Budapest élővilága
Budapestet élővilágának alakulására nagy befolyással volt a Budapestet kettészelő Duna, amely az élővilág szempontjából is játszik egyfajta elválasztó szerepet. A budai oldalon lévő kerületek jellegét tekintve inkább lakó és pihenőövezetek, míg a pesti oldal az ipar, a kereskedelem és a közigazgatás központja egybeépülve nagy kiterjedésű lakónegyedekkel. A növények tekintetében elmondható, hogy a parkok és a kialakított zöldterületek nagy része emberi kéz eredménye és folyamatosan változik. Van azonban a főváros mindkét oldalán olyan rész, ami különleges és említésre méltó élővilággal rendelkezik és három olyan sziget is, mely a városhoz tartozik és élővilága eltér a nagyvárosi részekétől. Említésre méltó helyek a Gellért-hegy különleges növényeivel és a Merzse-mocsár teljes élővilágával. Budapest legnagyobb kiterjedésű állóvize a XVI. kerületben a Naplás-tó tó, amelynek közvetlen környezete 1997 óta tájvédelmi körzet. A Naplás-tó a közeli Cinkotai parkerdővel és a Merzse-mocsárral együtt számos vízimadár fontos pihenőhelye a tavaszi és őszi madárvonulási időszakban. A városban több kiváló horgászvíz is található, melyek közül kiemelkednek a Duna adta horgászhelyek ilyen például a Hárosi-öböl.

Fauna 
A mérsékelt égövre jellemző fajok nagyvárosi környezethez alkalmazkodott populációi. Nagy számban előfordulnak a kedvtelésből tartott kutyák és macskák, illetve egyéb háziállatok, és rendszeresen ezekből lehet találni elkóborolt példányokat is. A kedvencek naponta tonnaszám keletkező ürüléke terheli a környezetet, és a hanyag gazdáknak „köszönhetően” elsősorban a kutyák jelentős szennyezettséget is okoznak az utcákon hagyott piszkukkal. Fertőzésveszélyt is okoz cipővel lakótérbe történő behurcolása és a száraz ürülék légáramlatba kerülése is. Veszélyt jelenthet a házi kedvenc madarak elengedése is, hiszen rendszeresen kerülnek ki a szabadba például papagájok, és megfigyelték már, hogy fészket is rakott egy barátpapagáj (Myiopsitta monachus) pár. A kedvtelésből tartott állatok mellett jelentős számban fordulnak elő más madárfajok is.

A leglátványosabb a parlagi galamb (Columba livia), a házi veréb (Passer domesticus), a sarlósfecske (Apus apus) a balkáni gerle (Streptopelia decaocto) a fekete rigó (Turdus merula), a a dolmányos varjú (Corvus corone) vagy a házi rozsdafarkú (Phoenicurus ochruros). Vannak ragadozó madarak is, mint például a vörös vércse (Falco tinnunculus), amely 70-80 párral is képviselteti magát, de előfordul még vándorsólyom (Falco peregrinus) is.

Az élővizeket kedvelik a récék. Vannak időszakosan megjelenő vándormadarak is. Telente nagy tömegben érkeznek nagy kárókatonák (Phalacrocorax carbo) A folyóparti részeken a város hulladékát is feldolgozó madarak a sirályok, közöttük előfordul a sárgalábú sirály (Larus cachinnans), a dankasirály (Larus ridibundus) és a viharsirály (Larus canus). A Merzse-mocsár madárvilága is nagyon színes talán kiemelhető a sok itt élő madárfaj közül a bölömbika (Botaurus stellaris) és a gyurgyalag (Merops apiaster). A mocsárban természetesen előfordulnak különböző békafajok, vízisiklók és mocsári teknősök is.

A Duna fővárosi szakaszán a sodrásban lévő részeken fogható a fogassüllő (Sander lucioperca), a folyami harcsa (Silurus glanis) és a rózsás márna (Barbus barbus) míg a csendesebb részeken ponty (Cyprinus carpio), kárászok (Carassius), csuka (Esox lucius), balin (Aspius aspius), amúr (Ctenopharyngodon idella), különböző apróbb halak és keszegfélék fordulhatnak elő nagyobb gyakorisággal.

Flóra 
Budapest eredeti növényzete csak a hegyvidéki részen és csak igen részlegesen maradt meg; a város növényeinek elsöprő többsége már telepített. Ezekkel egyrészt az utak mellé ültetett fasorokban, másrészt a város parkjaiban lehet találkozni. Említésre méltó azonban a Gellért és Sas-hegyen élő közönséges csikófark (Ephedra distachya), mely fokozottan védett gyógynövény. A Gellért-hegy másik ismert és Magyarországon csak itt előforduló növénye a szintén fokozottan védett sárgás habszegfű (Silene flavescens).

Jegyzetek

Források

Megjegyzések

Lásd még 
 Budapest földrajza

Magyarország élővilága
Budapest
Budapestet élővilágának alakulására nagy befolyással volt a Budapestet kettészelő Duna , amely az élővilág szempontjából is játszik egyfajta elválasztó szerepet . A budai oldalon lévő kerületek jellegét tekintve inkább lakó és pihenőövezetek , míg a pesti oldal az ipar , a kereskedelem és a közigazgatás központja egybeépülve nagy kiterjedésű lakónegyedekkel . A növények tekintetében elmondható , hogy a parkok és a kialakított zöldterületek nagy része emberi kéz eredménye és folyamatosan változik . Van azonban a főváros mindkét oldalán olyan rész , ami különleges és említésre méltó élővilággal rendelkezik és három olyan sziget is , mely a városhoz tartozik és élővilága eltér a nagyvárosi részekétől . Említésre méltó helyek a Gellért-hegy különleges növényeivel és a Merzse-mocsár teljes élővilágával . Budapest legnagyobb kiterjedésű állóvize a XVI. kerületben a Naplás-tó tó , amelynek közvetlen környezeteóta tájvédelmi körzet . A Naplás-tó a közeli Cinkotai parkerdővel és a Merzse-mocsárral együtt számos vízimadár fontos pihenőhelye a tavaszi és őszi madárvonulási időszakban . A városban több kiváló horgászvíz is található , melyek közül kiemelkednek a Duna adta horgászhelyek ilyen például a Hárosi-öböl . Fauna A mérsékelt égövre jellemző fajok nagyvárosi környezethez alkalmazkodott populációi . Nagy számban előfordulnak a kedvtelésből tartott kutyák és macskák , illetve egyéb háziállatok , és rendszeresen ezekből lehet találni elkóborolt példányokat is . A kedvencek naponta tonnaszám keletkező ürüléke terheli a környezetet , és a hanyag gazdáknak „ köszönhetően” elsősorban a kutyák jelentős szennyezettséget is okoznak az utcákon hagyott piszkukkal . Fertőzésveszélyt is okoz cipővel lakótérbe történő behurcolása és a száraz ürülék légáramlatba kerülése is . Veszélyt jelenthet a házi kedvenc madarak elengedése is , hiszen rendszeresen kerülnek ki a szabadba például papagájok , és megfigyelték már , hogy fészket is rakott egy barátpapagáj ( Myiopsitta monachus ) pár . A kedvtelésből tartott állatok mellett jelentős számban fordulnak elő más madárfajok is . A leglátványosabb a parlagi galamb ( Columba livia ) , a házi veréb ( Passer domesticus ) , a sarlósfecske ( Apus apus ) a balkáni gerle ( Streptopelia decaocto ) a fekete rigó ( Turdus merula ) , a a dolmányos varjú ( Corvus corone ) vagy a házi rozsdafarkú ( Phoenicurus ochruros ) . Vannak ragadozó madarak is , mint például a vörös vércse ( Falco tinnunculus ) , amelypárral is képviselteti magát , de előfordul még vándorsólyom ( Falco peregrinus ) is . Az élővizeket kedvelik a récék . Vannak időszakosan megjelenő vándormadarak is . Telente nagy tömegben érkeznek nagy kárókatonák ( Phalacrocorax carbo ) A folyóparti részeken a város hulladékát is feldolgozó madarak a sirályok , közöttük előfordul a sárgalábú sirály ( Larus cachinnans ) , a dankasirály ( Larus ridibundus ) és a viharsirály ( Larus canus ) . A Merzse-mocsár madárvilága is nagyon színes talán kiemelhető a sok itt élő madárfaj közül a bölömbika ( Botaurus stellaris ) és a gyurgyalag ( Merops apiaster ) . A mocsárban természetesen előfordulnak különböző békafajok , vízisiklók és mocsári teknősök is . A Duna fővárosi szakaszán a sodrásban lévő részeken fogható a fogassüllő ( Sander lucioperca ) , a folyami harcsa ( Silurus glanis ) és a rózsás márna ( Barbus barbus ) míg a csendesebb részeken ponty ( Cyprinus carpio ) , kárászok ( Carassius ) , csuka ( Esox lucius ) , balin ( Aspius aspius ) , amúr ( Ctenopharyngodon idella ) , különböző apróbb halak és keszegfélék fordulhatnak elő nagyobb gyakorisággal . Flóra Budapest eredeti növényzete csak a hegyvidéki részen és csak igen részlegesen maradt meg ; a város növényeinek elsöprő többsége már telepített . Ezekkel egyrészt az utak mellé ültetett fasorokban , másrészt a város parkjaiban lehet találkozni . Említésre méltó azonban a Gellért és Sas-hegyen élő közönséges csikófark ( Ephedra distachya ) , mely fokozottan védett gyógynövény . A Gellért-hegy másik ismert és Magyarországon csak itt előforduló növénye a szintén fokozottan védett sárgás habszegfű ( Silene flavescens ) . Jegyzetek Források Megjegyzések Lásd még Budapest földrajza Magyarország élővilága Budapest