Gornja Ploča
Gornja Ploča falu Horvátországban Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Lovinachoz tartozik.

Fekvése 
Gospićtól légvonalban 24 km-re, közúton 36 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 8 km-re, közúton 10 km-re északnyugatra a Likai-mező délkeleti részén, a Likai-középhegység lábánál a Pločai-szoros alatt, az A1-es autópályától 4 km-re keletre fekszik. Az autópályát Udbinával összekötő 522. számú úttól egy bekötőúton közelíthető meg. Itt található a Jadova-patak forrása. A falu Gornja Ploča, Donja Ploča és Tušice (régebben Mala Ploča) településrészekből áll.

Története 
A korabeli források alapján tudjuk, hogy a mai Ploča helyén a török hódítás előtt Novakovići és Novaci nevű lakott települések voltak. A 14. században Lika területén sok nemes család élt. Ez a vidék 1509-ben Bilajjal, Barletével, Slivnikkel, Novacival, Lovinaccal és Novigraddal együtt Ivan Karlović (Karlovics János) kezén volt. 1527-ben kihasználva a mohácsi csata utáni zűrzavart és a horvát nemesség megosztottságát a törökök teljesen megszállták Lika területét. 1577-ben két török kézen levő várat is említenek a mai falu területén, melyek közül az egyik Štulića tornya néven volt ismert. A török az elmenekült horvát lakosság helyére új telepeseket, pravoszláv hitű vlachokat és szerbeket telepített be, akik ennek fejében kiváltságokat kaptak. A betelepítés Ploča esetében Ferhád pasa idejében 1575 és 1577 között történt. A török uralom idejéből ismert Plocsanin Ali aga neve és mivel akkoriban több település is török urának nevét kapta feltételezhető, hogy Pločát róla nevezték el. 1689-ben Marko Mesić pap felkelést robbantott ki és a felkelők egy hónap leforgása alatt felszabadították Lika és Korbávia területét a török uralom alól. A betelepítés második hulláma 1690 és 1692 között történt a Gacka völgyéből és a Zrmanja folyó vidékéről érkezett pravoszláv szerbekkel. Az ezt követő első összeírás szerint 1700-ban a raduči parókia területén, melyhez Ploča is tartozott összesen 120 ház állt két parókussal. Egy ugyanez évből származó másik adat szerint Ploča és Kik együtt összesen 40 háztartást számlált. A régi források szerint Ploča területére ekkor görögök is érkeztek, akik azonban a kemény tél és a nagy havazás hatására rövidesen távoztak és már nem tértek vissza többé. 1719-ben Gornja Pločán felépült a Szentlélek tiszteletére szentelt pravoszláv templom. Ezután a lakosság száma tovább növekedett. Fontos dátum a település életében 1869 amikor felépült és megnyílt a népiskola. Pločának 1857-ben 1163, 1910-ben 1410 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gračaci járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A két világháború között Ploča fejlett mezőgazdasággal rendelkezett, különösen a juh-, kecske-, szarvasmarha- és a lótenyésztés volt jelentős. A jobb megélhetés miatt többen jártak dolgozni Szerbiába, illetve vándoroltak ki Franciaországba, Amerikába és más országokba. A II. világháború előestéjén településnek iskolája, temploma, rendőrőrse, két gőzmalma, három üzlete, vendéglője, három cipészműhelye, két kovácsműhelye, péksége és parókiája volt. A második világháború időszaka a pločaiaknak hasonlóan a többi a Független Horvát Állam területén élő szerbekhez az usztasa terror időszaka volt. 1941. július 31-én az usztasák két óra leforgása alatt 80 embert öldöstek le és hamvasztottak el otthonaikban. Ugyanezen a napon mintegy 15 helybelit hurcoltak el a jadovnoi koncentrációs táborba, ahol a háború alatt több tízezer szerbet öltek meg. Főként Gornja Pločán számos házat raboltak ki és gyújtottak fel, miközben a nép évekig a közeli hegyekben bujdosott. Minden harmadik pločai aktívan részt vett a nemzeti felszabadító hadsereg harcaiban, melyek során 94-en estek el, összesen pedig 315 pločai vesztette életét a háború idején. A felszabadulás után Ploča füstölgő rom volt, de a falut rövidesen újjáépítették. A súlyosan megrongálódott templomot 1949-ben le kellett bontani. 1991-ben lakosságának 97 százaléka szerb nemzetiségű volt, akik még ebben az évben a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak. A horvát hadsereg 1995. augusztus 6-án foglalta vissza a települést, melynek szerb lakossága elmenekült. A falunak 2011-ben 45 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A falu határában a Likai-középhegység területén a Debeljača nevű magaslat déli lejtőjén található a Debeljača cseppkőbarlang. A barlang bejárata akkor vált láthatóvá, amikor 2002 és 2004 között a Zágráb-Split autópálya építése során robbantást végeztek. Ennek következtében beomlott a barlang mennyezete. A barlang feltárása 2004 májusában kezdődött meg és a mai napig is tart. Ennek során 908 méter hosszan tárták fel a barlang járatait, melyek 66,5 méter mélységet értek el. Ezzel az ország közepes hosszúságú barlangjai közé tartozik. A bejárattól északkeletre egy kisebb barlangot is találtak, mely a terület geomorfológiai adottságaiból kiindulva ugyanannak a barlangrendszernek a része lehet.
A Szentlélek tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomát 1719-ben építették. 1949-ben teljesen lebontották.
Novaković várának maradványai.

Jegyzetek

Fordítás

További információk 
 Lovinac község hivatalos oldala 
 Lovinac község információs oldala 
 Lika kronológiája 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 

Lika-Zengg megye települései
Gornja Ploča falu Horvátországban Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Lovinachoz tartozik . Fekvése Gospićtól légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északnyugatra a Likai-mező délkeleti részén , a Likai-középhegység lábánál a Pločai-szoros alatt , az A1-es autópályátólkm-re keletre fekszik . Az autópályát Udbinával összekötő számú úttól egy bekötőúton közelíthető meg . Itt található a Jadova-patak forrása . A falu Gornja Ploča , Donja Ploča és Tušice ( régebben Mala Ploča ) településrészekből áll . Története A korabeli források alapján tudjuk , hogy a mai Ploča helyén a török hódítás előtt Novakovići és Novaci nevű lakott települések voltak . A században Lika területén sok nemes család élt . Ez a vidékben Bilajjal , Barletével , Slivnikkel , Novacival , Lovinaccal és Novigraddal együtt Ivan Karlović ( Karlovics János ) kezén volt.ben kihasználva a mohácsi csata utáni zűrzavart és a horvát nemesség megosztottságát a törökök teljesen megszállták Lika területét.ben két török kézen levő várat is említenek a mai falu területén , melyek közül az egyik Štulića tornya néven volt ismert . A török az elmenekült horvát lakosság helyére új telepeseket , pravoszláv hitű vlachokat és szerbeket telepített be , akik ennek fejében kiváltságokat kaptak . A betelepítés Ploča esetében Ferhád pasa idejébenésközött történt . A török uralom idejéből ismert Plocsanin Ali aga neve és mivel akkoriban több település is török urának nevét kapta feltételezhető , hogy Pločát róla nevezték el.ben Marko Mesić pap felkelést robbantott ki és a felkelők egy hónap leforgása alatt felszabadították Lika és Korbávia területét a török uralom alól . A betelepítés második hullámaésközött történt a Gacka völgyéből és a Zrmanja folyó vidékéről érkezett pravoszláv szerbekkel . Az ezt követő első összeírás szerintban a raduči parókia területén , melyhez Ploča is tartozott összesenház állt két parókussal . Egy ugyanez évből származó másik adat szerint Ploča és Kik együtt összesenháztartást számlált . A régi források szerint Ploča területére ekkor görögök is érkeztek , akik azonban a kemény tél és a nagy havazás hatására rövidesen távoztak és már nem tértek vissza többé.ben Gornja Pločán felépült a Szentlélek tiszteletére szentelt pravoszláv templom . Ezután a lakosság száma tovább növekedett . Fontos dátum a település életébenamikor felépült és megnyílt a népiskola . Pločánakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gračaci járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A két világháború között Ploča fejlett mezőgazdasággal rendelkezett , különösen a juh- , kecske- , szarvasmarha- és a lótenyésztés volt jelentős . A jobb megélhetés miatt többen jártak dolgozni Szerbiába , illetve vándoroltak ki Franciaországba , Amerikába és más országokba . A II. világháború előestéjén településnek iskolája , temploma , rendőrőrse , két gőzmalma , három üzlete , vendéglője , három cipészműhelye , két kovácsműhelye , péksége és parókiája volt . A második világháború időszaka a pločaiaknak hasonlóan a többi a Független Horvát Állam területén élő szerbekhez az usztasa terror időszaka volt. júliusén az usztasák két óra leforgása alattembert öldöstek le és hamvasztottak el otthonaikban . Ugyanezen a napon mintegyhelybelit hurcoltak el a jadovnoi koncentrációs táborba , ahol a háború alatt több tízezer szerbet öltek meg . Főként Gornja Pločán számos házat raboltak ki és gyújtottak fel , miközben a nép évekig a közeli hegyekben bujdosott . Minden harmadik pločai aktívan részt vett a nemzeti felszabadító hadsereg harcaiban , melyek soránen estek el , összesen pedigpločai vesztette életét a háború idején . A felszabadulás után Ploča füstölgő rom volt , de a falut rövidesen újjáépítették . A súlyosan megrongálódott templomotben le kellett bontani.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt , akik még ebben az évben a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatlakoztak . A horvát hadsereg augusztusán foglalta vissza a települést , melynek szerb lakossága elmenekült . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A falu határában a Likai-középhegység területén a Debeljača nevű magaslat déli lejtőjén található a Debeljača cseppkőbarlang . A barlang bejárata akkor vált láthatóvá , amikorésközött a Zágráb-Split autópálya építése során robbantást végeztek . Ennek következtében beomlott a barlang mennyezete . A barlang feltárásamájusában kezdődött meg és a mai napig is tart . Ennek soránméter hosszan tárták fel a barlang járatait , melyek5 méter mélységet értek el . Ezzel az ország közepes hosszúságú barlangjai közé tartozik . A bejárattól északkeletre egy kisebb barlangot is találtak , mely a terület geomorfológiai adottságaiból kiindulva ugyanannak a barlangrendszernek a része lehet . A Szentlélek tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomátben építették.ben teljesen lebontották . Novaković várának maradványai . Jegyzetek Fordítás További információk Lovinac község hivatalos oldala Lovinac község információs oldala Lika kronológiája Krešimir Matijević : Naseljenje Like A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Lika-Zengg megye települései