Erdélyi Mihály (operettszerző)
Erdélyi Mihály (Szeged, 1895. május 28. – Budapest, 1979. február 1.) magyar színész, színházigazgató, színpadi szerző, rendező és balettmester.

Élete 
Erdélyi Mihály kőműves és Bárkányi Julianna fia. Az első világháború idején a haditengerészetnél szolgált. Először 1918 novemberében lépett fel a Bebel Színházban, majd 1919-ben fejezte be tanulmányait az Országos Színészegyesület színiiskolájában. Ezt követően vidéki városokban szerepelt egy vándortársulattal, majd 1921–22-ben Kecskeméten, 1922-től 1924-ig pedig Kaposvárott működött. 1922-től már bemutatták operettjeit is. 1925–26-ban a Magyar Műszínkör művésze volt, ahol mint színész, rendező és balettmester dolgozott. 1929–30 nyarán ugyancsak színész és rendező volt, majd 1927-ben a Budapesti Színházhoz szerződött, ahol 1929-ig játszott.

1927 októberétől decemberig vezetője volt a Kőbányai Színháznak (Színkörnek), majd 1930 novemberében az Angyalföldi Színpad élére került. 1932–33-ban fellépett a Bethlen téri Színpadon, ugyanitt mint rendező is dolgozott. Ő nyitotta meg 1933 decemberében a Józsefvárosi, 1934 márciusában az Erzsébetvárosi, 1935 áprilisában pedig az Óbudai Kisfaludy Színházat. Ezután 1938-ban a Márkus Parkszínház igazgatója lett 1944-ig. Közben 1940 májusában a Kőbányai Színház, 1941. június–júliusban pedig a rákosszentmihályi fedett Kertszínház vezetője volt. 1945-ben a Józsefvárosi Színházban dolgozott, 1946-ban rendezőként tevékenykedett a Béke Színházban, majd 1947-ben visszavonult, azonban 1955-től a József Attila Színházban, 1957-től 1959-ig a Magyar Néphadsereg Színházában még színpadra lépett.

Librettistaként, zeneszerzőként autodidakta volt. A címadáshoz különösen nagy érzéke volt. „Erdélyi Mihály olcsó színházat adott, nagyszerű művészeket léptetett fel. És dallamai bizonyos években »városi népdallá« váltak.”

Ismertebb dalai  
 A Dunaparton este zene szól
 Az ember egy léha, egy könnyelmű senki
 Künn a dorozsmai határban (Puszta fox) – a zeneszerző legismertebb dala, mely nemzetközileg is híressé vált, mások mellett Rökk Marika tette ismertté. A dal spanyol változatának Amor en Budapest a címe.  
 Nem vagyok én már az, aki voltam

Főbb művei 

 Hazudik a muzsikaszó (1922, csak a librettó Erdélyitől, zene: Neumann Ferenc)
 Mintha álom volna (1923)
 Napkelet rózsája (1925)
 Mit susog a fehér akác? (1929)
 Tahi Tóth Veronika (1931)
 Túl a Dunán Baranyában (1931)
 Szaturnusz (1932)
 Délibáb kisasszony (1932)
 Sirokkó (1932) 
 Kínai fronton (1932)
 Csókos regiment (1932) 
 Fehérvári huszárok (1933)
 A csavargólány (1936)
 Sárgapitykés közlegény (1937)
 Legyen úgy, mint régen volt (1938)
 Zimberi-zombori szépasszony (1939)
 Sárgarigófészek (1940)
 Vedd le a kalapod a honvéd előtt (1942)
 A két kapitány (1943)

Színházi szerepeiből 
 William Shakespeare: A makrancos hölgy... Baptista szolgája
 Edmond Rostand: Cyrano de Bergerac... Kapus
 John Patrick: Teaház az augusztusi holdhoz... Öregember
 Jean Anouilh: Antigoné... Harmadik őr
 Jean-Paul Sartre: A tisztességtudó utcalány... Egy férfi
 Forgács István: Vándormadarak... Csapos
 Móricz Zsigmond: Nem élhetek muzsikaszó nélkül... Peták mindenes
 Illés Béla: Szivárvány... Második tűzoltó
 Kodolányi János: Földindulás... Öreg szektás:
 Huszka Jenő: Mária főhadnagy... Bécsi kocsmáros
 Lehár Ferenc: Pacsirta... Kocsmáros

Jegyzetek

Források 
 Magyar Színházművészeti Lexikon
 Magyar Színművészeti Lexikon I. kötet, 435. old.
 Hangosfilm
 Criticailapok

További információk 
 PORT.hu
 MAGYAR SZÍNHÁZTÖRTÉNET 1920-1949
 Szegediek a tengeren - A Nagy Háború
 Benedek Miklós: Erdélyi Mihály
 Mihály Erdélyi music, videos, and more..

Szegediek
1895-ben született személyek
1979-ben elhunyt személyek
Magyar színészek
Színigazgatók
Magyar zeneszerzők
Magyar színházrendezők
Magyar librettisták
Operettszerzők
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Erdélyi Mihály ( Szeged , május – Budapest , február ) magyar színész , színházigazgató , színpadi szerző , rendező és balettmester . Élete Erdélyi Mihály kőműves és Bárkányi Julianna fia . Az első világháború idején a haditengerészetnél szolgált . Előszörnovemberében lépett fel a Bebel Színházban , majdben fejezte be tanulmányait az Országos Színészegyesület színiiskolájában . Ezt követően vidéki városokban szerepelt egy vándortársulattal , majd22-ben Kecskeméten,tőlig pedig Kaposvárott működött.től már bemutatták operettjeit is.26-ban a Magyar Műszínkör művésze volt , ahol mint színész , rendező és balettmester dolgozott.30 nyarán ugyancsak színész és rendező volt , majdben a Budapesti Színházhoz szerződött , aholig játszott . 1927 októberétől decemberig vezetője volt a Kőbányai Színháznak ( Színkörnek ) , majdnovemberében az Angyalföldi Színpad élére került.33-ban fellépett a Bethlen téri Színpadon , ugyanitt mint rendező is dolgozott . Ő nyitotta megdecemberében a Józsefvárosi, márciusában az Erzsébetvárosi, áprilisában pedig az Óbudai Kisfaludy Színházat . Ezutánban a Márkus Parkszínház igazgatója lettig . Közbenmájusában a Kőbányai Színház , június–júliusban pedig a rákosszentmihályi fedett Kertszínház vezetője volt.ben a Józsefvárosi Színházban dolgozott, ban rendezőként tevékenykedett a Béke Színházban , majdben visszavonult , azonbantől a József Attila Színházban,tőlig a Magyar Néphadsereg Színházában még színpadra lépett . Librettistaként , zeneszerzőként autodidakta volt . A címadáshoz különösen nagy érzéke volt . „ Erdélyi Mihály olcsó színházat adott , nagyszerű művészeket léptetett fel . És dallamai bizonyos években »városi népdallá« váltak.” Ismertebb dalai A Dunaparton este zene szól Az ember egy léha , egy könnyelmű senki Künn a dorozsmai határban ( Puszta fox ) – a zeneszerző legismertebb dala , mely nemzetközileg is híressé vált , mások mellett Rökk Marika tette ismertté . A dal spanyol változatának Amor en Budapest a címe . Nem vagyok én már az , aki voltam Főbb művei Hazudik a muzsikaszó csak a librettó Erdélyitől , zene : Neumann Ferenc ) Mintha álom volna Napkelet rózsája Mit susog a fehér akác ? Tahi Tóth Veronika Túl a Dunán Baranyában Szaturnusz Délibáb kisasszony Sirokkó Kínai fronton Csókos regiment Fehérvári huszárok A csavargólány Sárgapitykés közlegény Legyen úgy , mint régen volt Zimberi-zombori szépasszony Sárgarigófészek Vedd le a kalapod a honvéd előtt A két kapitány Színházi szerepeiből William Shakespeare : A makrancos hölgy . . . Baptista szolgája Edmond Rostand : Cyrano de Bergerac. . . Kapus John Patrick : Teaház az augusztusi holdhoz. . . Öregember Jean Anouilh : Antigoné. . . Harmadik őr Jean-Paul Sartre : A tisztességtudó utcalány. . . Egy férfi Forgács István : Vándormadarak. . . Csapos Móricz Zsigmond : Nem élhetek muzsikaszó nélkül. . . Peták mindenes Illés Béla : Szivárvány. . . Második tűzoltó Kodolányi János : Földindulás. . . Öreg szektás : Huszka Jenő : Mária főhadnagy. . . Bécsi kocsmáros Lehár Ferenc : Pacsirta. . . Kocsmáros Jegyzetek Források Magyar Színházművészeti Lexikon Magyar Színművészeti Lexikon I. kötet , old . Hangosfilm Criticailapok További információk PORT.hu MAGYAR SZÍNHÁZTÖRTÉNET Szegediek a tengeren - A Nagy Háború Benedek Miklós : Erdélyi Mihály Mihály Erdélyi music , videos , and more . . Szegediek 1895-ben született személyek 1979-ben elhunyt személyek Magyar színészek Színigazgatók Magyar zeneszerzők Magyar színházrendezők Magyar librettisták Operettszerzők Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban