Prkos (Škabrnja)
Prkos falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Škabrnjához tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 16 km-re, közúton 21 km-re délkeletre, községközpontjától 2 km-re délnyugatra, Dalmácia északi részén, Ravni kotar közepén fekszik.

Története
Neve a hagyomány szerint a horvát „pri kosini” (lejtő előtt) kifejezésből származik, mivel a Ravni kotar síkságának közepén fekvő kis magaslat előtt fekszik. A másik, kevéssé valószínű magyarázat szerint a török hódítás idején lakói dacoltak („prkositi” = dacolni) a hódítókkal, akik így nevezték el a települést. Területe a középkorban a horvát Gusić család, majd a biogradi Szent János kolostor birtoka volt. A 12. századtól a zárai Szent Krševan bencés kolostorhoz tartozott. A 13. és 14. században a Subićok voltak az urai. 1573-tól a 17. század közepéig török uralom alatt állt. A régi időkben Prkos volt a mai község legjelentősebb települése és emiatt az írásos dokumentumok (beleértve az egyházlátogatásokat is) nem Škabrnját, hanem Prkost említik. Itt volt plébános 1646-ban a török elleni harcok egyik vezetője Stipan Sorić atya. A török uralom idején Prkos lakói jórészt Škabrnjára települtek át, mely ezáltal átvette az elsőséget és 1686-ban plébánia központjává vált. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt, majd miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 120, 1910-ben 122 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után horvát csapatok vonultak be a településre, amely ezzel visszatért Horvátországhoz. A településnek 2011-ben 363 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal, állattenyésztéssel foglalkoztak, de sokan dolgoztak a közeli Zárában is.

Lakosság

További információk
 Škabrnja község hivatalos oldala 
 Škabrnja község információs oldala

Jegyzetek

Zára megye települései
Prkos falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Škabrnjához tartozik . Fekvése Zárától légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délnyugatra , Dalmácia északi részén , Ravni kotar közepén fekszik . Története Neve a hagyomány szerint a horvát „ pri kosini” ( lejtő előtt ) kifejezésből származik , mivel a Ravni kotar síkságának közepén fekvő kis magaslat előtt fekszik . A másik , kevéssé valószínű magyarázat szerint a török hódítás idején lakói dacoltak ( „ prkositi” = dacolni ) a hódítókkal , akik így nevezték el a települést . Területe a középkorban a horvát Gusić család , majd a biogradi Szent János kolostor birtoka volt . A századtól a zárai Szent Krševan bencés kolostorhoz tartozott . A és században a Subićok voltak az urai.tól a század közepéig török uralom alatt állt . A régi időkben Prkos volt a mai község legjelentősebb települése és emiatt az írásos dokumentumok ( beleértve az egyházlátogatásokat is ) nem Škabrnját , hanem Prkost említik . Itt volt plébánosban a török elleni harcok egyik vezetője Stipan Sorić atya . A török uralom idején Prkos lakói jórészt Škabrnjára települtek át , mely ezáltal átvette az elsőséget ésban plébánia központjává vált.ig a Velencei Köztársaság része volt , majd miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idején a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után horvát csapatok vonultak be a településre , amely ezzel visszatért Horvátországhoz . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal , állattenyésztéssel foglalkoztak , de sokan dolgoztak a közeli Zárában is . Lakosság További információk Škabrnja község hivatalos oldala Škabrnja község információs oldala Jegyzetek Zára megye települései