Csukás-éri-főcsatorna
A Csukás-éri-főcsatorna a Duna–Tisza közén elhelyezkedő 33-as számú Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszerben összegyülekező vizek elvezetésére szolgáló „erősen módosított” mesterséges vízfolyás.

Története

A második katonai felmérés szerint a főcsatorna mai nyomvonalán egy semlyékekből álló völgyvonulat helyezkedett el.

Neve 
Nevének jelentése nem a halra utal. A történetírásban Picsó-fokként vonult be a köztudatba, ezt dokumentálta Hornyik János Kecskemétről szóló négy részből álló I./IV. Monda Pícsó-patakról (később kiadatott a Hornyik-albumban).

Funkcionalitás 
Kecskemét megyei jogú városhoz több szempontból is kötődik. A csatorna Kecskemét város belterületének déli részén föld alatt futó szakasszal kezdődik. A fedett szakasz több környezetében lévő ipari létesítmény csapadékvizeinek, illetve több utcai csapadékvízgyűjtő csatorna vizeinek befogadója. A főcsatorna Kecskeméten a Kiskunfélegyházi út és a Mindszenti körút közelében bukkan a felszínre. A 44+677 szelvényben érkezik a csatornába a kecskeméti szennyvíztisztító által kibocsájtott tisztított szennyvíz. A főcsatorna felsőbb szakaszának vize leginkább ettől a létesítménytől származik; szárazabb nyári időszakokban a mederben szinte kizárólag tisztított szennyvíz található. A 42+865 szelvényig a főcsatorna medre betonelemekkel burkolt, az ez alatti szakasz burkolatlan. Kecskemétet elhagyván a csatorna vízhozama átlagosan 4m³/s. 

Kecskemét belterületét elhagyva a csatorna burkolt mederszakasza véget ér, a vízfolyás a domborzatnak leginkább megfelelő délkeleti futást vesz fel. A Homokhátság peremét elérve a csatorna esése megnő. Medrét tiltók és bukók tagolják szakaszokra. Ezen a szakaszon a belvizek visszatartása a meder jelentős esése miatt nem megoldható. A főcsatorna mellett több vízállásos rét is található, amelyeket a nagy csapadékok idején a Csukás-ér elönt. A főcsatorna esése Kiskunfélegyháza keleti határába érkezvén lecsökken, vízhozama ekkor 5,8m³/s. Kiskunfélegyháza keleti külterületein (16+552 szelvény) a Csukás-ér fogadja a Csukásér-Nyárlõrinci összekötõ-csatorna által továbbított vizeket, majd a 2+555 szelvényben a Félegyházi-vízfolyás által összegyűjtött vizeket. A Csukás-ér Pálmonostora külterületén a Dong-ér 14+773 szelvényébe torkollik, torkolati vízszállítása 20m³/s.

A főcsatorna Kecskemét belterületi szakasza Kecskemét megyei jogú város tulajdonában van. A városhatár és a torkolat közötti szakasz a Magyar Állam tulajdona, kezelője az Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság.

Kiépítettség, jelentősebb műtárgyak 
Kecskemét belterületi szakaszán a csatornát számos híd és út keresztezi. A főcsatornán ugyanakkor látványos nagyműtárgyak nem épültek. A csatorna sajátossága, hogy felsőbb szakaszának nagy esése miatt a mederben történő vízvisszatartás alig lehetséges. Az alsóbb szakasz túlterhelését megakadályozandó a főcsatornába érkező csatornák torkolatánál tiltós műtárgyakat helyeztek el, amelyeket csapadékos időben elzárnak, ezzel tehermentesítve a főcsatornát.

Élőhely 
A főcsatorna vízgyűjtőjén található a Nagynyíri erdő és a Kápolna-rét. Maga a Csukás-ér csak a Gátéri Fehér-tó Natura 2000-es területen halad keresztül. .

Források 
 http://www.slideshare.net/gigabajtos gigabajtos (E-book edition)
 http://www.geographic.org/geographic_names/name.php?uni=-1267560&fid=2323&c=hungary

További információk 
 2011. évi CXCVI. törvény a nemzeti vagyonról, I. melléklet (Az állam kizárólagos tulajdonában levő dolgok)

Magyarország csatornái
Bács-Kiskun megye földrajza
A Csukás-éri-főcsatorna a Duna–Tisza közén elhelyezkedőas számú Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszerben összegyülekező vizek elvezetésére szolgáló „ erősen módosított” mesterséges vízfolyás . Története A második katonai felmérés szerint a főcsatorna mai nyomvonalán egy semlyékekből álló völgyvonulat helyezkedett el . Neve Nevének jelentése nem a halra utal . A történetírásban Picsó-fokként vonult be a köztudatba , ezt dokumentálta Hornyik János Kecskemétről szóló négy részből álló I./IV . Monda Pícsó-patakról ( később kiadatott a Hornyik-albumban ) . Funkcionalitás Kecskemét megyei jogú városhoz több szempontból is kötődik . A csatorna Kecskemét város belterületének déli részén föld alatt futó szakasszal kezdődik . A fedett szakasz több környezetében lévő ipari létesítmény csapadékvizeinek , illetve több utcai csapadékvízgyűjtő csatorna vizeinek befogadója . A főcsatorna Kecskeméten a Kiskunfélegyházi út és a Mindszenti körút közelében bukkan a felszínre . A677 szelvényben érkezik a csatornába a kecskeméti szennyvíztisztító által kibocsájtott tisztított szennyvíz . A főcsatorna felsőbb szakaszának vize leginkább ettől a létesítménytől származik ; szárazabb nyári időszakokban a mederben szinte kizárólag tisztított szennyvíz található . A865 szelvényig a főcsatorna medre betonelemekkel burkolt , az ez alatti szakasz burkolatlan . Kecskemétet elhagyván a csatorna vízhozama átlagosan³/s . Kecskemét belterületét elhagyva a csatorna burkolt mederszakasza véget ér , a vízfolyás a domborzatnak leginkább megfelelő délkeleti futást vesz fel . A Homokhátság peremét elérve a csatorna esése megnő . Medrét tiltók és bukók tagolják szakaszokra . Ezen a szakaszon a belvizek visszatartása a meder jelentős esése miatt nem megoldható . A főcsatorna mellett több vízállásos rét is található , amelyeket a nagy csapadékok idején a Csukás-ér elönt . A főcsatorna esése Kiskunfélegyháza keleti határába érkezvén lecsökken , vízhozama ekkor8m³/s . Kiskunfélegyháza keleti külterületein552 szelvény ) a Csukás-ér fogadja a Csukásér-Nyárlõrinci összekötõ-csatorna által továbbított vizeket , majd a555 szelvényben a Félegyházi-vízfolyás által összegyűjtött vizeket . A Csukás-ér Pálmonostora külterületén a Dong-ér773 szelvényébe torkollik , torkolati vízszállítása³/s . A főcsatorna Kecskemét belterületi szakasza Kecskemét megyei jogú város tulajdonában van . A városhatár és a torkolat közötti szakasz a Magyar Állam tulajdona , kezelője az Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság . Kiépítettség , jelentősebb műtárgyak Kecskemét belterületi szakaszán a csatornát számos híd és út keresztezi . A főcsatornán ugyanakkor látványos nagyműtárgyak nem épültek . A csatorna sajátossága , hogy felsőbb szakaszának nagy esése miatt a mederben történő vízvisszatartás alig lehetséges . Az alsóbb szakasz túlterhelését megakadályozandó a főcsatornába érkező csatornák torkolatánál tiltós műtárgyakat helyeztek el , amelyeket csapadékos időben elzárnak , ezzel tehermentesítve a főcsatornát . Élőhely A főcsatorna vízgyűjtőjén található a Nagynyíri erdő és a Kápolna-rét . Maga a Csukás-ér csak a Gátéri Fehér-tó Naturaes területen halad keresztül. \ . Források http://www.slideshare.net/gigabajtos gigabajtos ( E-book edition ) http://www.geographic.org/geographic_names/name.php?uni=-1267560&fid=2323&c=hungary További információk évi CXCVI. törvény a nemzeti vagyonról , I. melléklet ( Az állam kizárólagos tulajdonában levő dolgok ) Magyarország csatornái Bács-Kiskun megye földrajza