Belügyminisztérium III. Főcsoportfőnökség
A Belügyminisztérium III. Főcsoportfőnökség a Magyar Népköztársaság állambiztonsági szolgálatát, politikai titkosrendőrségét foglalta magába 1962 és 1990 között. (A nyílt állományú, egyenruhás rendőrség szervezetileg a Belügyminisztérium II. Főcsoportfőnökségét alkotta.) Ez a politikai rendőrség, a többi akkori, szocialista országhoz hasonlóan, alapvetően szovjet mintára, nem csak azokat az alapvető külső és belső nemzetbiztonsági feladatokat látta el, amelyeket a mai, nyugati parlamenti demokráciákban is titkosszolgálatok végeznek, hanem a szocialista államrend védelmére is törekedett.

Előzmények

A magyarországi kommunista pártállami diktatúra állambiztonsági szervezete, politikai rendőrsége az Államvédelmi Hatóság volt 1948 és 1956 között. Feladata a rendszer ellenfeleinek üldözése, a rendszer és vezetőinek védelme volt, és közvetlenül Rákosi Mátyás pártfőtitkár irányításával működött. Nagy szerepet kapott állampárton (Magyar Dolgozók Pártja, MDP) belüli hatalmi harcokban, a politikai leszámolások fő eszköze és végrehajtója is volt. Törvénytelen, diktatórikus tevékenysége miatt súlyosan kompromittálódott, az általa elkövetett bűnök jelentős mértékben hozzájárultak az 1956-os forradalom kirobbanásához.

1956 után az új állampárt, az MSZMP vezetői, különösen Kádár János, akit személyesen is meghurcolt az Államvédelmi Hatóság, tisztában volt azzal, hogy ahelyett új szervezetet kell felépíteni, ugyanakkor az új rendszer megszilárdításához nagy szüksége volt a korábbi állambiztonsági szerveknek az új vezetéshez is lojális munkatársaira. Az új politikai rendőrséget a belügyminisztérium keretein belül hozták létre II. (Politikai Nyomozó) Főosztály néven. (A konspiráció jegyében a szervezeti egységeknek általában csak a számait alkalmazták, teljes nevüket ritkán írták le vagy mondták ki.) E hatalmas szervezeti egységnek a következő fő osztályai voltak:

II/1 Katonai elhárítás
II/2 Kémelhárítás
II/3 Hírszerzés
II/5 Belsőreakció-elhárítás
II/6 Szabotázs-elhárítás
II/8 Vizsgálati osztály
II/9 Környezet-tanulmányozás
II/12 Rejtjelközpont
II/13 Levélellenőrzés

Bár a korábbi Államvédelmi Hatóság leginkább kompromittálódott, a „szocialista törvényességet” is súlyosan megsértő személyeit ebben az időben már eltávolították a szervezetből, az ÁVH-nak még számos tagja dolgozott itt. Kádár János a politikai helyzet megszilárdulásával szükségesnek tartotta az állambiztonsági szolgálat megújításának, a kompromittált munkatársak eltávolításának továbbvitelét. A tisztogatási folyamatra nagy hatással voltak az Szovjetunió Kommunista Pártja (SZKP) XXII. kongresszusán hozott újabb desztalinizációs intézkedések. Ekkoriban, 1961 decemberében született meg a kádárizmus jelszava: „aki nincs ellenünk, az velünk van”.

1961 nyarán ennek jegyében Biszku Béla vezetésével újabb, átfogó vizsgálatra került sor. Ennek eredményeképpen korábbi ÁVH-s személyek tucatjait távolították el a testülettől, nyugdíjba, vagy polgári állásba helyezték őket. Tömpe András irányításával koncepciót dolgoztak ki a teljes állambiztonsági szolgálat, azaz a politikai rendőrség átszervezéséről, amit az is sürgetett, hogy 1962 májusában Lapusnyik Béla, a szolgálat őrmestere, botrányos körülmények között Ausztriába szökött, és várható volt, hogy a szolgálat szervezeti felépítéséről részletes információkat szolgáltat majd a nyugati titkosszolgálatoknak.

Ezen előzmények után 1962 júniusában az MSZMP Politikai Bizottsága elfogadta az állambiztonság átszervezésének koncepcióját, és egyidejűleg felmentettek két, korábban erősen kompromittálódott vezetőt, Hollós Ervint, a belső reakció elleni elhárítás parancsnokát, valamint Hazai Jenőt, a kémelhárítás parancsnokát, „a párt politikájának nem megfelelő alkalmazása miatt”.

1962 augusztusában a Belügyminisztérium II. (Politikai Nyomozó) Főosztálya helyébe lépett a BM III. (Állambiztonsági) Főcsoportfőnöksége, a politikai rendőrség új szervezete. Ennek keretén belül öt csoportfőnökség jött létre. Az állambiztonság vezetője főcsoportfőnökként továbbra is Galambos József maradt. Ez a szervezet a katonai hírszerzés, azaz az MNVK 2. Csoportfőnökség kivételével az összes magyarországi titkosszolgálatot lefedte.

Szervezeti felépítése
 III/I (hírszerzés) 
 III/II (kémelhárítás)
 III/III (belsőreakció-elhárítás)
 III/IV (katonai elhárítás)
 III/V (operatív technika)

A főcsoportfőnökség önálló („közvetlen”, egyik csoportfőnökség alárendeltségébe sem tartozó) osztályai
III/1. Vizsgálati Osztály
III/1-A alosztály: kémelhárítási ügyek
III/1-B alosztály: belső reakció elhárítása
III/1-C alosztály: katonai ügyek
III/1-D alosztály: értékelés, elemzés, nyilvántartás
III/1-E alosztály: jogi véleményadás, állásfoglalás
III/1-F alosztály: börtönelhárítás, fogdaügynöki hálózat működtetése
III/1-G alosztály: őrszolgálat
III/2. Operatív Figyelő és Környezettanulmányozó Osztály (10 alosztállyal)
III/3. „K” ellenőrzési osztály (postai küldemények, 6 alosztállyal)
III/4. „X” Tájékoztató, Értékelő, Nemzetközi Kapcsolatok Osztály (lehallgatások, 5 alosztállyal)
III/5. Rádió-elhárítási osztály (5 alosztállyal)
III/6. Személyzeti Osztály (benne az úgynevezett Kutató Csoport az állambiztonsági állomány utánpótlásának megszervezésére)

Története

1962 – a III. Főcsoportfőnökség tevékenységének beindulása

Fontos eseménye volt ennek az évnek a titkosszolgálat egyik legfontosabb részének, az ügynöki hálózatnak az átalakítása is. A hivatásos állomány megtisztításával párhuzamosan, az állambiztonsági tevékenység új irányelvei alapján felülvizsgálták az egész állambiztonsági hálózatot, és a beszervezett személyek mintegy egyharmadát kizárták a hálózatból, és így az összállambiztonsági ügynöki hálózat, az „ügynökség” összlétszáma 1962 végére 9749 főre csökkent. A legtöbb ügynököt, 2375 főtől az ipari, mezőgazdasági és közlekedési területen bocsátották el, mivel az „objektumi elhárításról”, amikor az egyes intézményeket ellenőrizték, áttértek az iparági szintű állambiztonsági felügyeletre.

Jegyzetek

Források 

 Cseh Gergő Bendegúz: A magyarországi állambiztonsági szervek intézménytörténeti vázlata, 1945–1990. Trezor 1. Történeti Hivatal, Bp., 1999. 73–90.

További információk 
Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára
Digitális Állambiztonsági Archívum – állambiztonsági iratok a Blinken OSA Archívum oldalán
Hogyan üldözzünk egyházakat? Állambiztonsági tankönyv tartótiszteknek; szerk. Kiss Réka, Soós Viktor Attila, Tabajdi Gábor; L'Harmattan, Bp., 2012 (Fehér hollók sorozat)
Takács Tibor: Besúgók a besúgásról. Ügynök-visszaemlékezések a Kádár-korszakból; L'Harmattan, Bp., 2013 (Hogyan beszéltek?)
Krahulcsán Zsolt: A párt belügye. A politikai rendőrség és az MSZMP a korai Kádár-korszakban, 1956–1962; Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára, Bp., 2013
Az ügynök arcai. Mindennapi kollaboráció és ügynökkérdés; szerk. Horváth Sándor; Libri, Bp., 2014
Epizódok a titkok házából. A politikai rendőrség mindennapjai 1956 után; szerk. Okváth Imre, Palasik Mária; ÁBTL–Kronosz, Bp.–Pécs, 2017
Gyarmati György: Rendszertitkok. Szolgákkal és szolgálatokkal; ÁBTL–Kronosz, Bp.–Pécs, 2019
Simon István: III/1. A Belügyminisztérium állambiztonsági vizsgálati osztálya, 1962–1989; ÁBTL, Bp., 2021 (ÁBTL füzetek)

Kapcsolódó szócikkek 
Belügyminisztérium III/III. Csoportfőnökség
 
Magyarország 20. századi történelme
Magyarország titkosszolgálatai
Kommunista titkosszolgálatok
A Belügyminisztérium III. Főcsoportfőnökség a Magyar Népköztársaság állambiztonsági szolgálatát , politikai titkosrendőrségét foglalta magábaésközött . ( A nyílt állományú , egyenruhás rendőrség szervezetileg a Belügyminisztérium II. Főcsoportfőnökségét alkotta . ) Ez a politikai rendőrség , a többi akkori , szocialista országhoz hasonlóan , alapvetően szovjet mintára , nem csak azokat az alapvető külső és belső nemzetbiztonsági feladatokat látta el , amelyeket a mai , nyugati parlamenti demokráciákban is titkosszolgálatok végeznek , hanem a szocialista államrend védelmére is törekedett . Előzmények A magyarországi kommunista pártállami diktatúra állambiztonsági szervezete , politikai rendőrsége az Államvédelmi Hatóság voltésközött . Feladata a rendszer ellenfeleinek üldözése , a rendszer és vezetőinek védelme volt , és közvetlenül Rákosi Mátyás pártfőtitkár irányításával működött . Nagy szerepet kapott állampárton ( Magyar Dolgozók Pártja , MDP ) belüli hatalmi harcokban , a politikai leszámolások fő eszköze és végrehajtója is volt . Törvénytelen , diktatórikus tevékenysége miatt súlyosan kompromittálódott , az általa elkövetett bűnök jelentős mértékben hozzájárultak azos forradalom kirobbanásához . 1956 után az új állampárt , az MSZMP vezetői , különösen Kádár János , akit személyesen is meghurcolt az Államvédelmi Hatóság , tisztában volt azzal , hogy ahelyett új szervezetet kell felépíteni , ugyanakkor az új rendszer megszilárdításához nagy szüksége volt a korábbi állambiztonsági szerveknek az új vezetéshez is lojális munkatársaira . Az új politikai rendőrséget a belügyminisztérium keretein belül hozták létre II. ( Politikai Nyomozó ) Főosztály néven . ( A konspiráció jegyében a szervezeti egységeknek általában csak a számait alkalmazták , teljes nevüket ritkán írták le vagy mondták ki . ) E hatalmas szervezeti egységnek a következő fő osztályai voltak : II/1 Katonai elhárítás II/2 Kémelhárítás II/3 Hírszerzés II/5 Belsőreakció-elhárítás II/6 Szabotázs-elhárítás II/8 Vizsgálati osztály II/9 Környezet-tanulmányozás II/12 Rejtjelközpont II/13 Levélellenőrzés Bár a korábbi Államvédelmi Hatóság leginkább kompromittálódott , a „ szocialista törvényességet” is súlyosan megsértő személyeit ebben az időben már eltávolították a szervezetből , az ÁVH-nak még számos tagja dolgozott itt . Kádár János a politikai helyzet megszilárdulásával szükségesnek tartotta az állambiztonsági szolgálat megújításának , a kompromittált munkatársak eltávolításának továbbvitelét . A tisztogatási folyamatra nagy hatással voltak az Szovjetunió Kommunista Pártja ( SZKP ) XXII. kongresszusán hozott újabb desztalinizációs intézkedések . Ekkoriban, decemberében született meg a kádárizmus jelszava : „ aki nincs ellenünk , az velünk van” . 1961 nyarán ennek jegyében Biszku Béla vezetésével újabb , átfogó vizsgálatra került sor . Ennek eredményeképpen korábbi ÁVH-s személyek tucatjait távolították el a testülettől , nyugdíjba , vagy polgári állásba helyezték őket . Tömpe András irányításával koncepciót dolgoztak ki a teljes állambiztonsági szolgálat , azaz a politikai rendőrség átszervezéséről , amit az is sürgetett , hogymájusában Lapusnyik Béla , a szolgálat őrmestere , botrányos körülmények között Ausztriába szökött , és várható volt , hogy a szolgálat szervezeti felépítéséről részletes információkat szolgáltat majd a nyugati titkosszolgálatoknak . Ezen előzmények utánjúniusában az MSZMP Politikai Bizottsága elfogadta az állambiztonság átszervezésének koncepcióját , és egyidejűleg felmentettek két , korábban erősen kompromittálódott vezetőt , Hollós Ervint , a belső reakció elleni elhárítás parancsnokát , valamint Hazai Jenőt , a kémelhárítás parancsnokát , „ a párt politikájának nem megfelelő alkalmazása miatt” . 1962 augusztusában a Belügyminisztérium II. ( Politikai Nyomozó ) Főosztálya helyébe lépett a BM III. ( Állambiztonsági ) Főcsoportfőnöksége , a politikai rendőrség új szervezete . Ennek keretén belül öt csoportfőnökség jött létre . Az állambiztonság vezetője főcsoportfőnökként továbbra is Galambos József maradt . Ez a szervezet a katonai hírszerzés , azaz az MNVK Csoportfőnökség kivételével az összes magyarországi titkosszolgálatot lefedte . Szervezeti felépítése III/I ( hírszerzés ) III/II ( kémelhárítás ) III/III ( belsőreakció-elhárítás ) III/IV ( katonai elhárítás ) III/V ( operatív technika ) A főcsoportfőnökség önálló ( „ közvetlen” , egyik csoportfőnökség alárendeltségébe sem tartozó ) osztályai III/1. Vizsgálati Osztály III/1-A alosztály : kémelhárítási ügyek III/1-B alosztály : belső reakció elhárítása III/1-C alosztály : katonai ügyek III/1-D alosztály : értékelés , elemzés , nyilvántartás III/1-E alosztály : jogi véleményadás , állásfoglalás III/1-F alosztály : börtönelhárítás , fogdaügynöki hálózat működtetése III/1-G alosztály : őrszolgálat III/2. Operatív Figyelő és Környezettanulmányozó Osztályalosztállyal ) III/3. „ K” ellenőrzési osztály ( postai küldemények ,alosztállyal ) III/4. „ X” Tájékoztató , Értékelő , Nemzetközi Kapcsolatok Osztály ( lehallgatások ,alosztállyal ) III/5. Rádió-elhárítási osztályalosztállyal ) III/6 . Személyzeti Osztály ( benne az úgynevezett Kutató Csoport az állambiztonsági állomány utánpótlásának megszervezésére ) Története 1962 – a III. Főcsoportfőnökség tevékenységének beindulása Fontos eseménye volt ennek az évnek a titkosszolgálat egyik legfontosabb részének , az ügynöki hálózatnak az átalakítása is . A hivatásos állomány megtisztításával párhuzamosan , az állambiztonsági tevékenység új irányelvei alapján felülvizsgálták az egész állambiztonsági hálózatot , és a beszervezett személyek mintegy egyharmadát kizárták a hálózatból , és így az összállambiztonsági ügynöki hálózat , az „ ügynökség” összlétszámavégérefőre csökkent . A legtöbb ügynököt,főtől az ipari , mezőgazdasági és közlekedési területen bocsátották el , mivel az „ objektumi elhárításról” , amikor az egyes intézményeket ellenőrizték , áttértek az iparági szintű állambiztonsági felügyeletre . Jegyzetek Források Cseh Gergő Bendegúz : A magyarországi állambiztonsági szervek intézménytörténeti vázlata, 1990. Trezor Történeti Hivatal, Bp.,90. További információk Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára Digitális Állambiztonsági Archívum – állambiztonsági iratok a Blinken OSA Archívum oldalán Hogyan üldözzünk egyházakat ? Állambiztonsági tankönyv tartótiszteknek ; szerk . Kiss Réka , Soós Viktor Attila , Tabajdi Gábor ; L'Harmattan, Bp.,( Fehér hollók sorozat ) Takács Tibor: Besúgók a besúgásról . Ügynök-visszaemlékezések a Kádár-korszakból ; L'Harmattan, Bp.,( Hogyan beszéltek ? ) Krahulcsán Zsolt : A párt belügye . A politikai rendőrség és az MSZMP a korai Kádár-korszakban , 1962 ; Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára , Bp. , Az ügynök arcai . Mindennapi kollaboráció és ügynökkérdés ; szerk . Horváth Sándor ; Libri , Bp. , Epizódok a titkok házából . A politikai rendőrség mindennapjaiután ; szerk . Okváth Imre , Palasik Mária ; ÁBTL–Kronosz , Bp.–Pécs , Gyarmati György : Rendszertitkok . Szolgákkal és szolgálatokkal ; ÁBTL–Kronosz , Bp.–Pécs , Simon István : III/1. A Belügyminisztérium állambiztonsági vizsgálati osztálya, 1989 ; ÁBTL, Bp.,( ÁBTL füzetek ) Kapcsolódó szócikkek Belügyminisztérium III/III. Csoportfőnökség Magyarország századi történelme Magyarország titkosszolgálatai Kommunista titkosszolgálatok