Erukasav
Az erukasav vagy cisz-13-dokozénsav szerves vegyület, 22 szénatomos telítetlen zsírsav, mely a természetben is előfordul, képlete CH3(CH2)7CH=CH(CH2)11COOH. Sztereoizomerje a brasszidinsav (transz-13-dokozénsav).

Tulajdonságai 
Az erukasav légköri nyomáson és szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú, fehéres színű, kristályos anyag. Olvadáspontja 34 °C, forráspontja 1,33 kPa nyomáson 225 °C. Alkoholban és éterben jól oldódik, vízben viszont gyakorlatilag oldhatatlan.

Kémiai tulajdonságai az olajsavéihoz hasonlóak. A cisz-izomer erukasav salétromsavval melegítve átalakítható a transz-izomer brasszidinsavvá.

Előfordulása 
Glicerines észtere megtalálható a káposztafélék (Brassicaceae) és a sarkantyúkafélék (Tropaeolaceae) fajaiban, a szőlőmagolajban és a csukamájolajban. A káposztafélék közül a repce (Brassica napus) olajában, illetve a fekete mustár (Brassica nigra) magjának olajában viszonylag nagy koncentrációban fordul elő: ezek zsírosolajának akár 50%-át is alkothatja az erukasavas glicerinészter. Általánosságban elmondható, hogy a káposztafélékből kinyerhető olajok erukasavtartalma legfeljebb 45% körüli.

Előállítása 
Először 1849 és 1853 között állították elő egyes káposztafélékből. 1962-ben repceolajból alacsony hőmérsékleten kristályosították ki.

Jegyzetek

Források 
 
 

Zsírsavak
Növényi biokémia
Az erukasav vagy cisz-13-dokozénsav szerves vegyület, szénatomos telítetlen zsírsav , mely a természetben is előfordul , képlete CH3( CH2) 7CH=CH( CH2) 11COOH . Sztereoizomerje a brasszidinsav ( transz-13-dokozénsav ) . Tulajdonságai Az erukasav légköri nyomáson és szobahőmérsékleten szilárd halmazállapotú , fehéres színű , kristályos anyag . Olvadáspontja°C , forráspontja33 kPa nyomáson°C . Alkoholban és éterben jól oldódik , vízben viszont gyakorlatilag oldhatatlan . Kémiai tulajdonságai az olajsavéihoz hasonlóak . A cisz-izomer erukasav salétromsavval melegítve átalakítható a transz-izomer brasszidinsavvá . Előfordulása Glicerines észtere megtalálható a káposztafélék ( Brassicaceae ) és a sarkantyúkafélék ( Tropaeolaceae ) fajaiban , a szőlőmagolajban és a csukamájolajban . A káposztafélék közül a repce ( Brassica napus ) olajában , illetve a fekete mustár ( Brassica nigra ) magjának olajában viszonylag nagy koncentrációban fordul elő : ezek zsírosolajának akár-át is alkothatja az erukasavas glicerinészter . Általánosságban elmondható , hogy a káposztafélékből kinyerhető olajok erukasavtartalma legfeljebb körüli . Előállítása Előszörésközött állították elő egyes káposztafélékből.ben repceolajból alacsony hőmérsékleten kristályosították ki . Jegyzetek Források Zsírsavak Növényi biokémia