Kamalasíla
Kamalasíla (legaktívabb évek: 740–795) indiai buddhista tudós, a Nálanda egyetem tanítója, aki Triszong Decen tibeti király felkérését követően elkísérte Tibetbe Sántaraksitát (725–788).

Hagyományvonal
Dargyay, et al. (1977, 1998: p. 7) beszámol egy hagyományátadási vonalról, amelyen keresztül Indiából áthagyományozódott Tibetbe a Síla, a Szútrajána Buddha-vacsana és a hat Páramitá (főleg Nágárdzsuna mahájána tanításain keresztül) fordításait (a pandita ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy szanszkrit tudós):

Vitaverseny a Szamje kolostorban
793-ban Triszong Decen tibeti király azon a véleményen volt, hogy Mohejan, csan szerzetes, nem helyesen ismeri a dharmát (buddhista tanítások, ahogy a valóság van). Miután Mohejan támogatói hevesen tiltakoztak ez ellen, az uralkodó úgy döntött, hogy tartsanak egy nagyszabású vitaversenyt. Annak ellenére, hogy az eseményt a fővárostól távol található Szamje kolostorban tartották, úgy maradt fent az utókor számára, hogy „a lhászai tanácskozás”. Kamalasíla képviselte a vadzsrajána tanokat, Mohejan pedig a csan buddhizmus keleti-hegy tanait. A legtöbb tibeti forrás szerint Kamalasíla győzelmével végződött a verseny (sok kínai forrás szerint viszont Mohejan győzött), Mohejannak el kellett hagynia az ország területét, és királyi rendelet után a hirtelen megvilágosodásról szóló összes szöveget összegyűjtötték és elégették. A tibeti buddhizmus történetének sarkalatos pontja volt ez, hiszen ezután a késő indiai modellt követték és csak kevés kínai hatás szivárgott be az irányzatba.

A csam tánc
Létezik egy csam tánc, amely a csöd tanításokkal kapcsolatosan elmeséli a lhászai tanácskozás történéseit. Mohejant általában sok gyermek gyűrűjében ábrázolják. A csöd a buddhizmus indiai és a kínai formája, ahogy a Himalájába érkezve felvette sajátos jegyeit.

Leegyszerűsítve a vadzsrajána a „fokozatossággal” (tibeti: rim gyisz 'dzsug pa, kínai: tun-vu), míg a csan a „közvetlennel” jellemezhető (tibeti: csig csar gyi 'dzsug pa; kínai: csian-vu). Ez természetesen csak abban a történelmi szövegkörnyezetben értelmezhető, amely Kamalasíla és Mohejan vitájára vonatkozik.

A tibeti kulturális hagyományok szerint Kamalasíla a megvilágosodáshoz vezető fokozatos utat hirdette, míg Mohejan úgy vélte, hogy a tudat azonnali módon is elérheti a megvilágosodást. A vita történelmi tényét kétségbe vonta Tucci & Heissig (1970), Gomez (1983) és Ruegg (1992). Ez azonban nem csökkenti a jelentőségét a tibeti vallás és kultúra meghatározásában.

Művei

A meditáció szakaszai (bhávanákrama) trilógia
Kamalasíla három szövegének is az a címe, hogy Bhávanákrama (A meditáció szakaszai), amely Aszanga jógácsára hagyományát foglalja össze, illetve arra építkezik, főleg a meditációs gyakorlat és a mentális kultiváció (bhávaná) aspektusaira vonatkozóan. Az első kötetet lefordították klasszikus kínai nyelvre.

Szövegmagyarázat a Madhjamálamkárához
(szanszkrit: Madhjamálamkára-pandzsika, wylie: dbu ma rgyan gyi dka' 'grel)
Szövegmagyarázat a nehéz pontokhoz (szanszkrit: Madhjamálamkára-pandzsika, Wylie: dbu ma rgyan gyi dka' 'grel)

A közép megvilágítása
A közép megvilágítása (szanszkrit: Madhjamálamkára, wylie: dbu ma snang ba)

Kapcsolódó szócikkek
Nágárdzsuna
Bhávanákrama

Bibliográfia

Jegyzetek

Források
 
Tucci, G. and Heissig, W. (1970). Die Religionen Tibets und der Mongolei. Stuttgart
 

Indiai buddhisták
Indiai filozófusok
Buddhista filozófusok
Madhjamaka
Tibeti buddhisták
Kamalasíla ( legaktívabb évek : 795 ) indiai buddhista tudós , a Nálanda egyetem tanítója , aki Triszong Decen tibeti király felkérését követően elkísérte Tibetbe Sántaraksitát788 ) . Hagyományvonal Dargyay , et al . p. 7 ) beszámol egy hagyományátadási vonalról , amelyen keresztül Indiából áthagyományozódott Tibetbe a Síla , a Szútrajána Buddha-vacsana és a hat Páramitá ( főleg Nágárdzsuna mahájána tanításain keresztül ) fordításait ( a pandita ebben az összefüggésben azt jelenti , hogy szanszkrit tudós ) : Vitaverseny a Szamje kolostorban 793-ban Triszong Decen tibeti király azon a véleményen volt , hogy Mohejan , csan szerzetes , nem helyesen ismeri a dharmát ( buddhista tanítások , ahogy a valóság van ) . Miután Mohejan támogatói hevesen tiltakoztak ez ellen , az uralkodó úgy döntött , hogy tartsanak egy nagyszabású vitaversenyt . Annak ellenére , hogy az eseményt a fővárostól távol található Szamje kolostorban tartották , úgy maradt fent az utókor számára , hogy „ a lhászai tanácskozás” . Kamalasíla képviselte a vadzsrajána tanokat , Mohejan pedig a csan buddhizmus keleti-hegy tanait . A legtöbb tibeti forrás szerint Kamalasíla győzelmével végződött a verseny ( sok kínai forrás szerint viszont Mohejan győzött ) , Mohejannak el kellett hagynia az ország területét , és királyi rendelet után a hirtelen megvilágosodásról szóló összes szöveget összegyűjtötték és elégették . A tibeti buddhizmus történetének sarkalatos pontja volt ez , hiszen ezután a késő indiai modellt követték és csak kevés kínai hatás szivárgott be az irányzatba . A csam tánc Létezik egy csam tánc , amely a csöd tanításokkal kapcsolatosan elmeséli a lhászai tanácskozás történéseit . Mohejant általában sok gyermek gyűrűjében ábrázolják . A csöd a buddhizmus indiai és a kínai formája , ahogy a Himalájába érkezve felvette sajátos jegyeit . Leegyszerűsítve a vadzsrajána a „ fokozatossággal” ( tibeti : rim gyisz 'dzsug pa , kínai : tun-vu ) , míg a csan a „ közvetlennel” jellemezhető ( tibeti : csig csar gyi 'dzsug pa ; kínai : csian-vu ) . Ez természetesen csak abban a történelmi szövegkörnyezetben értelmezhető , amely Kamalasíla és Mohejan vitájára vonatkozik . A tibeti kulturális hagyományok szerint Kamalasíla a megvilágosodáshoz vezető fokozatos utat hirdette , míg Mohejan úgy vélte , hogy a tudat azonnali módon is elérheti a megvilágosodást . A vita történelmi tényét kétségbe vonta Tucci & Heissig Gomezés Ruegg Ez azonban nem csökkenti a jelentőségét a tibeti vallás és kultúra meghatározásában . Művei A meditáció szakaszai ( bhávanákrama ) trilógia Kamalasíla három szövegének is az a címe , hogy Bhávanákrama ( A meditáció szakaszai ) , amely Aszanga jógácsára hagyományát foglalja össze , illetve arra építkezik , főleg a meditációs gyakorlat és a mentális kultiváció ( bhávaná ) aspektusaira vonatkozóan . Az első kötetet lefordították klasszikus kínai nyelvre . Szövegmagyarázat a Madhjamálamkárához ( szanszkrit : Madhjamálamkára-pandzsika , wylie : dbu ma rgyan gyi dka' 'grel ) Szövegmagyarázat a nehéz pontokhoz ( szanszkrit : Madhjamálamkára-pandzsika , Wylie : dbu ma rgyan gyi dka' 'grel ) A közép megvilágítása A közép megvilágítása ( szanszkrit : Madhjamálamkára , wylie : dbu ma snang ba ) Kapcsolódó szócikkek Nágárdzsuna Bhávanákrama Bibliográfia Jegyzetek Források Tucci , G. and Heissig , W. Die Religionen Tibets und der Mongolei . Stuttgart Indiai buddhisták Indiai filozófusok Buddhista filozófusok Madhjamaka Tibeti buddhisták