Ekavjávahárika
Az ekavjávahárika (szanszkrit, kínai: 一說部, pinjin: Yī Shuō Bù) korai buddhista iskola volt, amelyről úgy tartják, hogy Asóka király idején vált szét a mahászánghika iskolától.

Története

Kapcsolata a mahászanghika iskolával
Taranatha, a tibeti buddhizmus egyik volt lámája szerint az ekavjávahárika, a lokottaraváda és a gokulika lényegében ugyanaz. Úgy vélte, hogy az ekavjávahárika egy általános kifejezés a mahászanghika irányzatra. A mahászanghika egyházszakadásával az ekavjávahárika, a gokulika és a lokottaraváda hármas csoport jött létre. A.K. Warder Indiai buddhizmus (Indian Buddhism) című könyvében megjegyzi, hogy későbbi időkben alig találni említést az ekavjávahárika irányzatra, mivel egyszerűen a mahászanghika részének tekintették.

Korai története
Paramartha, 6. századi indiai szerzetes azt írta, hogy a történelmi Buddha parinirvánája után 200 évvel a mahászanghika iskola jelentős része Rádzsgírtól északra tette át a székhelyét és az alapján szétváltak, hogy a mahájána tanításokat betegyék-e a kánonba (Tipitaka) vagy sem. Három csoportra bomlottak aszerint, hogy melyik milyen mértékben és milyen minősítésben fogadta el a mahájána szövegeket. Paramartha szerint az ekavjávahárika elfogadta a mahájána szútrákat, hogy azok Sakjamuni Buddha szavai (buddha-vacsana).

Tanok

Negyvennyolc tézis
Vaszumitra szerint ekavjávahárika, gokulika és lokottaraváda iskolák tanaiban nem különböztek egymástól. Mindhárom mahászanghika szekta tanai 48 tézisre épültek. Ezek közül húsz foglalkozott a buddhák és bodhiszattvák természetfeletti képességeivel. Mindhárom iskolában úgy vélték, hogy Buddha képes volt egyetlen gondolatmomentumában ismerni a teljes dharmát (tan).

Felsőbbrendű beszéd
Az ekavjávahárika irányzatban úgy tartották, hogy Buddha beszédei felsőbbrendű jelentéssel bírnak. Kihangsúlyozták Gautama Buddha felsőbbrendűségét, amely által lényegében ő egy örökre megvilágosodott lény volt és nem is volt fizikális. A négy nemes igazságot úgy értelmezték, hogy azt egyetlen bölcsességen keresztül lehet tökéletesen elsajátítani.

Alapvetően tiszta tudat
Az ekavjávahárika követői szerint minden érző lény alapvetően és eleve tiszta tudattal rendelkezik, amelyet azonban elhomályosított a szenvedés. A Buddhához hasonló természetű tudat koncepciója hasonlít a mahájána tanaiban szereplő buddha-természet és dharmakája (a három buddha-test közül az egyik) koncepcióira, valamint olyan mahájána szútrák tanaira, mint a Lótusz szútra vagy az Avatamszaka-szútra.

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 A buddhizmus iskolái
 Korai buddhista iskolák
 Nikája buddhizmus

Korai buddhista iskolák
Az ekavjávahárika ( szanszkrit , kínai : 一說部 , pinjin : Yī Shuō Bù ) korai buddhista iskola volt , amelyről úgy tartják , hogy Asóka király idején vált szét a mahászánghika iskolától . Története Kapcsolata a mahászanghika iskolával Taranatha , a tibeti buddhizmus egyik volt lámája szerint az ekavjávahárika , a lokottaraváda és a gokulika lényegében ugyanaz . Úgy vélte , hogy az ekavjávahárika egy általános kifejezés a mahászanghika irányzatra . A mahászanghika egyházszakadásával az ekavjávahárika , a gokulika és a lokottaraváda hármas csoport jött létre . A.K. Warder Indiai buddhizmus ( Indian Buddhism ) című könyvében megjegyzi , hogy későbbi időkben alig találni említést az ekavjávahárika irányzatra , mivel egyszerűen a mahászanghika részének tekintették . Korai története Paramartha , századi indiai szerzetes azt írta , hogy a történelmi Buddha parinirvánája utánévvel a mahászanghika iskola jelentős része Rádzsgírtól északra tette át a székhelyét és az alapján szétváltak , hogy a mahájána tanításokat betegyék-e a kánonba ( Tipitaka ) vagy sem . Három csoportra bomlottak aszerint , hogy melyik milyen mértékben és milyen minősítésben fogadta el a mahájána szövegeket . Paramartha szerint az ekavjávahárika elfogadta a mahájána szútrákat , hogy azok Sakjamuni Buddha szavai ( buddha-vacsana ) . Tanok Negyvennyolc tézis Vaszumitra szerint ekavjávahárika , gokulika és lokottaraváda iskolák tanaiban nem különböztek egymástól . Mindhárom mahászanghika szekta tanaitézisre épültek . Ezek közül húsz foglalkozott a buddhák és bodhiszattvák természetfeletti képességeivel . Mindhárom iskolában úgy vélték , hogy Buddha képes volt egyetlen gondolatmomentumában ismerni a teljes dharmát ( tan ) . Felsőbbrendű beszéd Az ekavjávahárika irányzatban úgy tartották , hogy Buddha beszédei felsőbbrendű jelentéssel bírnak . Kihangsúlyozták Gautama Buddha felsőbbrendűségét , amely által lényegében ő egy örökre megvilágosodott lény volt és nem is volt fizikális . A négy nemes igazságot úgy értelmezték , hogy azt egyetlen bölcsességen keresztül lehet tökéletesen elsajátítani . Alapvetően tiszta tudat Az ekavjávahárika követői szerint minden érző lény alapvetően és eleve tiszta tudattal rendelkezik , amelyet azonban elhomályosított a szenvedés . A Buddhához hasonló természetű tudat koncepciója hasonlít a mahájána tanaiban szereplő buddha-természet és dharmakája ( a három buddha-test közül az egyik ) koncepcióira , valamint olyan mahájána szútrák tanaira , mint a Lótusz szútra vagy az Avatamszaka-szútra . Források Kapcsolódó szócikkek A buddhizmus iskolái Korai buddhista iskolák Nikája buddhizmus Korai buddhista iskolák