Havasi legelő
Havasi legelő a tengerszint felett 1800-2500m között fekvő gyepes terület, ahol a vidék lakossága legeltető állattartást és az ahhoz kapcsolódó pásztorkodást folytat.

Leírása

A magasabb hegységek gyeppel fedett területei a magas hegyvidéki állattartás nyári legelőzónája, mely az itt legeltetett állatok számára jó minőségű, a tejelválasztásra kedvező hatású füvet termel. A völgyi településekből ide hajtják fel tavasztól őszig legelni az állatokat.

A hegyvidékek füves területeit a mérsékelt égöv alatti hegyvidékeken Eurázsia-szerte - az év bizonyos szakaszaiban - legelőként használják. E hegyvidéki füves területeken kiterjedt pásztorkodó állattartás folyik. E magas hegységi legelők felhasználásának módja, mértéke az adott gazdálkodási rendszerektől függően változatos. Közép- és Belső-Ázsia magashegyi legelőit például egyes évszakokban rendszeresen a nomád állattartók keresik fel nyájaikkal, míg a Pireneusi-, Appennini- és Balkán-félsziget, valamint a Déli-Kárpátok és részben az Alpok hegyi legelőin nyaranta a havasi esztenákon folyik a legeltetés.

Növényvilága

 

Az alpesi rétek és legelők olyan, sajátságos élőhelyek, amelyeken az emberi tevékenység, az extenzív gazdálkodás aktívan hozzájárul a fajok sokféleségének kialakulásához. A legeltetés hatására bizonyos növényfajok elszaporodhatnak, hiszen az állatok szelektíven választják meg a takarmányukat. Emellett a legelő állatok nemcsak letapossák a réteket, de gazdagon meg is trágyázzák azokat. Az intenzív legeltetés hatására alakul ki például a szőrfűgyep.

A havasi legelők jellemzőbb növényei:

 havasi lórom (Rumex alpinus),
 fehér zászpa (Veratrum album)
 szártalan bábakalács (Carlina acaulis) - Ez a növény rendkívül érzékeny a páratartalom változására: eső előtt bezárja a szirmait, így időjárás-előrejelzőként is ismert.
 szakállas harangvirág (Campanula barbata)
 tavaszi tárnics (Gentiana verna)
 hegyi árnika (Arnica montana
 havasi sisakvirág (Aconitum napellus) – rendkívül mérgező növény, a kelták nyílmérge volt. Mérge már igen csekély mennyiségben is leállítja a szívet és megbénítja a légzést.
 szőrfű (Nardus stricta).

Galéria

Források
 Magyar Néprajzi Lexikon

Néprajz
Biológia
Földrajz
Havasi legelő a tengerszint felett között fekvő gyepes terület , ahol a vidék lakossága legeltető állattartást és az ahhoz kapcsolódó pásztorkodást folytat . Leírása A magasabb hegységek gyeppel fedett területei a magas hegyvidéki állattartás nyári legelőzónája , mely az itt legeltetett állatok számára jó minőségű , a tejelválasztásra kedvező hatású füvet termel . A völgyi településekből ide hajtják fel tavasztól őszig legelni az állatokat . A hegyvidékek füves területeit a mérsékelt égöv alatti hegyvidékeken Eurázsia-szerte - az év bizonyos szakaszaiban - legelőként használják . E hegyvidéki füves területeken kiterjedt pásztorkodó állattartás folyik . E magas hegységi legelők felhasználásának módja , mértéke az adott gazdálkodási rendszerektől függően változatos . Közép- és Belső-Ázsia magashegyi legelőit például egyes évszakokban rendszeresen a nomád állattartók keresik fel nyájaikkal , míg a Pireneusi- , Appennini- és Balkán-félsziget , valamint a Déli-Kárpátok és részben az Alpok hegyi legelőin nyaranta a havasi esztenákon folyik a legeltetés . Növényvilága Az alpesi rétek és legelők olyan , sajátságos élőhelyek , amelyeken az emberi tevékenység , az extenzív gazdálkodás aktívan hozzájárul a fajok sokféleségének kialakulásához . A legeltetés hatására bizonyos növényfajok elszaporodhatnak , hiszen az állatok szelektíven választják meg a takarmányukat . Emellett a legelő állatok nemcsak letapossák a réteket , de gazdagon meg is trágyázzák azokat . Az intenzív legeltetés hatására alakul ki például a szőrfűgyep . A havasi legelők jellemzőbb növényei : havasi lórom ( Rumex alpinus ) , fehér zászpa ( Veratrum album ) szártalan bábakalács ( Carlina acaulis ) - Ez a növény rendkívül érzékeny a páratartalom változására : eső előtt bezárja a szirmait , így időjárás-előrejelzőként is ismert. szakállas harangvirág ( Campanula barbata ) tavaszi tárnics ( Gentiana verna ) hegyi árnika ( Arnica montana havasi sisakvirág ( Aconitum napellus ) – rendkívül mérgező növény , a kelták nyílmérge volt . Mérge már igen csekély mennyiségben is leállítja a szívet és megbénítja a légzést. szőrfű ( Nardus stricta ) . Galéria Források Magyar Néprajzi Lexikon Néprajz Biológia Földrajz