Mărășești-i csata
A mărășești-i csata az első világháború román frontjának egyik összecsapása volt 1917. augusztus 6.–szeptember 8. között. A központi hatalmak csapatai 1917 augusztusában egyszerre indítottak támadást a dél-moldvai Mărășeștinél és a Keleti-Kárpátokban (ojtozi csata), a még román ellenőrzés alatt levő moldvai területek elfoglalására. A román – és kisebb részben orosz – csapatok ellenállása miatt azonban mindkét offenzíva meghiúsult, ezzel a Központi Hatalmak romániai offenzívája végleg megakadt, és közel egy évig tartó állóháború keletkezett a román fronton.

Előzmények 
Románia 1916. augusztus 27-én lépett be az első világháborúba, megtámadva korábbi szövetségesét, az Osztrák-Magyar Monarchiát. Habár a háború első hónapja román sikereket hozott magával, a központi hatalmak ellentámadása visszavetette a román hadsereget, december 6-ra már a román főváros, Bukarest is elesett.

1917. nyarára már csak Moldva maradt a román kormány ellenőrzése alatt. A szorult helyzetben, 1917. júliusában a románok – orosz csapatokkal megerősítve – ellentámadásba lendültek Mărăşti térségében, visszafoglalva mintegy tíz falut, de a párhuzamosan zajló Kerenszkij-offenzíva kudarca miatt kénytelenek voltak leállítani a támadást.

A mărăști román offenzíva ténye egy döntő erejű hadműveletre sarkallta a német hadvezetést. A haditerv szerint a Központi Hatalmak csapatai Mărășeștinél és az Ojtoz-patak völgyében egyszerre előrenyomulva ki kellett volna jussanak a Moldvai-hátságra, lehetőség szerint bekerítve és megsemmisítve a Moldva déli részén harcoló román csapatokat is. A mărășești-i hadművelet lebonyolításával August von Mackensen német császári tábornokot bízták meg.

A csata 
A mărășești-i csata néven ismert összecsapás a Nămoloasa és Mărășești közötti, hozzávetőlegesen 35 km hosszú frontszakaszon zajlott le. A csata augusztus 6-án vette kezdetét, amikor az I. német hadtest támadást intézett a Mărășești térségében állomásozó IV. orosz és I. román hadsereg ellen. Az orosz csapatok a támadás következtében feladtak egy mintegy 3 km mélységű és 10 km hosszúságú területet. A román-orosz ellenállásnak köszönhetően azonban Ciușlea és Movileni között sikerült megakadályozni, hogy a német csapatok a Szeret folyó átkelőit megszerezzék. Ennek következtében Mackensen a főcsapás irányát a Moara Albă és Doaga közötti frontszakaszra módosította. Az újabb német támadás sikerrel járt, mely veszélybe sodorta a Mărășești és Foksány között húzódó útvonal románok általi birtoklását. Habár a román-orosz gyalogság nagy horderejű támadást indított Doaga visszavételére, a németek ezt - nagy veszteség mellett - visszaverték.

Augusztus 13-án Mackensen csapatai ismét offenzívába lendültek, ezúttal Páncsu térségében. Az offenzíva a román - orosz csapatokat visszavonulásra kényszerítette, sőt Mărășești-et is kénytelenek voltak kiüríteni. Augusztus 18-án azonban az Eremia Grigorescu vezette román csapatok a várostól északra heves harcok árán végleg megállították a német támadást (ekkor adta ki állítólag Eremia Grigorescu később híressé vált hadparancsát, mely csak ennyit tartalmazott: „Aici nu se trece!”, azaz „Itt nem törnek át!” ). Habár Mackensen még szeptember 8-ig kísérletezett a front áttörésével, a csata végül a román-orosz csapatok taktikai győzelmével zárult.

Következmények 
A Mărășești-i és ojtozi offenzívák egyidejű megállításával sikerült megakadályozniuk a Központi Hatalmak csapatainak betörését a Moldvai-hátság területére, ezzel stabilizálva a frontvonalat 1918 májusáig, a bukaresti béke megkötéséig.

Emlékezete 

1938-ban Mărășeștiben mauzóleumot avattak fel, ahol 5073 román katona van eltemetve.

Lásd még 
 Ojtozi csata (1917)

Források 
 Enciclopediaromaniei.ro
 Keith Hitchins: România (1866–1947)  (Humanitas Könyvkiadó, Bukarest, 1998)

1917 hadműveletei
Csaták az első világháború román frontján
Németország csatái az első világháborúban
Az Osztrák–Magyar Monarchia csatái az első világháborúban
Oroszország csatái az első világháborúban
Románia csatái az első világháborúban
A mărășești-i csata az első világháború román frontjának egyik összecsapása volt augusztus–szeptember között . A központi hatalmak csapataiaugusztusában egyszerre indítottak támadást a dél-moldvai Mărășeștinél és a Keleti-Kárpátokban ( ojtozi csata ) , a még román ellenőrzés alatt levő moldvai területek elfoglalására . A román – és kisebb részben orosz – csapatok ellenállása miatt azonban mindkét offenzíva meghiúsult , ezzel a Központi Hatalmak romániai offenzívája végleg megakadt , és közel egy évig tartó állóháború keletkezett a román fronton . Előzmények Románia augusztusén lépett be az első világháborúba , megtámadva korábbi szövetségesét , az Osztrák-Magyar Monarchiát . Habár a háború első hónapja román sikereket hozott magával , a központi hatalmak ellentámadása visszavetette a román hadsereget , decemberra már a román főváros , Bukarest is elesett . 1917. nyarára már csak Moldva maradt a román kormány ellenőrzése alatt . A szorult helyzetben , júliusában a románok – orosz csapatokkal megerősítve – ellentámadásba lendültek Mărăşti térségében , visszafoglalva mintegy tíz falut , de a párhuzamosan zajló Kerenszkij-offenzíva kudarca miatt kénytelenek voltak leállítani a támadást . A mărăști román offenzíva ténye egy döntő erejű hadműveletre sarkallta a német hadvezetést . A haditerv szerint a Központi Hatalmak csapatai Mărășeștinél és az Ojtoz-patak völgyében egyszerre előrenyomulva ki kellett volna jussanak a Moldvai-hátságra , lehetőség szerint bekerítve és megsemmisítve a Moldva déli részén harcoló román csapatokat is . A mărășești-i hadművelet lebonyolításával August von Mackensen német császári tábornokot bízták meg . A csata A mărășești-i csata néven ismert összecsapás a Nămoloasa és Mărășești közötti , hozzávetőlegesenkm hosszú frontszakaszon zajlott le . A csata augusztusán vette kezdetét , amikor az I. német hadtest támadást intézett a Mărășești térségében állomásozó IV. orosz és I. román hadsereg ellen . Az orosz csapatok a támadás következtében feladtak egy mintegykm mélységű éskm hosszúságú területet . A román-orosz ellenállásnak köszönhetően azonban Ciușlea és Movileni között sikerült megakadályozni , hogy a német csapatok a Szeret folyó átkelőit megszerezzék . Ennek következtében Mackensen a főcsapás irányát a Moara Albă és Doaga közötti frontszakaszra módosította . Az újabb német támadás sikerrel járt , mely veszélybe sodorta a Mărășești és Foksány között húzódó útvonal románok általi birtoklását . Habár a román-orosz gyalogság nagy horderejű támadást indított Doaga visszavételére , a németek ezt - nagy veszteség mellett - visszaverték . Augusztusán Mackensen csapatai ismét offenzívába lendültek , ezúttal Páncsu térségében . Az offenzíva a román - orosz csapatokat visszavonulásra kényszerítette , sőt Mărășești-et is kénytelenek voltak kiüríteni . Augusztusán azonban az Eremia Grigorescu vezette román csapatok a várostól északra heves harcok árán végleg megállították a német támadást ( ekkor adta ki állítólag Eremia Grigorescu később híressé vált hadparancsát , mely csak ennyit tartalmazott : „ Aici nu se trece! ” , azaz „ Itt nem törnek át! ” ) . Habár Mackensen még szeptemberig kísérletezett a front áttörésével , a csata végül a román-orosz csapatok taktikai győzelmével zárult . Következmények A Mărășești-i és ojtozi offenzívák egyidejű megállításával sikerült megakadályozniuk a Központi Hatalmak csapatainak betörését a Moldvai-hátság területére , ezzel stabilizálva a frontvonalatmájusáig , a bukaresti béke megkötéséig . Emlékezete 1938-ban Mărășeștiben mauzóleumot avattak fel , aholromán katona van eltemetve . Lásd még Ojtozi csata Források Enciclopediaromaniei.ro Keith Hitchins : România1947 ) ( Humanitas Könyvkiadó , Bukarest , 1917 hadműveletei Csaták az első világháború román frontján Németország csatái az első világháborúban Az Osztrák–Magyar Monarchia csatái az első világháborúban Oroszország csatái az első világháborúban Románia csatái az első világháborúban