Szautrántika
A szautrántika  azaz ismeretelméleti iskola korai buddhista iskola volt, amelyet általában a szthaviraváda iskola alá szoktak sorolni, azon belül is a szarvásztiváda irányzaton belül. Az elnevezés szó szerint annyit tesz, hogy  "azok, akik a szútrákra hagyatkoznak", amely azt jelzi, hogy ez az iskola elutasította a többi korai buddhista iskolák Abhidharma szövegeit. A vaibhásika iskola szerint a tudat a tárgyát mindenfajta közvetítés nélkül észleli. A szautrántika ezzel szemben az tartja, hogy az érzékelésben nem közvetlenül maga a dolog, hanem annak csupán egy vetülete, "aspektusa" (ákára) jelenik meg.

Története
A szarvásztivádákat néha úgy említették, hogy a dárstántika-iskola ("azok, akik a példamódszert használják").  Ezt az elnevezést pejoratív értelemben használták. Charles Willemen szerint az egykor Gandhára területén aktívan működő szautrántika iskola a szarvásztiváda iskola nyugati ágához tartozott egészen az i.sz. 200 környékéig, amikor is kivált belőle és ekkortól jelent meg először az iskola neve is. Más tudósok kevésbé magabiztosan azonosítják be a szautrántika szektát. Nobujosi Jamabe a szautrántika pontos beazonosítását egyenesen a buddhista tudományosság egyik legnagyobb talányának tartja. A szautrántika iskola megalapítását egy Kumaralata (1. század körül) nevű szerzetesnek tulajdonítják, ugyanis az iskola tagjait úgy is nevezték, hogy Kumaralata tanítványai.

Vaszubandhu indiai buddhista szerzetes Abhidharma-kosa című művében az szerepel, hogy a szautrántikák hittek abban, hogy egyszerre lehetséges több Buddha is egy időszakban.

A szautrántika ontológiai kérdésekben különbözött a szarvásztiváda iskolától. Amíg a szarvásztiváda abhidharma egy teljes rendszert írt le, amelyben a múltban, jelenben és jövőben történő jelenségeknek van saját létezésük, addig a szautrántikák az "extrém pillanatnyiság" tanát hirdették, amely szerint csak a jelen pillanat létezik. Úgy tűnik, hogy az ő álláspontjuk szerint a szarvásztiváda nézőpont a buddhista állandótlanság tanának nem felel meg.  A szarvásztiváda abhidharma az emberi tapasztalásokat is lebontotta különböző mögöttes jelenségek alapján (a modern théraváda abhidhammához hasonlóan). A szautrántika irányzat nem tesz ilyen jellegű megkülönböztetéseket. 

Ők az ásraja koncepciót használták (szubsztrátum, menedék) az újjászületéskor folytatódó tudat magyarázatára, míg a pudgalaváda és vátsziputríja irányzatok a pudgalát (egy 'személyi entitás', amely különbözik az öt szkanhától), amely a nem-buddhista indiai filozófia átman koncepciójának felel meg. Vaszubandhu indiai szerzetes és tudós szimpatizált a szautrántika több tanításával és ennek megfelelően írt egy vaibhásika szektával kapcsolatos kritikát, amely gyakorlatilag a szautrántika nézőpontjából szól.

A szautrántika iskolával kapcsolatos különálló szerzetesi szabályzatot nem találtak, sőt utalást sem az esetleges létezéséről. Ebből arra következtetnek a tudósok, hogy a szautrántika csupán a szarvásztiváda iskola egyik irányzata volt.

Kapcsolódó szócikkek
A buddhizmus iskolái
Korai buddhista iskolák

Források

Korai buddhista iskolák
Jógácsára
A szautrántika azaz ismeretelméleti iskola korai buddhista iskola volt , amelyet általában a szthaviraváda iskola alá szoktak sorolni , azon belül is a szarvásztiváda irányzaton belül . Az elnevezés szó szerint annyit tesz , hogy " azok , akik a szútrákra hagyatkoznak " , amely azt jelzi , hogy ez az iskola elutasította a többi korai buddhista iskolák Abhidharma szövegeit . A vaibhásika iskola szerint a tudat a tárgyát mindenfajta közvetítés nélkül észleli . A szautrántika ezzel szemben az tartja , hogy az érzékelésben nem közvetlenül maga a dolog , hanem annak csupán egy vetülete , " aspektusa " ( ákára ) jelenik meg . Története A szarvásztivádákat néha úgy említették , hogy a dárstántika-iskola ( " azok , akik a példamódszert használják " ) . Ezt az elnevezést pejoratív értelemben használták . Charles Willemen szerint az egykor Gandhára területén aktívan működő szautrántika iskola a szarvásztiváda iskola nyugati ágához tartozott egészen az i.sz .környékéig , amikor is kivált belőle és ekkortól jelent meg először az iskola neve is . Más tudósok kevésbé magabiztosan azonosítják be a szautrántika szektát . Nobujosi Jamabe a szautrántika pontos beazonosítását egyenesen a buddhista tudományosság egyik legnagyobb talányának tartja . A szautrántika iskola megalapítását egy Kumaralata század körül ) nevű szerzetesnek tulajdonítják , ugyanis az iskola tagjait úgy is nevezték , hogy Kumaralata tanítványai . Vaszubandhu indiai buddhista szerzetes Abhidharma-kosa című művében az szerepel , hogy a szautrántikák hittek abban , hogy egyszerre lehetséges több Buddha is egy időszakban . A szautrántika ontológiai kérdésekben különbözött a szarvásztiváda iskolától . Amíg a szarvásztiváda abhidharma egy teljes rendszert írt le , amelyben a múltban , jelenben és jövőben történő jelenségeknek van saját létezésük , addig a szautrántikák az " extrém pillanatnyiság " tanát hirdették , amely szerint csak a jelen pillanat létezik . Úgy tűnik , hogy az ő álláspontjuk szerint a szarvásztiváda nézőpont a buddhista állandótlanság tanának nem felel meg . A szarvásztiváda abhidharma az emberi tapasztalásokat is lebontotta különböző mögöttes jelenségek alapján ( a modern théraváda abhidhammához hasonlóan ) . A szautrántika irányzat nem tesz ilyen jellegű megkülönböztetéseket . Ők az ásraja koncepciót használták ( szubsztrátum , menedék ) az újjászületéskor folytatódó tudat magyarázatára , míg a pudgalaváda és vátsziputríja irányzatok a pudgalát ( egy 'személyi entitás' , amely különbözik az öt szkanhától ) , amely a nem-buddhista indiai filozófia átman koncepciójának felel meg . Vaszubandhu indiai szerzetes és tudós szimpatizált a szautrántika több tanításával és ennek megfelelően írt egy vaibhásika szektával kapcsolatos kritikát , amely gyakorlatilag a szautrántika nézőpontjából szól . A szautrántika iskolával kapcsolatos különálló szerzetesi szabályzatot nem találtak , sőt utalást sem az esetleges létezéséről . Ebből arra következtetnek a tudósok , hogy a szautrántika csupán a szarvásztiváda iskola egyik irányzata volt . Kapcsolódó szócikkek A buddhizmus iskolái Korai buddhista iskolák Források Korai buddhista iskolák Jógácsára