Raspberry Pi OS
A Raspberry Pi OS (korábban Raspbian) a Raspberry Pi egyik Unix-szerű operációs rendszere, a Debian Raspberry Pi-re optimalizált változata. Első verziója 2012-ben jelent meg. Legfrissebb változata a Debian 12 Bookworm verzióján alapuló, 2023. október 10-én megjelent változat, amely már támogatja a Raspberry Pi 5-t is.

Szükséges hardver 

A Raspberry Pi alaplapon kívül szükséges egy tápegység, és az állandó használathoz egy doboz az alaplapnak.

Ha a munkaállomásunkról és a Raspberry Pi-ből is szeretnénk elérni az internetet, routerre is szükség van, mert az internetszolgáltatók csak különleges szerződésben adnak egynél több IP-címet.

Megjegyzések:

1. Tévé és USB-billentyű csak akkor kell, ha a készüléket munkaállomásként is használni akarjuk, vagy nincs hálózatunk.
2. Az installáláshoz nem kell, csak ha a készüléket munkaállomásként is használni akarjuk.
3. Többféle méretű SD-RAM-kártya van, a rasberry pi is kétféle méretű olvasóval kapható. A legkisebb méretűt kell venni (microSD), a nagyobb méretű SD-olvasóban adaptert használhatunk.
4. Az installáláshoz nem okvetlenül szükséges, csak a későbbi használathoz.

Telepítése 
A Raspberry Pi OS telepítésének első lépése az operációs rendszer lemezképének felírása a microSD kártyára. Ennek legegyszerűbb módja a Raspberry Pi Imager alkalmazás használata, amely a Rasberry Pi OS oldaláról letölthető. Az alkalmazás Windows, macOS és Ubuntu rendszerekre is rendelkezésre áll, valamint elérhető Raspberry Pi OS alatt is. Utóbbi a sudo apt install rpi-imager paranccsal telepíthető. A Raspberry Pi Imaker alkalmazásban ki lehet választani a telepítendő verziót (32 bites, 64 bites verzió, teljes vagy Lite változat), valamint ke kell választani az a meghajtót, amelyre fel szeretnénk íratni a lemezképet.

Manuális telepítés 
A Raspbiant letöltjük egy internet-kapcsolattal rendelkező számítógépen. A letöltött Raspbian zip-pel tömörített diszk-kép, tartalma:
 boot szektor MBR partíciós táblával
 boot partíció FAT32 fájlrendszerrel
 debian partíció ext4 fájlrendszerrel.

Az SD-RAM többi része particionálatlan szabad terület marad a felírás után, melyet az installálás után a Raspbianból használatba vehetünk.

A fentiek azt jelentik, hogy a felíráskor az SD-RAM korábbi tartalma törlődik, hiszen a partíciós táblát is felülírjuk.

A továbbiakban feltételezzük, hogy linuxban, rootként dolgozunk a munkaállomáson. A dőlt betűvel szedett adatok különbözhetnek az e szócikkbeliektől.

Ha az SD-RAM mountolva van, lecsatoljuk. A Raspbian felírása SD-RAM-ra:
 unzip -p 2015-05-05-Raspbian-wheezy.zip | dd bs=4M of=/dev/mmcblk0

ahol mmcblk0 a teljes SD-RAM-eszköz neve a munkaállomásunkon, 2015-05-05 a Raspbian-változat kiadásának dátuma. A parancs végrehajtási ideje 6–7 perc a munkaállomásunk sebességétől függően.

Így ellenőrizhetjük:
 fdisk -l /dev/mmcblk0
A wheezy diszk-kép esetén ezt kell kapnunk:
Disk /dev/mmcblk0: 29 GiB, 31167873024 bytes, 60874752 sectors
Units: sectors of 1 * 512 = 512 bytes
Sector size (logical/physical): 512 bytes / 512 bytes
I/O size (minimum/optimal): 512 bytes / 512 bytes
Disklabel type: dos
Disk identifier: 0xa6202af7

Device         Boot  Start     End Sectors Size Id Type
/dev/mmcblk0p1        8192  122879  114688  56M  c W95 FAT32 (LBA)
/dev/mmcblk0p2      122880 6399999 6277120   3G 83 Linux
A 3G-s partíció lesz a Raspbian root fájlrendszere, az 56M-es a /boot könyvtárra csatolódik.

Előkonfigurálás 
Az alábbi lépéseket végezhetjük még a munkaállomáson, vagy a Raspbian bootolása után. Itt az előbbit tesszük; ezzel megúszhatjuk a HDMI (tévé) és az USB-billentyű használatát, viszont kell az ethernet-csatlakozás.

Felcsatoljuk az SD-RAM debian-partícióját a munkaállomáson:
 mount /dev/mmcblk0p2 /mnt
 df -hT /mnt
A második parancs kimenetéből látszik, hogy a fájlrendszer ext4, és van rajta 435M szabad hely:
Filesystem     Type  Size  Used Avail Use% Mounted on
/dev/mmcblk0p2 ext4  2.9G  2.3G  435M  85% /mnt

Ahhoz, hogy tévé helyett hálózaton keresztül érhessük el a Raspbiant, IP-címet kell neki adni. Ehhez szerkesszük meg a /mnt/etc/network/interfaces fájlt. Az alábbi sort kell megváltoztatni:
 iface eth0 inet manual
erre:
 iface eth0 inet static
        address 192.168.1.55
        netmask 255.255.255.0
        network 192.168.1.0
        broadcast 192.168.1.255
        gateway 192.168.1.1
        dns-nameservers 192.168.1.1
A legtöbb routergyártó a fenti konfigurációt használja. A 192.168.1.55 címben az 55 helyére a helyi hálózaton belül egyedi, 2–254 közötti számot kell választani. Az utolsó sorban feltételeztük, hogy a routerünk névfeloldást is végez. Ha nem, adjuk meg a 8.8.8.8 vagy 8.8.4.4-es IP-címet.

Bekapcsolás 
A fenti módon előkészített SD-RAM-ot lecsatoljuk a munkaállomásról (umount parancs), áttesszük a Raspberry Pi-be, csatlakoztatjuk a hálózati és tápkábelt, és a készülék 20–30 másodperc múlva működőképes. Az ssh utasítással vagy PuTTY-tyal be tudunk jelentkezni a fent beállított IP-címen (az utóbbival windowsos munkaállomásról is):
 ssh -l pi -X 192.168.1.55
A pi nevű felhasználó jelszava raspberry, amit célszerű az első bejelentkezéskor megváltoztatni a passwd paranccsal. A -X kapcsoló akkor kell, ha grafikus programot (pl. az epiphany böngészőt) akarunk használni.

A mindenható root felhasználóvá a sudo -s paranccsal válhatunk. root-ként a letöltött Raspbian ssh-konfigurációjában nem lehet jelszóval bejelentkezni, csak kulccsal (miután felmásoltuk Raspberry Pi-re).

A grafikus felület Raspbianban a startx paranccsal indítható el. A grafikus kép a HDMI-kimeneten jelenik meg. Ha csak grafikus programot akarunk futtatni, nincs szükség startx-re és terminálra: a grafikus kép az ssh/putty és a hálózat jóvoltából a munkaállomásunkon jelenik meg.

Az első bejelentkezés után célszerű root-ként lefuttatni a raspi-config programot, ami befejezi a konfigurálást. Az egyik lehetőség a root filerendszer növelése az SD-RAM méretére. (Egy másik megoldás ugyanerre partíciók és LVM használata, de ezt a raspi-config nem tudja: kézzel kell.)

Első teendők 
Az e fejezetben leírtak minden Debian rendszerben működnek, nemcsak Raspbianban.

Frissítés 
Ha a Raspbian számára elérhető az internet, érdemes azonnal frissíteni a diszk-kép elkészülte óta módosított programokat:
apt-get update
apt-get upgrade

Idő 
Az időzóna beállítása:
dpkg-reconfigure tzdata

Az időszerver beállításához szerkesszük meg a /etc/ntp.conf fájlt (pl. a nano programmal). Az ntp-szervereket kommentezzük ki, és írjuk a helyére:
 server 192.168.1.1 iburst
vagy:
 server time.kfki.hu iburst
attól függően, hogy a routerünk tud-e időszerver lenni. Ha nem akarunk IPv6-ot, kommentezzük ki e fájlban a következő (nem egymás utáni) két sort:
 # restrict -6 default kod notrap nomodify nopeer noquery
 # restrict ::1
Ezután indítsuk újra az időszervert:
service ntp restart

Ha minden jól ment, a date parancs a pontos magyar időt mutatja.

mediawiki installálása 
Körülbelül 300M helyre lesz szükségünk a root fájlrendszerben (lásd feljebb). Így ellenőrizhetjük:
df -h /

A telepítés nagyon egyszerű:
apt-get update
apt-get install mediawiki imagemagick
Ha korábban frissítettük a Raspbiant, az első utasítást nem kell még egyszer kiadni. Az így telepített mediawiki verziója e szócikk írásakor 1.19.20 wheezy-ben és jessie-ben egyaránt.

A konfiguráláshoz meg kell szerkeszteni a /etc/apache2/sites-enabled/000-default fájlt (rootként, pl. a nano szövegszerkesztővel). A
 DocumentRoot /var/www
sor után be kell szúrni még egy sort:
 Alias /wiki/ /var/lib/mediawiki/
majd mentés és kilépés után újraolvastatni az apache-val:
service apache2 reload

Ezután a munkaállomásról böngészőből elérjük a mediawiki telepítő lapját: http://192.168.1.55/wiki/index.php. 192.168.1.55 a Raspberry Pi IP-címe, wiki az előbb az Alias sorba írt név.

Kapcsolódó szócikkek 
 Raspberry Pi

Jegyzetek

Források 
 Andrew Munsell: Getting Started with Raspberry Pi: Installing Raspbian
 Honlap
 Összeszerelés, installálás monitorral és USB-billentyűvel angolul (YouTube)

További információk 
 Raspbian disztribúciók
 Debian Jessie on Raspberry Pi 2 (Sjoerd Simons weblapja)

Linux-disztribúciók
A Raspberry Pi OS ( korábban Raspbian ) a Raspberry Pi egyik Unix-szerű operációs rendszere , a Debian Raspberry Pi-re optimalizált változata . Első verziójaben jelent meg . Legfrissebb változata a DebianBookworm verzióján alapuló , októberén megjelent változat , amely már támogatja a Raspberry Pit is . Szükséges hardver A Raspberry Pi alaplapon kívül szükséges egy tápegység , és az állandó használathoz egy doboz az alaplapnak . Ha a munkaállomásunkról és a Raspberry Pi-ből is szeretnénk elérni az internetet , routerre is szükség van , mert az internetszolgáltatók csak különleges szerződésben adnak egynél több IP-címet . Megjegyzések : 1. Tévé és USB-billentyű csak akkor kell , ha a készüléket munkaállomásként is használni akarjuk , vagy nincs hálózatunk . 2. Az installáláshoz nem kell , csak ha a készüléket munkaállomásként is használni akarjuk . 3. Többféle méretű SD-RAM-kártya van , a rasberry pi is kétféle méretű olvasóval kapható . A legkisebb méretűt kell venni ( microSD ) , a nagyobb méretű SD-olvasóban adaptert használhatunk. 4. Az installáláshoz nem okvetlenül szükséges , csak a későbbi használathoz . Telepítése A Raspberry Pi OS telepítésének első lépése az operációs rendszer lemezképének felírása a microSD kártyára . Ennek legegyszerűbb módja a Raspberry Pi Imager alkalmazás használata , amely a Rasberry Pi OS oldaláról letölthető . Az alkalmazás Windows , macOS és Ubuntu rendszerekre is rendelkezésre áll , valamint elérhető Raspberry Pi OS alatt is . Utóbbi a sudo apt install rpi-imager paranccsal telepíthető . A Raspberry Pi Imaker alkalmazásban ki lehet választani a telepítendő verziótbites, bites verzió , teljes vagy Lite változat ) , valamint ke kell választani az a meghajtót , amelyre fel szeretnénk íratni a lemezképet . Manuális telepítés A Raspbiant letöltjük egy internet-kapcsolattal rendelkező számítógépen . A letöltött Raspbian zip-pel tömörített diszk-kép , tartalma : boot szektor MBR partíciós táblával boot partíció FAT32 fájlrendszerrel debian partíció ext4 fájlrendszerrel . Az SD-RAM többi része particionálatlan szabad terület marad a felírás után , melyet az installálás után a Raspbianból használatba vehetünk . A fentiek azt jelentik , hogy a felíráskor az SD-RAM korábbi tartalma törlődik , hiszen a partíciós táblát is felülírjuk . A továbbiakban feltételezzük , hogy linuxban , rootként dolgozunk a munkaállomáson . A dőlt betűvel szedett adatok különbözhetnek az e szócikkbeliektől . Ha az SD-RAM mountolva van , lecsatoljuk . A Raspbian felírása SD-RAM-ra : unzip -p05-Raspbian-wheezy.zip | dd bs=4M of=/dev/mmcblk0 ahol mmcblk0 a teljes SD-RAM-eszköz neve a munkaállomásunkon,05 a Raspbian-változat kiadásának dátuma . A parancs végrehajtási ideje7 perc a munkaállomásunk sebességétől függően . Így ellenőrizhetjük : fdisk -l / dev/mmcblk0 A wheezy diszk-kép esetén ezt kell kapnunk : Disk / dev/mmcblk0: Gi B,bytes, sectors Units : sectors of* =bytes Sector size ( logical/physical ) : bytes / bytes I/O size ( minimum/optimal ) : bytes / bytes Disklabel type : dos Disk identifier : a6202af7 Device Boot Start End Sectors Size Id Type / dev/mmcblk0p1 c W95 FAT32 ( LBA ) / dev/mmcblk0p2 6399999 Linux A-s partíció lesz a Raspbian root fájlrendszere , az-es a / boot könyvtárra csatolódik . Előkonfigurálás Az alábbi lépéseket végezhetjük még a munkaállomáson , vagy a Raspbian bootolása után . Itt az előbbit tesszük ; ezzel megúszhatjuk a HDMI ( tévé ) és az USB-billentyű használatát , viszont kell az ethernet-csatlakozás . Felcsatoljuk az SD-RAM debian-partícióját a munkaállomáson : mount / dev/mmcblk0p2 / mnt df -hT / mnt A második parancs kimenetéből látszik , hogy a fájlrendszer ext4 , és van rajta szabad hely : Filesystem Type Size Used Avail Use % Mounted on / dev/mmcblk0p2 ext4 9G 3G / mnt Ahhoz , hogy tévé helyett hálózaton keresztül érhessük el a Raspbiant , IP-címet kell neki adni . Ehhez szerkesszük meg a /mnt/etc/network/interfaces fájlt . Az alábbi sort kell megváltoztatni : iface eth0 inet manual erre : iface eth0 inet static address168.1.55 netmask255.255.0 network168.1.0 broadcast168.1.255 gateway168.1.1 dns-nameservers168.1.1 A legtöbb routergyártó a fenti konfigurációt használja . A168.1.55 címben azhelyére a helyi hálózaton belül egyedi,254 közötti számot kell választani . Az utolsó sorban feltételeztük , hogy a routerünk névfeloldást is végez . Ha nem , adjuk meg a8.8.8 vagy8.4.4-es IP-címet . Bekapcsolás A fenti módon előkészített SD-RAM-ot lecsatoljuk a munkaállomásról ( umount parancs ) , áttesszük a Raspberry Pi-be , csatlakoztatjuk a hálózati és tápkábelt , és a készülék30 másodperc múlva működőképes . Az ssh utasítással vagy PuTTY-tyal be tudunk jelentkezni a fent beállított IP-címen ( az utóbbival windowsos munkaállomásról is ) : ssh -l pi -X168.1.55 A pi nevű felhasználó jelszava raspberry , amit célszerű az első bejelentkezéskor megváltoztatni a passwd paranccsal . A -X kapcsoló akkor kell , ha grafikus programot ( pl . az epiphany böngészőt ) akarunk használni . A mindenható root felhasználóvá a sudo -s paranccsal válhatunk . root-ként a letöltött Raspbian ssh-konfigurációjában nem lehet jelszóval bejelentkezni , csak kulccsal ( miután felmásoltuk Raspberry Pi-re ) . A grafikus felület Raspbianban a startx paranccsal indítható el . A grafikus kép a HDMI-kimeneten jelenik meg . Ha csak grafikus programot akarunk futtatni , nincs szükség startx-re és terminálra : a grafikus kép az ssh/putty és a hálózat jóvoltából a munkaállomásunkon jelenik meg . Az első bejelentkezés után célszerű root-ként lefuttatni a raspi-config programot , ami befejezi a konfigurálást . Az egyik lehetőség a root filerendszer növelése az SD-RAM méretére . ( Egy másik megoldás ugyanerre partíciók és LVM használata , de ezt a raspi-config nem tudja : kézzel kell . ) Első teendők Az e fejezetben leírtak minden Debian rendszerben működnek , nemcsak Raspbianban . Frissítés Ha a Raspbian számára elérhető az internet , érdemes azonnal frissíteni a diszk-kép elkészülte óta módosított programokat : apt-get update apt-get upgrade Idő Az időzóna beállítása : dpkg-reconfigure tzdata Az időszerver beállításához szerkesszük meg a / etc/ntp.conf fájlt ( pl. a nano programmal ) . Az ntp-szervereket kommentezzük ki , és írjuk a helyére : server168.1.1 iburst vagy : server time.kfki.hu iburst attól függően , hogy a routerünk tud-e időszerver lenni . Ha nem akarunk IPv6-ot , kommentezzük ki e fájlban a következő ( nem egymás utáni ) két sort : # restrictdefault kod notrap nomodify nopeer noquery # restrict \ : :1 Ezután indítsuk újra az időszervert : service ntp restart Ha minden jól ment , a date parancs a pontos magyar időt mutatja. mediawiki installálása Körülbelül helyre lesz szükségünk a root fájlrendszerben ( lásd feljebb ) . Így ellenőrizhetjük : df -h / A telepítés nagyon egyszerű : apt-get update apt-get install mediawiki imagemagick Ha korábban frissítettük a Raspbiant , az első utasítást nem kell még egyszer kiadni . Az így telepített mediawiki verziója e szócikk írásakor19.20 wheezy-ben és jessie-ben egyaránt . A konfiguráláshoz meg kell szerkeszteni a / etc /apache2/sites-enabled/000-default fájlt ( rootként , pl. a nano szövegszerkesztővel ) . A DocumentRoot / var/www sor után be kell szúrni még egy sort : Alias / wiki / / var/lib/mediawiki / majd mentés és kilépés után újraolvastatni az apache-val : service apache2 reload Ezután a munkaállomásról böngészőből elérjük a mediawiki telepítő lapját : http://192.168.1.55/wiki/index.php.168.1.55 a Raspberry Pi IP-címe , wiki az előbb az Alias sorba írt név . Kapcsolódó szócikkek Raspberry Pi Jegyzetek Források Andrew Munsell : Getting Started with Raspberry Pi : Installing Raspbian Honlap Összeszerelés , installálás monitorral és USB-billentyűvel angolul ( YouTube ) További információk Raspbian disztribúciók Debian Jessie on Raspberry Pi ( Sjoerd Simons weblapja ) Linux-disztribúciók