-KDNP képviselője , aki egyben Tolna városát is vezette . A közgyűlés utolsó két ülésén Tóth István töltötte be a megüresedett képviselői posztot . A közgyűlés összesenülés tartott , átlagosan másfél havonta egyet . A harminc ülésbőlSzekszárdon volt , ám aes évben Iregszemcse , Bonyhád , Tamási és Dunaföldvár is otthont adott a megyegyűlésnek . Jelöltállítás Nyolc szervezet vett részt a jelöltállítási folyamatban , hatan önálló , ketten pedig közös listát állítottak . A jelöltek számavolt . Az országos pártok mellett egyetlen megyei szervezet indult a választáson . Listák Lista állításához ajánlásokat kellett gyűjteni . Erre bő két hét állt rendelkezésre – augusztus és szeptember között . Ez alatt az idő alatt önálló lista állításához a választásra jogosultak5%-ának aláírását kellett összegyűjteni . ( Közös lista állításához-nyi , de legalább kétezer aláírásra volt szükség . ) Tolna megyében így önálló listához közös listáhozajánlásra volt szükség . Az előző közgyűlés pártjai közül Fidesz és a KDNP közös listát , míg az MSZP , illetve a Jobbik önálló listát állított . Az országgyűlésben is képviselettel bíró pártok közül önálló listát állított még az Együtt , a DK és az LMP is . Ez a három párt most először állt rajtvonalhoz a Tolna megyei közgyűlési választásokon . Listát állított a különleges helyzetű paksi választásokon induló Néppárt is . Kevés jelölttel vágott neki a választásoknak a DK az LMP a Néppártés az Együtt A középmezőnyt a Jobbikés az MSZPlistája jelentette , míg a legtöbb jelöltet a Fidesz-KDNPállította . Az ajánlási folyamatban legalább hétezer polgár vett részt , ez a választójogosultak2%-ának felelt meg . Jelöltek A megyei közgyűlési listák jelöltjei ( A szavazólapokon a listák első öt jelöltje szerepelt . ) A jelöltek többsége nemcsak a megyei közgyűlési választásokon jelöltette magát , hanem részt vett valamelyik település polgármesteri , képviselői vagy nemzetiségi képviselői választásán is . Ezek alapján meghatározható , hogy az adott jelölt melyik településhez kötődött a megyén belül . A legtöbben paksiés dombóvárikötődésűek voltak . Őket követték a bonyhádiak a tamásiakés a Tolnaiak Hárman képviselték Dunaföldvárt , ketten-ketten pedig Szakályt , Medinát , Iregszemcsét , Faddot és Bátát . További tizenhárom jelölt képviselt még egy-egy települést . Húsz olyan jelölt volt , aki csak a megyei közgyűlési jelöltként vett részt a választásokon . A szavazás menete A választást októberén , vasárnap bonyolították le . A választópolgárok reggelórától kezdve adhatták le a szavazataikat , egészen aórás urnazárásig . A szavazás rendben zajlott , zavaró körülményről nem született tudósítás . Részvétel Majd' minden második polgár elment szavazni Aezer szavazásra jogosult polgárbólezer vett részt a választásokon ) . Közülük több mint háromezren érvénytelenül szavaztak9 % ) . A részvételi arány szinte hajszálpontosan megegyezett a négy évvel korábbival ( az eltérés kevesebb mint egy ezreléknyi volt ) . A részvételi adatok jelentősen eltértek a különböző méretű településeken . Az ezer főnél kisebb községekben jóval nagyobb fölötti ) volt a szavazási hajlandóság , az ötezer főnél népesebb városokban pedig valamivel alacsonyabb körüli ) . A legmagasabb választói kedv a tamási járásban található , háromszáz lelkes Újireg községben ) , a legalacsonyabb pedig a szekszárdi járásban fekvő , két és fél ezer fős Szedres községben volt ) . A nagyobb városok közül Tolnán volt kiugróan alacsony ) , Pakson pedig kiugróan magas ) a részvételi arány . Eredmény A szavazatszámláló bizottságok tagjai több mint hetvenhétezer érvényes szavazatot számoltak össze . Ezek közül a legtöbb a Fidesz-KDNP listát támogatta , közel negyvenezres számuk-os arányt jelentett . A voksok bő hatoda ) érkezett a Jobbik listájára , míg az MSZP-jére minden kilencedik6 % ) érvényes szavazat jutott . Az-os bejutási küszöbötszavazat jelentette . Ezt a DK3 % ) közel kétezer , a Néppárt5 % ) pedig bő ezer szavazattal haladta meg . Kevesebb mint hétszáz szavazat hiányzott az LMP-nek1 % ) a bejutáshoz , míg az Együtt listája0 % ) több mint kétezer vokssal maradt el a küszöbtől . A Fidesz-KDNP nyolc képviselői helyhez jutott , ezzel éppen megszerezve a közgyűlési többséget . A Jobbik három , az MSZP kettő , a DK és a Néppárt pedig egy-egy képviselőt küldhetett a megyeházára . Az új közgyűlés Az új közgyűlés alakuló ülésére októberén került sor , a szekszárdi megyeházán . A közgyűlésben képviselőcsoportot csak a Fidesz-KDNP és a Jobbik tudott alakítani . Frakció nélkül , függetlenként végezhették munkájukat az MSZP , a DK és az Néppárt listájáról bejutott képviselők . Még az alakuló ülés előtt lemondott a képviselői megbízatásáról a közgyűlésóta hivatalban lévő elnöke , Puskás Imre . ( Helyét Pirgi József foglalta el . ) A megye új vezetését a többséggel rendelkező Fidesz-KDNP tagjai közül választották meg . Az elnöki tisztségre Fehérvári Tamás , a dombóvári járási hivatal vezetője kapott bizalmat,támogató ésérvénytelen szavazattal . ( A megválasztott elnök korábban három cikluson át volt országgyűlési képviselő , több éven át a megyei Fidesz szervezet elnöke , helyi és megyei képviselő . ) A megye alelnöke Ribányi József lett , aki a megelőző nyolc évben Tamási polgármestere volt . A közgyűlés tagjai Adatok területi bontásban Jegyzetek Források Jogszabályok • Választókerületek , jelöltek • Részvételi adatok • Eredmények , képviselők évi önkormányzati választás Tolna megyében : Jelöltek • Eredmények • Az önkormányzat összetétele További információk Tájékoztató cikk a megyei közgyűlések választási rendszerének megváltozásáról – Kapcsolódó szócikkek Helyi önkormányzati választások es magyarországi önkormányzati választás Tolna megyei közgyűlési választásoktől ) Tolna Tolna megye politikai élete Tolna Megyei