Japán számlálószavak
A japán nyelv egyike azon nyelveknek, melyek a különböző dolgok és tárgyak megszámlálására, mennyiségének, fizikai mértékegységek kifejezésére ún. számlálószavakat – japán nyelven dzsoszúsi (助数詞) – használnak. A jelenség nem egyedi – más, főként távol-keleti nyelvekben is megtalálható, mint például a kínai vagy a koreai nyelv, de a magyar nyelvben is előfordul néhány, olyan szókapcsolatokban, mint például egy fej saláta, egy szál virág, bővebben l. a számlálószó szócikkben.

A japán számnevek önmagukban nem képesek megadni egy főnév mennyiségét, ezért a nyelv minden esetben számlálószavakat használ. Erre kiváló példa Kuroszava Akira filmjének címe, A hét szamuráj; 七人の侍 sicsinin no szamurai, ahol a 侍 szó adja a főnevet, a 七 számnév, a 人 írásjegy az emberekre használatos számlálószó, a の pedig a kötőpartikula szerepét tölti be.

A számlálószavakat mindig megelőzi valamilyen határozott tőszámnév vagy a nani 何 kérdőszó, önmagukban nem állhatnak. Például a következő mondatokban a dzsi 時 számlálószó az óra teljes időpontjait fejezi ki, és mindig ki kell tenni az időpontot jelölő szám után:

何時ですか。三時です。Nandzsi deszu ka? – Szandzsi deszu. ’Hány óra van? – Három óra.’

A számlálószavak mondatban elfoglalt helye 
A számlálószó önmagában nem állhat. A számnévvel és főnévvel megalkotott számlálószavas kifejezés azonban a mondatban több szerepet is betölthet: például lehet névszói állítmány, illetve alany vagy határozó is. Továbbá a mondatban jelzőként szerepelhet, s ilyen esetben megelőzi a jelzett szót, ahhoz の no partikulával kapcsolódik. Példamondatok:

Alanyként:
二人は女の子で、三人は男の子でした。
Futari va onnanoko de, szannin va otokonoko desita.
(Ők ketten lányok, ők hárman meg fiúk voltak.)

Névszói állítmányként:
日本の人口は一億二千四百万人です。
Nihon no dzsinkó va icsioku-nisen-jonhjaku-man nin deszu.
(Japán lakossága százhuszonnégy millió fő.)

Határozóként:
友達に二回も電話しました。
Tomodacsi ni nikai mo denva simasita.
(A barátomnak kétszer is telefonáltam.)

Jelzőként:
二人の若い人が走ってきました。
Futari no vakai hito ga hasitte kimasita.
(Két fiatal ember jött szaladva.)

A japán és a kínai számsor 
A japán nyelv kétféle rendszert használ a számok kifejezésére. Az egyik rendszer a kínai eredetű, a másik a hagyományos japán számsoron alapszik. Utóbbi segítségével a számok csupán egytől tízig fejezhetők ki, illetve kivételként a húszas számot használják életkor kifejezésére is, míg az előbbi rendszer minden szám kifejezésére alkalmas és használatos. Számlálószó elé csak a kínai számsorból való szám kerülhet. Előfordul, hogy a beszélő épp nem tudja az adott tárgy vagy dolog számlálószavát; ilyen esetben a japán számsor használatával – tehát egytől tízig – a probléma majdnem mindig kiküszöbölhető. Például, a ’nyolc radírgumi’ kifejezés 八個のけしごむ hacsiko no kesigomu a következőképp is kifejezhető: やっつのけしごむ jaccu no kesigomu.

A hagyományos japán számsor táblázata

A leggyakoribb számlálószavak
A következőkben a leggyakrabban használt számlálószavak kerültek különböző kategóriák szerinti felsorolásra, japán ábécésorrend szerint.

Egyéb számlálószavak
A ritkábban használt számlálószavak listája.

Hangváltozások
Bizonyos hangváltozások figyelhetők meg egyes, bizonyos fonémával kezdődő számlálószavak és számok találkozásának esetében. Például 一 icsi + 回 kai → 一回 ikkai, 六 roku + 匹 hiki → 六匹 roppiki. A részleteket lásd a lenti táblázatban.

Bár ezek a változások majdnem minden esetben megfigyelhetőek, kivételek is vannak. A táblázatban a gyakori kivételek is kiemelésre kerültek.

A tízes szám, dzsú esetében, ha azt kettős, hosszú, zöngétlen mássalhangzó követi, dzsu-ként, illetve dzsi-ként (じゅっ/じっ) ejtjük, ahogy az a táblázatban látható. A dzsi régebbi alak, amit mostanság a dzsu váltott fel.

Kivételek
A gyerekek gyakran a japán számsort használva adják meg életkorukat a szai 歳 (vagy 才) számlálószó helyett.

Néhány számlálószó, legfőképp a 日 nicsi és a 人 nin, néhány esetben a japán számsort használja, ahogy az a lenti táblázatban megfigyelhető. A japán számsor előfordul még néhány állandósult szerkezetben, mint például 一月 hitocuki és 二月 futacuki (egy hónap, két hónap), 一言 hitokoto (’egy szó’) és 一度 hitotabi (’egyszer’).

A nana és a sicsi a 7-es, a jon és a si 4-es, míg a kjú és a ku a 9-es szám két alakja, olvasata. A nana, jon és kyú alakok gyakrabban használatosak, mindazonáltal előfordulnak olyan esetek, melyeknél a számlálószó megköveteli a másik alakot. (Lásd a táblázatot.)

A 階 kai és 銭 sen esetében, a 3-as szám használatakor előfordulhat – beszélőtől függően – a szokásostól eltérő, másik alak. (Lásd a táblázatot.)

* Ha hónapok napjai helyett csak napokat számolunk, az icsinicsi alak használatos. Ippi is előfordul.

** Két kifejezés is jelentheti azt, hogy ’hány ember’: az 幾人 ikunin és a 何人 nannin alak is előfordul.

*** Néhány helyen, (például Észak Honsú és Kelet Hokkaidó) területein, az idősebb emberek beszédében a jottari is megtalálható.

Sorszámnevek
Tőszámnévből való sorszámnév kifejezésére 目 me írásjegy használatos. Minden esetben a számlálószó után kerül. Ennek megfelelően az 一回 ikkai kifejezés jelentése ’egy alkalom’, míg az 一回目 ikkaime jelentése ’első alkalom’.

Néhány esetben azonban előfordul, hogy egy adott kifejezés a 目 me nélkül mind tőszámnevet, mind sorszámnevet is kifejez. Például: a 三階 szangai jelentheti azt, hogy ’három emelet’ és azt is, hogy ’harmadik emelet’.

Időtartam kifejezése
Időtartam kifejezésére a 間 kan írásjegy használatos a következő szavakat követően: 秒 bjó, 分 fun, 時 dzsi, 日 nicsi (és a cuitacsit leszámítva minden rendhagyó olvasata), 週 sú, ヶ月 kagecu és 年 nen. A felsorolt szavaktól függően a használat helyenként különbözik. Például a kan elhagyása a 時間 dzsikan szó esetében helytelen, ellenben a súkan és a sú esetével, ahol az időtartamot az utóbbi is kifejezheti. Továbbá a kagecukan szinte soha nem használatos, mivel a ka már kifejezi a tartamot.

Hivatkozások

Források

Fordítás
 

Japán nyelvek
A japán nyelv egyike azon nyelveknek , melyek a különböző dolgok és tárgyak megszámlálására , mennyiségének , fizikai mértékegységek kifejezésére ún. számlálószavakat – japán nyelven dzsoszúsi ( 助数詞 ) – használnak . A jelenség nem egyedi – más , főként távol-keleti nyelvekben is megtalálható , mint például a kínai vagy a koreai nyelv , de a magyar nyelvben is előfordul néhány , olyan szókapcsolatokban , mint például egy fej saláta , egy szál virág , bővebben l. a számlálószó szócikkben . A japán számnevek önmagukban nem képesek megadni egy főnév mennyiségét , ezért a nyelv minden esetben számlálószavakat használ . Erre kiváló példa Kuroszava Akira filmjének címe , A hét szamuráj ; 七人の侍 sicsinin no szamurai , ahol a 侍 szó adja a főnevet , a 七 számnév , a 人 írásjegy az emberekre használatos számlálószó , a の pedig a kötőpartikula szerepét tölti be . A számlálószavakat mindig megelőzi valamilyen határozott tőszámnév vagy a nani 何 kérdőszó , önmagukban nem állhatnak . Például a következő mondatokban a dzsi 時 számlálószó az óra teljes időpontjait fejezi ki , és mindig ki kell tenni az időpontot jelölő szám után : 何時ですか 。 三時です。Nandzsi deszu ka ? – Szandzsi deszu . ’Hány óra van ? – Három óra.’ A számlálószavak mondatban elfoglalt helye A számlálószó önmagában nem állhat . A számnévvel és főnévvel megalkotott számlálószavas kifejezés azonban a mondatban több szerepet is betölthet : például lehet névszói állítmány , illetve alany vagy határozó is . Továbbá a mondatban jelzőként szerepelhet , s ilyen esetben megelőzi a jelzett szót , ahhoz の no partikulával kapcsolódik . Példamondatok : Alanyként : 二人は女の子で 、 三人は男の子でした 。 Futari va onnanoko de , szannin va otokonoko desita . ( Ők ketten lányok , ők hárman meg fiúk voltak . ) Névszói állítmányként : 日本の人口は一億二千四百万人です 。 Nihon no dzsinkó va icsioku-nisen-jonhjaku-man nin deszu . ( Japán lakossága százhuszonnégy millió fő . ) Határozóként : 友達に二回も電話しました 。 Tomodacsi ni nikai mo denva simasita . ( A barátomnak kétszer is telefonáltam . ) Jelzőként : 二人の若い人が走ってきました 。 Futari no vakai hito ga hasitte kimasita . ( Két fiatal ember jött szaladva . ) A japán és a kínai számsor A japán nyelv kétféle rendszert használ a számok kifejezésére . Az egyik rendszer a kínai eredetű , a másik a hagyományos japán számsoron alapszik . Utóbbi segítségével a számok csupán egytől tízig fejezhetők ki , illetve kivételként a húszas számot használják életkor kifejezésére is , míg az előbbi rendszer minden szám kifejezésére alkalmas és használatos . Számlálószó elé csak a kínai számsorból való szám kerülhet . Előfordul , hogy a beszélő épp nem tudja az adott tárgy vagy dolog számlálószavát ; ilyen esetben a japán számsor használatával – tehát egytől tízig – a probléma majdnem mindig kiküszöbölhető . Például , a ’nyolc radírgumi’ kifejezés 八個のけしごむ hacsiko no kesigomu a következőképp is kifejezhető : やっつのけしごむ jaccu no kesigomu . A hagyományos japán számsor táblázata A leggyakoribb számlálószavak A következőkben a leggyakrabban használt számlálószavak kerültek különböző kategóriák szerinti felsorolásra , japán ábécésorrend szerint . Egyéb számlálószavak A ritkábban használt számlálószavak listája . Hangváltozások Bizonyos hangváltozások figyelhetők meg egyes , bizonyos fonémával kezdődő számlálószavak és számok találkozásának esetében . Például 一 icsi + 回 kai → 一回 ikkai , 六 roku + 匹 hiki → 六匹 roppiki . A részleteket lásd a lenti táblázatban . Bár ezek a változások majdnem minden esetben megfigyelhetőek , kivételek is vannak . A táblázatban a gyakori kivételek is kiemelésre kerültek . A tízes szám , dzsú esetében , ha azt kettős , hosszú , zöngétlen mássalhangzó követi , dzsu-ként , illetve dzsi-ként ( じゅっ/じっ ) ejtjük , ahogy az a táblázatban látható . A dzsi régebbi alak , amit mostanság a dzsu váltott fel . Kivételek A gyerekek gyakran a japán számsort használva adják meg életkorukat a szai 歳 ( vagy 才 ) számlálószó helyett . Néhány számlálószó , legfőképp a 日 nicsi és a 人 nin , néhány esetben a japán számsort használja , ahogy az a lenti táblázatban megfigyelhető . A japán számsor előfordul még néhány állandósult szerkezetben , mint például 一月 hitocuki és 二月 futacuki ( egy hónap , két hónap ) , 一言 hitokoto ( ’egy szó’ ) és 一度 hitotabi ( ’egyszer’ ) . A nana és a sicsi aes , a jon és a sies , míg a kjú és a ku aes szám két alakja , olvasata . A nana , jon és kyú alakok gyakrabban használatosak , mindazonáltal előfordulnak olyan esetek , melyeknél a számlálószó megköveteli a másik alakot . ( Lásd a táblázatot . ) A 階 kai és 銭 sen esetében , aas szám használatakor előfordulhat – beszélőtől függően – a szokásostól eltérő , másik alak . ( Lásd a táblázatot . ) * Ha hónapok napjai helyett csak napokat számolunk , az icsinicsi alak használatos . Ippi is előfordul . * * Két kifejezés is jelentheti azt , hogy ’hány ember’ : az 幾人 ikunin és a 何人 nannin alak is előfordul . * * * Néhány helyen , ( például Észak Honsú és Kelet Hokkaidó ) területein , az idősebb emberek beszédében a jottari is megtalálható . Sorszámnevek Tőszámnévből való sorszámnév kifejezésére 目 me írásjegy használatos . Minden esetben a számlálószó után kerül . Ennek megfelelően az 一回 ikkai kifejezés jelentése ’egy alkalom’ , míg az 一回目 ikkaime jelentése ’első alkalom’ . Néhány esetben azonban előfordul , hogy egy adott kifejezés a 目 me nélkül mind tőszámnevet , mind sorszámnevet is kifejez . Például : a 三階 szangai jelentheti azt , hogy ’három emelet’ és azt is , hogy ’harmadik emelet’ . Időtartam kifejezése Időtartam kifejezésére a 間 kan írásjegy használatos a következő szavakat követően : 秒 bjó , 分 fun , 時 dzsi , 日 nicsi ( és a cuitacsit leszámítva minden rendhagyó olvasata ) , 週 sú , ヶ月 kagecu és 年 nen . A felsorolt szavaktól függően a használat helyenként különbözik . Például a kan elhagyása a 時間 dzsikan szó esetében helytelen , ellenben a súkan és a sú esetével , ahol az időtartamot az utóbbi is kifejezheti . Továbbá a kagecukan szinte soha nem használatos , mivel a ka már kifejezi a tartamot . Hivatkozások Források Fordítás Japán nyelvek