Kovácsi-erdőföldek
A Kovácsi-erdőföldek egy évtizedekig fátlan – a 2000-es évek óta lassan újraerdősülő – irtásterület, egy hozzávetőlegesen trapéz alakban elhelyezkedő fennsík elnevezése a Budai-hegységben. Bár a név Nagykovácsira utal, a terület az említett településtől 2000-ben különvált Remeteszőlős közigazgatási területéhez tartozik, egyben a Budai Tájvédelmi Körzet része.

Elhelyezkedése 
A Kovácsi-erdőföldek a Zsíros-hegy–Nagy-Szénás hegytömbjének egyik, átlagosan 400 méter körüli, vagy annál kicsit magasabb kiemelkedésekkel határolt, azoknál alig alacsonyabban fekvő, fennsíkszerű részlete a hegytömb délkeleti részén, nem messze a Budapest–Remeteszőlős–Solymár-hármashatártól, de teljes egészében remeteszőlősi területen. Területe nem sokban tér el egy hozzávetőlegesen 3:1 oldalarányú téglalaptól, amely majdnem szabályosan északnyugat-délkelet irányban nyúlik el a hegység ezen részén; északnyugat-délkeleti irányú hosszúsága hozzávetőleg 1 kilométer, míg délnyugat-északkeleti irányban nem szélesebb 3-400 méternél.

Területét észak és északkelet felől a Jegenye-völgy felső szakasza, illetve az abba torkolló kisebb vízmosások határolják; kelet felől a 388 méteres magasságig emelkedó Kálvária-domb határos vele. Az erdőföldek felől délkeleti irányban keskeny völgy ereszkedik le Budaliget felé (ebben halad a kék kereszt turistajelzés), délen pedig a 423 méter magas Remete-hegy erdei szabják meg a terület határait. Délnyugat felől egy 372 méteres, névtelen magaslat, majd attól kicsit északnyugatabbra egy igen meredek, Remeteszőlős belterülete felé leszakadó hegyoldal képezi a Kovácsi-erdőföldek határát ebből az irányból, majd egy 427 méter magas, szintén névtelen, erdős kiemelkedés jelöli ki a terület északnyugati határpontját.

Az erdőföldek területe lényegében egy fennsíkot foglal magában, melynek legmagasabb pontja az északnyugati csúcsa közelében található, a legalacsonyabban lévő részei pedig a terület északnyugati határvonala mentén helyezkednek el, ahol az ide hulló csapadékvíz-mennyiség lefut a Felső-Jegenye-völgy horhosaiba. A terület legmagasabban és legalacsonyabban fekvő pontjainak szintkülönbsége is kevesebb, mint 60 méter, hosszanti (északnyugat-délkeleti) irányban pedig valóban majdnem síknak hat.

Története 

A Kovácsi-erdőföldek kialakulásának története pontosan nem ismert. Feltételezhetően irtásterületről van szó, ezt valószínűsíti a neve mellett az is, hogy szinte minden irányból teljesen beerdősült mészkőhegyek határolják, kivéve az északnyugati részt, ahol karsztbokorerdő jellegű növénytakaróval bíró területek csatlakoznak hozzá. A terület már fátlanként, és azonos néven szerepel egy, feltehetőleg az 1930-as évek körül készült térképen is.

A 2000-es évek óta az erre kirándulók a folyamatosan nyomon követhetik a terület lassú újraerdősülését: a fennsík egyes részein még ritkás, más részletein azonban a 2010-es évek derekára már igen sűrű, fiatalos erdő alakult ki.

Turizmus 
A Kovácsi-erdőföldeket érinti az Országos Kéktúra 13-as számú szakasza és egy-két más turistajelzés is, amelyek Solymár, Budaliget vagy Remeteszőlős, illetve a Remete-szurdok felől vezetnek ide.

Források 

Budai-hegység
Remeteszőlős
__NINCSTARTALOMJEGYZÉK__
A Kovácsi-erdőföldek egy évtizedekig fátlan – aes évek óta lassan újraerdősülő – irtásterület , egy hozzávetőlegesen trapéz alakban elhelyezkedő fennsík elnevezése a Budai-hegységben . Bár a név Nagykovácsira utal , a terület az említett településtőlben különvált Remeteszőlős közigazgatási területéhez tartozik , egyben a Budai Tájvédelmi Körzet része . Elhelyezkedése A Kovácsi-erdőföldek a Zsíros-hegy–Nagy-Szénás hegytömbjének egyik , átlagosanméter körüli , vagy annál kicsit magasabb kiemelkedésekkel határolt , azoknál alig alacsonyabban fekvő , fennsíkszerű részlete a hegytömb délkeleti részén , nem messze a Budapest–Remeteszőlős–Solymár-hármashatártól , de teljes egészében remeteszőlősi területen . Területe nem sokban tér el egy hozzávetőlegesen1 oldalarányú téglalaptól , amely majdnem szabályosan északnyugat-délkelet irányban nyúlik el a hegység ezen részén ; északnyugat-délkeleti irányú hosszúsága hozzávetőlegkilométer , míg délnyugat-északkeleti irányban nem szélesebbméternél . Területét észak és északkelet felől a Jegenye-völgy felső szakasza , illetve az abba torkolló kisebb vízmosások határolják ; kelet felől améteres magasságig emelkedó Kálvária-domb határos vele . Az erdőföldek felől délkeleti irányban keskeny völgy ereszkedik le Budaliget felé ( ebben halad a kék kereszt turistajelzés ) , délen pedig améter magas Remete-hegy erdei szabják meg a terület határait . Délnyugat felől egyméteres , névtelen magaslat , majd attól kicsit északnyugatabbra egy igen meredek , Remeteszőlős belterülete felé leszakadó hegyoldal képezi a Kovácsi-erdőföldek határát ebből az irányból , majd egyméter magas , szintén névtelen , erdős kiemelkedés jelöli ki a terület északnyugati határpontját . Az erdőföldek területe lényegében egy fennsíkot foglal magában , melynek legmagasabb pontja az északnyugati csúcsa közelében található , a legalacsonyabban lévő részei pedig a terület északnyugati határvonala mentén helyezkednek el , ahol az ide hulló csapadékvíz-mennyiség lefut a Felső-Jegenye-völgy horhosaiba . A terület legmagasabban és legalacsonyabban fekvő pontjainak szintkülönbsége is kevesebb , mintméter , hosszanti ( északnyugat-délkeleti ) irányban pedig valóban majdnem síknak hat . Története A Kovácsi-erdőföldek kialakulásának története pontosan nem ismert . Feltételezhetően irtásterületről van szó , ezt valószínűsíti a neve mellett az is , hogy szinte minden irányból teljesen beerdősült mészkőhegyek határolják , kivéve az északnyugati részt , ahol karsztbokorerdő jellegű növénytakaróval bíró területek csatlakoznak hozzá . A terület már fátlanként , és azonos néven szerepel egy , feltehetőleg azas évek körül készült térképen is . Aes évek óta az erre kirándulók a folyamatosan nyomon követhetik a terület lassú újraerdősülését : a fennsík egyes részein még ritkás , más részletein azonban aes évek derekára már igen sűrű , fiatalos erdő alakult ki . Turizmus A Kovácsi-erdőföldeket érinti az Országos Kéktúraas számú szakasza és egy-két más turistajelzés is , amelyek Solymár, Budaliget vagy Remeteszőlős , illetve a Remete-szurdok felől vezetnek ide . Források Budai-hegység Remeteszőlős __NINCSTARTALOMJEGYZÉK__