Hszia-házbeli Csie
-házbeli  a félig legendás -dinasztia 17. és egyben utolsó uralkodója, aki apja, Fa halálát követően lépett trónra. A történetírói hagyomány szerint uralkodóhoz méltatlan, erkölcstelen, kicsapongó életmódja miatt és zsarnoki uralma miatt meggyengült a dinasztia. A  törzsbeli Tang 湯, kihasználva az uralkodóház gyengeségét fellázadt és a mingtiaói csatában vereséget mért a  seregekre, amely egyben a mintegy félévezreden át fennálló dinasztia bukását is eredményezte. Helyébe a Tang által alapított -dinasztia lépett.

Származása, élete
A -dinasztia 16. uralkodójának, Fának a halála után, fia  követtő őt a trónon  (夏桀), vagyis a -házbeli  néven. Az adott neve  (履癸) volt. A Bambusz-évkönyvek tanúsága szerint  (壬辰) esztendőben lépett trónra, és uralkodása elején  (斟鄩) volt a főváros. Uralkodása 3. évében készült el saját palotája építtetésével, és leromboltatta a -tornyot (容臺). Ugyanebben az évben seregeivel benyomult be (岐) és leverte a  (畎夷) nevű barbár törzs lázadását.

Uralkodása
 szolgákkal, rabszolgákkal körülvéve fényűző életet élt, miközben népével rendkívül kegyetlenül, zsarnokmódján bánt. Csak az élet örömeinek, az állandó szórakozásnak szentelte magát, és nem tűrte, ha emiatt bárki is bírálni, kritizálni merte. Uralkodása 6. esztendejében pazar lakomát rendezett vazallusainak és a szomszédos országok vezetőinek. Uralkodása 11. évében az udvarába hívatta egy vazallusát, a  (有緡) fejedelmet, aki nem fogadta el a meghívást, ezért  megtámadta és elfoglalta a területeit. Uralkodása 13. évében elköltöztette a fővárost ba, és ekkor kezdte el használni a  (輦) nevű hordszéket is. Uralkodása 14. évében seregeket vezetett és megtámadta t (岷山). Ekkor figyelt fel  királyának két, páratlan szépségű lányára, ra és re, akiket feleségül vett, a nevüket pedig ra és Huara változtatta. Első feleségét, t (妹喜) eltaszította magától, számára egy külön tornyot építtetett a palotájában.

A dinasztia bukása
A -dinasztia fennhatósága alá számos kisebb fejedelemsége és királyság tartozott, melyek egyike  商 volt.  uralkodásának idejére  olyannyira megerősödött és akkora tekintélyre tett szert a többi vazallus állam között, hogy uralkodója, Tang nem kevesebb mint negyven kisebb államot nyert meg szövetségeseként a -ház elleni felkelés ügyére.

 uralkodásának 15. évében Tang áttelepítette  állam fővárosát Lüből (履) ba (亳). Két évvel később egy -béli miniszter, bizonyos  (伊尹) követségbe ment hez, és három évig a  udvarban maradt, mielőtt visszatért volna ba.

Mindeközben  tovább erősödött,  uralkodásának 26. évében már legyőzte és megsemmisített egy másik vazallus államot t (溫). Két évvel később  (昆吾) támadta meg ot, de kétéves háborút követően  megsemmisítő vereséget mért rá.

A történeti feljegyzések szerint a -ház bukását nem csak a  állam katonai sikerei, megerősödése jelezte előre, hanem a  uralkodásának idején tapasztalt természeti katasztrófák és anomáliák is. Uralkodása 10. évében például őt csillag jelent meg az égen, éjszaka meteor eső hullott, amelyet földrengés követett. Uralkodása 30. esztendejében összeomlott a -hegy ( 瞿山), és ugyanennek az évnek a telén  (聆隧) vidékét is valamilyen, pontosan meg nem nevezett katasztrófa sújtotta.

 uralkodásának 31. esztendejében került sor nál arra a csatára, amelyben a Tang vezette  seregek megsemmisítő vereséget mértek a  hadseregre. A hatalmas felhőszakadásban elszenvedett verseéget követően  elmenekült ba (三朡). A menekülő  sereget a  ig (郕) üldöték, ahol végső vereséget mértek rájuk, majd pedig nél (焦門) magát t is elfogták, majd ba száműzték (南巢), ahol feltehetően betegségben hunyt el.

Megjegyzések

Jegyzetek

Irodalom 
  William H. Nienhauser Jr., Ssu-ma Ch'ien, The Grand Scribe's Records, vol. 1, 'The basic annals of pre-Han China', Bloomington [etc.] Indiana University Press 1994. . 6. o.

Kapcsolódó szócikkek 
 Hszia-dinasztia

Kínai mitológia
Hszia-dinasztia
-házbeli a félig legendás -dinasztia és egyben utolsó uralkodója , aki apja , Fa halálát követően lépett trónra . A történetírói hagyomány szerint uralkodóhoz méltatlan , erkölcstelen , kicsapongó életmódja miatt és zsarnoki uralma miatt meggyengült a dinasztia . A törzsbeli Tang 湯 , kihasználva az uralkodóház gyengeségét fellázadt és a mingtiaói csatában vereséget mért a seregekre , amely egyben a mintegy félévezreden át fennálló dinasztia bukását is eredményezte . Helyébe a Tang által alapított -dinasztia lépett . Származása , élete A -dinasztia uralkodójának , Fának a halála után , fia követtő őt a trónon ( 夏桀 ) , vagyis a -házbeli néven . Az adott neve ( 履癸 ) volt . A Bambusz-évkönyvek tanúsága szerint ( 壬辰 ) esztendőben lépett trónra , és uralkodása elején ( 斟鄩 ) volt a főváros . Uralkodása évében készült el saját palotája építtetésével , és leromboltatta a -tornyot ( 容臺 ) . Ugyanebben az évben seregeivel benyomult be ( 岐 ) és leverte a ( 畎夷 ) nevű barbár törzs lázadását . Uralkodása szolgákkal , rabszolgákkal körülvéve fényűző életet élt , miközben népével rendkívül kegyetlenül , zsarnokmódján bánt . Csak az élet örömeinek , az állandó szórakozásnak szentelte magát , és nem tűrte , ha emiatt bárki is bírálni , kritizálni merte . Uralkodása esztendejében pazar lakomát rendezett vazallusainak és a szomszédos országok vezetőinek . Uralkodása évében az udvarába hívatta egy vazallusát , a ( 有緡 ) fejedelmet , aki nem fogadta el a meghívást , ezért megtámadta és elfoglalta a területeit . Uralkodása évében elköltöztette a fővárost ba , és ekkor kezdte el használni a ( 輦 ) nevű hordszéket is . Uralkodása évében seregeket vezetett és megtámadta t ( 岷山 ) . Ekkor figyelt fel királyának két , páratlan szépségű lányára , ra és re , akiket feleségül vett , a nevüket pedig ra és Huara változtatta . Első feleségét , t ( 妹喜 ) eltaszította magától , számára egy külön tornyot építtetett a palotájában . A dinasztia bukása A -dinasztia fennhatósága alá számos kisebb fejedelemsége és királyság tartozott , melyek egyike 商 volt. uralkodásának idejére olyannyira megerősödött és akkora tekintélyre tett szert a többi vazallus állam között , hogy uralkodója , Tang nem kevesebb mint negyven kisebb államot nyert meg szövetségeseként a -ház elleni felkelés ügyére. uralkodásának évében Tang áttelepítette állam fővárosát Lüből ( 履 ) ba ( 亳 ) . Két évvel később egy -béli miniszter , bizonyos ( 伊尹 ) követségbe ment hez , és három évig a udvarban maradt , mielőtt visszatért volna ba . Mindeközben tovább erősödött , uralkodásának évében már legyőzte és megsemmisített egy másik vazallus államot t ( 溫 ) . Két évvel később ( 昆吾 ) támadta meg ot , de kétéves háborút követően megsemmisítő vereséget mért rá . A történeti feljegyzések szerint a -ház bukását nem csak a állam katonai sikerei , megerősödése jelezte előre , hanem a uralkodásának idején tapasztalt természeti katasztrófák és anomáliák is . Uralkodása évében például őt csillag jelent meg az égen , éjszaka meteor eső hullott , amelyet földrengés követett . Uralkodása esztendejében összeomlott a -hegy ( 瞿山 ) , és ugyanennek az évnek a telén ( 聆隧 ) vidékét is valamilyen , pontosan meg nem nevezett katasztrófa sújtotta. uralkodásának esztendejében került sor nál arra a csatára , amelyben a Tang vezette seregek megsemmisítő vereséget mértek a hadseregre . A hatalmas felhőszakadásban elszenvedett verseéget követően elmenekült ba ( 三朡 ) . A menekülő sereget a ig ( 郕 ) üldöték , ahol végső vereséget mértek rájuk , majd pedig nél ( 焦門 ) magát t is elfogták , majd ba száműzték ( 南巢 ) , ahol feltehetően betegségben hunyt el . Megjegyzések Jegyzetek Irodalom William H. Nienhauser Jr. , Ssu-ma Ch'ien , The Grand Scribe's Records , vol . 'The basic annals of pre-Han China', Bloomington [ etc . ] Indiana University Press\. o . Kapcsolódó szócikkek Hszia-dinasztia Kínai mitológia Hszia-dinasztia