Körmendi Zoltán
Körmendi Zoltán, előző név: Frim Zoltán (Budapest, 1898. június 10. – Gunskirchen, 1944) költő, író, publicista.

Élete 
Budapesten született Frim Gyula (1860–1940) vasúti hivatalnok és Schöntag Franciska fiaként. Apai nagyszülei Frim Ferenc tímár és Kohn Róza, anyai nagyszülei Schöntag Salamon szállító-és bérkocsi tulajdonos és Frankel Rozália voltak. Beiratkozott az egyetem jogi karára, de azt nem végezhette el. A Tanácsköztársaság eseményeiben a közoktatási népbiztosság munkatársaként, majd fegyverrel is részt vett. Ezért utóbb letartóztatták és kitiltották az ország egyetemeiről. Hivatalnok lett, közben verseket, szépprózát, szociográfiát írt és szerepet vállalt a munkásmozgalomban, többek között az illegális Vörös Segély tevékenységében.

1919-ben Budapesten házasságot kötött Weisz Salamon Zsigmond és Lőwy Zelma lányával, Juliannával. Első felesége 1921-ben Budapesten elhunyt. 1925. március 25-én házasságot kötött Fenyő József és Scheiber Gizella lányával, Borbálával.

Az 1930-as években – egy szociográfiai írása tanúsága szerint – „Több mint tizenötezer családlátogatást végzett és legalább háromezer család életébe kapcsolódott. (Budapesti ínségesek és deklasszáltak életébe.)” Írásai megjelentek a 100%, a Népszava, a Válasz, a Szép Szó című baloldali orgánumokban, valamint a vajdasági Kalangya című folyóiratban.

1943-ban behívták munkaszolgálatra, majd sorstársaival együtt az 1945 áprilisában megnyitott gunskircheni koncentrációs táborba került. Oda általában Mauthausenből vagy közvetlenül a határon kialakított német kényszermunka-táborokból vitték, illetve hajtották gyalogmenetben a foglyokat. Körmendi Zoltán a gunskircheni táborban vagy – Szita Szabolcs könyve szerint – a közeli Hörsching hadikórházában halt meg, a tábor felszabadítása (1945. május 4–5.) után.

Életében három könyve jelent meg: egy verseskötete és egy novelláskötete, valamint egy ifjúsági regény fordítása jelent meg. 1933-ban írt Most már mindent megbocsátok Máriának című regénye csak 1963-ban, összegyűjtött műveinek kiadásában látott napvilágot.

Munkái 
 Tükörcserepek (novellák, Budapest, 1934)
 Regény helyett (versek, Budapest, 1936)
 Tirili útja a világ körül (Fritz Rosenfeld ifjúsági regényének fordítása, Budapest, 1933)
 Nagyvárosi képeskönyv (összegyűjtött írások, szerk. Lénárt Éva, Budapest, 1963)

Jegyzetek

Források 
 

 Gereblyés László: Körmendi Zoltán In: Bóka László (szerk.): Magyar mártír írók antológiája Cserépfalvi, 1947 (152. o.)

További információk 
 Körmendi Zoltán: Kritika a kritikáról Kalangya, IV. évfolyam (1935. május)
 Körmendi Zoltán: Budapesti bérkaszárnya EPA, Budapesti Negyed 10. (2002/1-2). Eredeti megjelenés: Szép Szó, IV. kötet, 1937. 11. füzet, 64-67. old.; IV. kötet, 2. füzet (12.), 1937. március, 161-170. old.

Magyar költők
Magyar írók
1898-ban született személyek
1944-ben elhunyt személyek
A holokauszt magyar áldozatai
Munkaszolgálatosok
Zsidó származású magyarok
Családi nevüket magyarosított személyek
Budapesten született személyek
Körmendi Zoltán , előző név : Frim Zoltán ( Budapest , június – Gunskirchen,költő , író , publicista . Élete Budapesten született Frim Gyula1940 ) vasúti hivatalnok és Schöntag Franciska fiaként . Apai nagyszülei Frim Ferenc tímár és Kohn Róza , anyai nagyszülei Schöntag Salamon szállító-és bérkocsi tulajdonos és Frankel Rozália voltak . Beiratkozott az egyetem jogi karára , de azt nem végezhette el . A Tanácsköztársaság eseményeiben a közoktatási népbiztosság munkatársaként , majd fegyverrel is részt vett . Ezért utóbb letartóztatták és kitiltották az ország egyetemeiről . Hivatalnok lett , közben verseket , szépprózát , szociográfiát írt és szerepet vállalt a munkásmozgalomban , többek között az illegális Vörös Segély tevékenységében . 1919-ben Budapesten házasságot kötött Weisz Salamon Zsigmond és Lőwy Zelma lányával , Juliannával . Első feleségeben Budapesten elhunyt. márciusén házasságot kötött Fenyő József és Scheiber Gizella lányával , Borbálával . Azas években – egy szociográfiai írása tanúsága szerint – „ Több mint tizenötezer családlátogatást végzett és legalább háromezer család életébe kapcsolódott . ( Budapesti ínségesek és deklasszáltak életébe. ) ” Írásai megjelentek a , a Népszava , a Válasz , a Szép Szó című baloldali orgánumokban , valamint a vajdasági Kalangya című folyóiratban . 1943-ban behívták munkaszolgálatra , majd sorstársaival együtt azáprilisában megnyitott gunskircheni koncentrációs táborba került . Oda általában Mauthausenből vagy közvetlenül a határon kialakított német kényszermunka-táborokból vitték , illetve hajtották gyalogmenetben a foglyokat . Körmendi Zoltán a gunskircheni táborban vagy – Szita Szabolcs könyve szerint – a közeli Hörsching hadikórházában halt meg , a tábor felszabadítása május5. ) után . Életében három könyve jelent meg : egy verseskötete és egy novelláskötete , valamint egy ifjúsági regény fordítása jelent meg.ban írt Most már mindent megbocsátok Máriának című regénye csakban , összegyűjtött műveinek kiadásában látott napvilágot . Munkái Tükörcserepek ( novellák , Budapest , Regény helyett ( versek , Budapest , Tirili útja a világ körül ( Fritz Rosenfeld ifjúsági regényének fordítása, Budapest , Nagyvárosi képeskönyv ( összegyűjtött írások , szerk . Lénárt Éva, Budapest , Jegyzetek Források Gereblyés László : Körmendi Zoltán In : Bóka László ( szerk . ) : Magyar mártír írók antológiája Cserépfalvi,( 152. o . ) További információk Körmendi Zoltán : Kritika a kritikáról Kalangya , IV. évfolyam május ) Körmendi Zoltán : Budapesti bérkaszárnya EPA, Budapesti Negyed1-2) . Eredeti megjelenés : Szép Szó , IV. kötet , füzet , old . ; IV. kötet , füzet ) , március , old . Magyar költők Magyar írók 1898-ban született személyek 1944-ben elhunyt személyek A holokauszt magyar áldozatai Munkaszolgálatosok Zsidó származású magyarok Családi nevüket magyarosított személyek Budapesten született személyek