Neokonfucianizmus
A neokonfucianizmus (kínaiul: 宋明理學, szó szerint: „A - és Ming-kori elv-iskola”) a -korban kialakult szellemi irányzat, amely a klasszikus konfuciánus tanítások újraértelmezésével, megreformálásával reagált a taoista és buddhista elképzelésekre. A neokonfuciánus gondolkodók a konfucianizmusból addig teljes mértékben hiányzó metafizikai rendszer kidolgozására összpontosítottak, melyben ötvözték a taoizmus és a buddhizmus tanításait a Változások könyve eszmerendszerével és a  teóriákkal. A legjelentősebb neokonfuciánus filozófusnak t tekintik. A -, a Ming- és a -korban az ő értelmezései váltak a hivatalos tanítássá, s azok alapos ismeretét követelték meg a hivatalnokvizsgákon is.

Kialakulása
A 3-4. századtól a konfucianizmus meggyengült, nem tudott lépést tartani az egyre szélesebb körökben terjedő taoista és buddhista tanokkal. A neokonfuciánus gondolkodók a buddhizmusból és taoizmusból merítve olyan sajátos konfuciánus rendszert alkottak, amely a taoizmus és buddhizmus által feltett ontológiai és metafizikai kérdésekre keresi a konfuciánus választ.

Előfutárainak a Tang-korban élt  (768-824) és Li Ao (李翱; 772–841) tekinthetők, akik kísérletet tettek arra, hogy A nagy tanítás és A közép mozdulatlansága című konfuciánus klasszikusok újszerű értelmezésével magyarázattal szolgáljanak koruk problémáira.  A ról ( 《原道》) című írásában kifejti, hogy az, amit ő nak (道) nevez, nem az, amit a taoisták és a buddhisták egészen odáig nak neveztek. Szerinte a  az olyan mitikus uralkodók láncolatán jutott el egészen Konfuciuszig, mint ,  és , de a láncolat Menciusznál megszakadt. Az őt követő konfuciánusok már csak részleteket értettek belőle, de a lényeget elvesztették. Li Ao hasonló véleményt alkot A természet visszaállítása ( 《復性書》) című művében, azzal kiegészítve, hogy a Konfuciusz unokája és tanítványa,  által lejegyzett A közép mozdulatlansága még tartalmazza az igazi tanítást, de azt már senki nem érti. Li Ao maga úgy érezte, hogy ő maga ezen a művön keresztül képes felfogni az Igazságot, s így Menciusz örökébe lépni.

Az öt mester
A neokonfucianizmus kialakulására alapvetően három gondolati irányzat volt hatással. A konfucianizmus mellett a taoizmusból és a buddhizmusból merítkezett. A neokunfuciánus gondolkodók számára a  és a buddhizmus egymás szinonímái voltak, a taoizmus pedig elsősorban a vallásos taoizmust jelentette, amelyben jelentős szerepet játszott a  iskola kozmogóniai nézetei. Fung Yu-lan szavaival: „Ez a három gondolati irányzat korántsem volt egységes, sőt tanaik sok tekintetben ellentmondtak egymásnak. Ezért időbe telt, amíg a filozófusok egységet alakítottak ki belőlük, különösen azért, mert a rendszer nem egyszerűen egy eklektikus képződmény volt, hanem valódi homogén egész.”

A neokonfucianizmus gondolatrendszere mintegy két évszázados formálódás után, majd a -korban, a 11. században ölt formát öt olyan mesternek köszönhetően, mint:  (周敦頤; 1017-73),  (邵雍; 1011-73),  (張載; 1020-77),  (程顥; 1032-85) és  (程頤; 1033-1107).

kozmogóniája
 A nagy eredőpont ábrázatának magyarázata (《太極圖說》) című rövid művében a Változások könyve alapján fejti ki saját kozmogóniai koncepcióját. E szerint a nagy eredőpont mozgásából alakult ki a , lenyugvásából pedig a . A ból és ből jött létre az öt elem (víz, fa, tűz, föld, fém), az öt elemből pedig a világ összes dolga.
Szerinte a bölcsesség elérésének módja abban áll, hogy – a  szerzetesek hitvallásához hasonlóan – az embernek természetesen kell élnie és cselekednie.

kozmogóniája
 a nagy eredőpontot a tudattal azonosította, így minden dolog forrásának is ezt tartotta.

kozmogóniája
 szerint a nagy eredőpont nem más, mint a  (lehelet, pára, életerő), ami a szüntelen változás előidézője. Noha a lények különböző tulajdonságokkal rendelkeznek, végső soron ugyanabból a szubsztanciából állnak. Ebből fakad egyetemes etikája: „az Ég az apám, a Föld az anyám, minden ember a testvérem, s minden a társam”.

A két irányzat kezdete
A neokonfucianizmus idővel két fő iskolára vált szét, melyek  unokaöccseinek, nak és nek a nevéhez fűződnek. A fiatalabbik fivér,  által elindított iskola majd  munkásságával teljesedik ki. Ezt nevezték a „törvények” vagy „alapelvek” iskolájának ( 理學), de emellett –-iskola (–- 程朱學) néven is emlegetik. Az idősebb fivér,  által alapított irányzatot a „tudat” vagy „szellem” iskoláját (心學)  (陸九淵; 1139-1193) vitte tovább, és majd  (王陽明; 1472-1529) filozófiájában teljesedik ki végső formájában. Fung Ju-lan szavaival: „A  fivérek nem minden tekintetben ismerték fel, hogy iskoláik között milyen jelentős eltérések vannak. Az igazi vita  és  között robbant ki, s mind a mai napig tart.”

A  fivérek tanítása
 és  egyaránt azt vallották, hogy az élet és a tanulás célja az égi elv ( 天理) megőrzése és az emberi vágyak csökkentése, illetve megszüntetése. Ennek eléréséhez a tudat művelése szükséges az őszinteség és komolyság gyakorlása által. A két testvér nézetei azonban jelentősen különböztek.  az emberségesség () fontosságát hangsúlyozta, szerinte az egyetemes elv az emberi tudatban rejtőzik, s a tudat kiterjesztése által ismerhető meg az Ég.  viszont az elv (li 理) megértésére helyezte a hangsúlyt. A tudat művelésének első lépése az elv mibenlétének helyes megértése. Az elv örökké létezik, és változatlan időben és térben.

tanítása

A korai mesterek tanítását  (1130-1200) foglalta rendszerbe, így őt tekintik a neokonfucianizmus és különösen az „elv iskola” atyjának. Tanításai és a Négy könyvhöz írt kommentárjai meghatározták a konfucianizmus fejlődését a következő nyolcszáz évben. Filozófiájában az elv azonos a nagy eredőponttal, a val (道) és az Éggel. Az egyetemes elv mellett minden dolognak megvan a maga elve, amely azonban lényegét tekintve nem különbözik az egyetemes elvtől. Az elvhez szorosan kapcsolódik a dolgokat létrehozó anyagi erő () fogalma, egyik sem létezhet a másik nélkül. Az emberi tulajdonságok attól függnek, hogy ki mennyire tiszta t kapott születésekor. A bölcs je teljesen tiszta, ám mindenki számára lehetséges a benne rejlő elv miatt, hogy megtisztítsa természetét.

és  tanítása
A „tudat iskolájának” első kiemelkedő képviselője  (陸九淵; 1139-1193), aki úgy gondolta, hogy a tudat a nagy eredőpont, ez tartalmazza az egész világot és minden elvet. Mivel a tudaton kívül nincs elv, így elveti a  által javasolt külső dolgok kutatását, s a tudat vizsgálatát helyezi középpontba.

A „tudat iskolája” sokáig háttérbe szorult, s csak  (王陽明; 1472-1529) megjelenése után válik  iskolájának komoly riválisává. Wang szerint mindenkiben benne rejlik a bölcs, csak a tudat megismerése visz el a megvilágosodáshoz, a külső dolgok, a klasszikusok boncolgatására nincs szükség.

Jegyzetek

Források 

  Fung Yu-lan. A kínai filozófia rövid története. Budapest, Osiris Kiadó, 2003. 
  P. Szabó Sándor. Zhou Dunyi kozmogóniai koncepciója és a Nagy Eredőpont ábrájának magyarázata. In: Hamar Imre (szerk.), Sinológiai Műhely 1. – Mítoszok és vallások Kínában. Balassi Kiadó, Budapest 2000, 66-77.
  L. Sz. Vasziljev. Kultuszok, vallások és hagyományok Kínában. Budapest: Gondolat Kiadó, 1977. 
 Kasznár Attila: A konfuciánus filozófia mint nagyhatalmi bázis: PUBLICATIONES UNIVERSITATIS MISKOLCIENSIS SECTIO PHILOSOPHICA XX:(1) pp. 179–192. (2016)

Kapcsolódó szócikkek 
 Kínai filozófia
 Konfucianizmus
 Konfuciusz
 Csu Hszi

Külső hivatkozás

Kínai filozófia
Konfucianizmus
A neokonfucianizmus ( kínaiul : 宋明理學 , szó szerint : „ A - és Ming-kori elv-iskola” ) a -korban kialakult szellemi irányzat , amely a klasszikus konfuciánus tanítások újraértelmezésével , megreformálásával reagált a taoista és buddhista elképzelésekre . A neokonfuciánus gondolkodók a konfucianizmusból addig teljes mértékben hiányzó metafizikai rendszer kidolgozására összpontosítottak , melyben ötvözték a taoizmus és a buddhizmus tanításait a Változások könyve eszmerendszerével és a teóriákkal . A legjelentősebb neokonfuciánus filozófusnak t tekintik . A - , a Ming- és a -korban az ő értelmezései váltak a hivatalos tanítássá , s azok alapos ismeretét követelték meg a hivatalnokvizsgákon is . Kialakulása A századtól a konfucianizmus meggyengült , nem tudott lépést tartani az egyre szélesebb körökben terjedő taoista és buddhista tanokkal . A neokonfuciánus gondolkodók a buddhizmusból és taoizmusból merítve olyan sajátos konfuciánus rendszert alkottak , amely a taoizmus és buddhizmus által feltett ontológiai és metafizikai kérdésekre keresi a konfuciánus választ . Előfutárainak a Tang-korban élt és Li Ao ( 李翱;841 ) tekinthetők , akik kísérletet tettek arra , hogy A nagy tanítás és A közép mozdulatlansága című konfuciánus klasszikusok újszerű értelmezésével magyarázattal szolgáljanak koruk problémáira . A ról ( 《 原道 》 ) című írásában kifejti , hogy az , amit ő nak ( 道 ) nevez , nem az , amit a taoisták és a buddhisták egészen odáig nak neveztek . Szerinte a az olyan mitikus uralkodók láncolatán jutott el egészen Konfuciuszig , mint , és , de a láncolat Menciusznál megszakadt . Az őt követő konfuciánusok már csak részleteket értettek belőle , de a lényeget elvesztették . Li Ao hasonló véleményt alkot A természet visszaállítása ( 《 復性書 》 ) című művében , azzal kiegészítve , hogy a Konfuciusz unokája és tanítványa , által lejegyzett A közép mozdulatlansága még tartalmazza az igazi tanítást , de azt már senki nem érti . Li Ao maga úgy érezte , hogy ő maga ezen a művön keresztül képes felfogni az Igazságot , s így Menciusz örökébe lépni . Az öt mester A neokonfucianizmus kialakulására alapvetően három gondolati irányzat volt hatással . A konfucianizmus mellett a taoizmusból és a buddhizmusból merítkezett . A neokunfuciánus gondolkodók számára a és a buddhizmus egymás szinonímái voltak , a taoizmus pedig elsősorban a vallásos taoizmust jelentette , amelyben jelentős szerepet játszott a iskola kozmogóniai nézetei . Fung Yu-lan szavaival : „ Ez a három gondolati irányzat korántsem volt egységes , sőt tanaik sok tekintetben ellentmondtak egymásnak . Ezért időbe telt , amíg a filozófusok egységet alakítottak ki belőlük , különösen azért , mert a rendszer nem egyszerűen egy eklektikus képződmény volt , hanem valódi homogén egész.” A neokonfucianizmus gondolatrendszere mintegy két évszázados formálódás után , majd a -korban , a században ölt formát öt olyan mesternek köszönhetően , mint : ( 周敦頤 ; ( 邵雍 ; ( 張載 ; ( 程顥;és ( 程頤 ; kozmogóniája A nagy eredőpont ábrázatának magyarázata ( 《 太極圖說 》 ) című rövid művében a Változások könyve alapján fejti ki saját kozmogóniai koncepcióját . E szerint a nagy eredőpont mozgásából alakult ki a , lenyugvásából pedig a \ . A ból és ből jött létre az öt elem ( víz , fa , tűz , föld , fém ) , az öt elemből pedig a világ összes dolga . Szerinte a bölcsesség elérésének módja abban áll , hogy – a szerzetesek hitvallásához hasonlóan – az embernek természetesen kell élnie és cselekednie. kozmogóniája a nagy eredőpontot a tudattal azonosította , így minden dolog forrásának is ezt tartotta. kozmogóniája szerint a nagy eredőpont nem más , mint a ( lehelet , pára , életerő ) , ami a szüntelen változás előidézője . Noha a lények különböző tulajdonságokkal rendelkeznek , végső soron ugyanabból a szubsztanciából állnak . Ebből fakad egyetemes etikája : „ az Ég az apám , a Föld az anyám , minden ember a testvérem , s minden a társam” . A két irányzat kezdete A neokonfucianizmus idővel két fő iskolára vált szét , melyek unokaöccseinek , nak és nek a nevéhez fűződnek . A fiatalabbik fivér , által elindított iskola majd munkásságával teljesedik ki . Ezt nevezték a „ törvények” vagy „ alapelvek” iskolájának ( 理學 ) , de emellett –-iskola ( –- 程朱學 ) néven is emlegetik . Az idősebb fivér , által alapított irányzatot a „ tudat” vagy „ szellem” iskoláját ( 心學 ) ( 陸九淵;vitte tovább , és majd ( 王陽明;filozófiájában teljesedik ki végső formájában . Fung Ju-lan szavaival : „ A fivérek nem minden tekintetben ismerték fel , hogy iskoláik között milyen jelentős eltérések vannak . Az igazi vita és között robbant ki , s mind a mai napig tart.” A fivérek tanítása és egyaránt azt vallották , hogy az élet és a tanulás célja az égi elv ( 天理 ) megőrzése és az emberi vágyak csökkentése , illetve megszüntetése . Ennek eléréséhez a tudat művelése szükséges az őszinteség és komolyság gyakorlása által . A két testvér nézetei azonban jelentősen különböztek . az emberségesség ( ) fontosságát hangsúlyozta , szerinte az egyetemes elv az emberi tudatban rejtőzik , s a tudat kiterjesztése által ismerhető meg az Ég. viszont az elv ( li 理 ) megértésére helyezte a hangsúlyt . A tudat művelésének első lépése az elv mibenlétének helyes megértése . Az elv örökké létezik , és változatlan időben és térben. tanítása A korai mesterek tanítását foglalta rendszerbe , így őt tekintik a neokonfucianizmus és különösen az „ elv iskola” atyjának . Tanításai és a Négy könyvhöz írt kommentárjai meghatározták a konfucianizmus fejlődését a következő nyolcszáz évben . Filozófiájában az elv azonos a nagy eredőponttal , a val ( 道 ) és az Éggel . Az egyetemes elv mellett minden dolognak megvan a maga elve , amely azonban lényegét tekintve nem különbözik az egyetemes elvtől . Az elvhez szorosan kapcsolódik a dolgokat létrehozó anyagi erő ( ) fogalma , egyik sem létezhet a másik nélkül . Az emberi tulajdonságok attól függnek , hogy ki mennyire tiszta t kapott születésekor . A bölcs je teljesen tiszta , ám mindenki számára lehetséges a benne rejlő elv miatt , hogy megtisztítsa természetét. és tanítása A „ tudat iskolájának” első kiemelkedő képviselője ( 陸九淵 ; aki úgy gondolta , hogy a tudat a nagy eredőpont , ez tartalmazza az egész világot és minden elvet . Mivel a tudaton kívül nincs elv , így elveti a által javasolt külső dolgok kutatását , s a tudat vizsgálatát helyezi középpontba . A „ tudat iskolája” sokáig háttérbe szorult , s csak ( 王陽明;megjelenése után válik iskolájának komoly riválisává . Wang szerint mindenkiben benne rejlik a bölcs , csak a tudat megismerése visz el a megvilágosodáshoz , a külső dolgok , a klasszikusok boncolgatására nincs szükség . Jegyzetek Források Fung Yu-lan . A kínai filozófia rövid története . Budapest , Osiris Kiadó , P. Szabó Sándor . Zhou Dunyi kozmogóniai koncepciója és a Nagy Eredőpont ábrájának magyarázata . In : Hamar Imre ( szerk . ) , Sinológiai Műhely – Mítoszok és vallások Kínában . Balassi Kiadó, Budapest L. Sz . Vasziljev . Kultuszok , vallások és hagyományok Kínában . Budapest : Gondolat Kiadó , Kasznár Attila : A konfuciánus filozófia mint nagyhatalmi bázis : PUBLICATIONES UNIVERSITATIS MISKOLCIENSIS SECTIO PHILOSOPHICA XX : ( 1 ) pp. 179–192. Kapcsolódó szócikkek Kínai filozófia Konfucianizmus Konfuciusz Csu Hszi Külső hivatkozás Kínai filozófia Konfucianizmus