Angolkór
Az angolkór egy hiánybetegség, melynek okozója a csontok csökkent mineralizációja és kalciumtartalma. Jellemzően D-vitamin-hiány áll a hátterében.

Kialakulása
A D-vitamin hiánya következtében a kalcium és foszfor felszívódása a belekben nem elégséges. Ennek következménye, hogy a vérben leesik a kalcium és a foszfát szintje és növekszik az alkalin-foszfatáz aktivitás. Ez végső fokon a csontok kilágyulásához vezet.

A betegségnek domináns genetikai oka is lehet, aminek következménye, hogy nem megfelelő a D-vitamin hasznosulása, így a páciens a D-vitamin adására sem reagál. A betegségre való hajlam gyakran öröklődik, inkább fiúkban, mint lányokban. Közvetlen oka a foszfát nem elégséges felszívódása a vesékben.

Megjelenése
Gyermekekben jellemző a donga láb, a gerinc, a medence és a mellkas torzulása, amik a normál mechanikus terhelés következtében alakulnak ki. Jellemző egyes csontok megvastagodása, például a térdben, a csuklóban, a bokában. Hat hónapnál fiatalabb csecsemőknél izomrángás és tetánia (=merevgörcs) is felléphet.

Kimutatása
Ha  vérben lévő kalcium szintje alacsony, 5–7 mg/100 ml tartományban van, és magas az alkalin-foszfatáz aktivitás, az angolkórra, illetve csontlágyulásra utal.

Története 
Bizonyítékok alapján már kb. 50 000 évvel ezelőtt, a neandervölgyi emberek esetében előfordult az angolkór.

A betegség első tudományos leírása Dr. Daniel Whistlertől származik 1645-ből, és Francis Glisson professzortól 1650-ből. Az angolkórt elsőként Észak-Európában, elsősorban Angliában és az Egyesült Államokban írták le az ipari forradalom alatt, amikor sok ember kezdett élni városi környezetben, ahol jellemző volt a légszennyezés és a kevés napfény.

Az angolkór megértéséhez fontos volt tisztázni a csontok fejlődését. A csontok első formális leírását Marchand (1842), Bibard (1844) és Friedleben (1860) végezte el. 1849-ben Trousseau és Lasque felismerte, hogy a csontlágyulás (osteomalacia) és az angolkór ugyanannak a betegségnek különböző megjelenései. 1885-ben Pommer írta le először az angolkóros csontok kóros megjelenését.

1886-ban és 1890-ben Hirsch és Palm mennyiségi vizsgálatot végzett az angolkór földrajzi elterjedésére vonatkozóan és azt találták, hogy az angolkór kapcsolatban van a napfény hiányával. Ezt igazolta 1919-ben Huldschinsky, amikor bemutatta, hogy az angolkór ultraviola fénnyel kezelhető.

Az 1900-as évek elején a vitaminok koncepciója nagyobb figyelmet kapott a táplálkozásban mint élelmezési tényező. Ez az angolkór jobb megértéséhez vezetett. 1919-ben Sir Edward Mellanby speciális táplálással angolkórt tudott előidézni 400 kutyakölyök esetén. Ugyanő megmutatta, hogy az angolkórt tőkehal-olajjal vagy vajzsírral meg lehet előzni. Úgy vélte, hogy a megelőzéshez A-vitamin szükséges (mivel a tőkehal-olaj és a vajzsír is A-vitamint tartalmaz). Az A-vitamin és a D-vitamin közti különbségre 1922-ben McCollum mutatott rá, amikor laboratóriumi körülmények között a levegőre és a hőhatásra való hatásokat vizsgálta, és kimutatta az A-vitamin és a D-vitamin közti különbséget.

Bár ismert volt, hogy mind az UV-fény, mind a D-vitamin hatásos az angolkór megelőzésében és gyógyításában, a két tényező közötti összefüggést nem ismerték fel rögtön. 1923-ban Goldblatt és Soames felfedezték, hogy az UV-fénnyel besugárzott élelmiszer, amivel patkányokat tápláltak, megelőzi az angolkór kialakulását macskákban, de a nem besugárzott étel nem. 1925-ben Hess és Weinstock kimutatták, hogy a védő hatást a bőr UV-besugárzása okozza. Kimutatták, hogy a bőrben létező D-provitamin D-vitaminná alakul UV-fény hatására.

Források
 Handbook of vitamins / Robert B. Rucker (szerk.) ... [et al.]. - 4th ed., 2007, Taylor & Francis Group, LLC,

Jegyzetek 

Betegségek
Csontok
Az angolkór egy hiánybetegség , melynek okozója a csontok csökkent mineralizációja és kalciumtartalma . Jellemzően D-vitamin-hiány áll a hátterében . Kialakulása A D-vitamin hiánya következtében a kalcium és foszfor felszívódása a belekben nem elégséges . Ennek következménye , hogy a vérben leesik a kalcium és a foszfát szintje és növekszik az alkalin-foszfatáz aktivitás . Ez végső fokon a csontok kilágyulásához vezet . A betegségnek domináns genetikai oka is lehet , aminek következménye , hogy nem megfelelő a D-vitamin hasznosulása , így a páciens a D-vitamin adására sem reagál . A betegségre való hajlam gyakran öröklődik , inkább fiúkban , mint lányokban . Közvetlen oka a foszfát nem elégséges felszívódása a vesékben . Megjelenése Gyermekekben jellemző a donga láb , a gerinc , a medence és a mellkas torzulása , amik a normál mechanikus terhelés következtében alakulnak ki . Jellemző egyes csontok megvastagodása , például a térdben , a csuklóban , a bokában . Hat hónapnál fiatalabb csecsemőknél izomrángás és tetánia ( =merevgörcs ) is felléphet . Kimutatása Ha vérben lévő kalcium szintje alacsony,7 mg/100 ml tartományban van , és magas az alkalin-foszfatáz aktivitás , az angolkórra , illetve csontlágyulásra utal . Története Bizonyítékok alapján már kb.000 évvel ezelőtt , a neandervölgyi emberek esetében előfordult az angolkór . A betegség első tudományos leírása Dr . Daniel Whistlertől származikből , és Francis Glisson professzortólből . Az angolkórt elsőként Észak-Európában , elsősorban Angliában és az Egyesült Államokban írták le az ipari forradalom alatt , amikor sok ember kezdett élni városi környezetben , ahol jellemző volt a légszennyezés és a kevés napfény . Az angolkór megértéséhez fontos volt tisztázni a csontok fejlődését . A csontok első formális leírását Marchand Bibardés Friedlebenvégezte el.ben Trousseau és Lasque felismerte , hogy a csontlágyulás ( osteomalacia ) és az angolkór ugyanannak a betegségnek különböző megjelenései.ben Pommer írta le először az angolkóros csontok kóros megjelenését . 1886-ban ésben Hirsch és Palm mennyiségi vizsgálatot végzett az angolkór földrajzi elterjedésére vonatkozóan és azt találták , hogy az angolkór kapcsolatban van a napfény hiányával . Ezt igazoltaben Huldschinsky , amikor bemutatta , hogy az angolkór ultraviola fénnyel kezelhető . Azas évek elején a vitaminok koncepciója nagyobb figyelmet kapott a táplálkozásban mint élelmezési tényező . Ez az angolkór jobb megértéséhez vezetett.ben Sir Edward Mellanby speciális táplálással angolkórt tudott előidéznikutyakölyök esetén . Ugyanő megmutatta , hogy az angolkórt tőkehal-olajjal vagy vajzsírral meg lehet előzni . Úgy vélte , hogy a megelőzéshez A-vitamin szükséges ( mivel a tőkehal-olaj és a vajzsír is A-vitamint tartalmaz ) . Az A-vitamin és a D-vitamin közti különbségreben McCollum mutatott rá , amikor laboratóriumi körülmények között a levegőre és a hőhatásra való hatásokat vizsgálta , és kimutatta az A-vitamin és a D-vitamin közti különbséget . Bár ismert volt , hogy mind az UV-fény , mind a D-vitamin hatásos az angolkór megelőzésében és gyógyításában , a két tényező közötti összefüggést nem ismerték fel rögtön.ban Goldblatt és Soames felfedezték , hogy az UV-fénnyel besugárzott élelmiszer , amivel patkányokat tápláltak , megelőzi az angolkór kialakulását macskákban , de a nem besugárzott étel nem.ben Hess és Weinstock kimutatták , hogy a védő hatást a bőr UV-besugárzása okozza . Kimutatták , hogy a bőrben létező D-provitamin D-vitaminná alakul UV-fény hatására . Források Handbook of vitamins / Robert B . Rucker ( szerk . ) \... [ et al. ] . -h ed . , Taylor & Francis Group , LLC , Jegyzetek Betegségek Csontok