Aranyos György
Aranyos György (1869 – Szekszárd, 1919. augusztus 10.) szabómester, a Magyarországi Tanácsköztársaság idején Tolna vármegye kormányzótanácsi biztosa. A bukás után kivégezték.

Élete
Aranyos György és Kovács Ágnes fia. Az 1890-es években kapcsolódott be a munkásmozgalomba, később Svájcba költözött. A Magyarországi Tanácsköztársaság idején visszatért Magyarországra, május 17-én Tolna megye biztosává tették meg, feladata az volt, hogy ellenőrizze a rendeletek végrehajtását. Május 26-án jelentést tett a belügyi népbiztosnak, amelyben politikai és gazdasági elmaradottságról írt, és ezt elsősorban a helyi direktórium tagjainak „politikai képzetlenségéhez”, tehát a nem kommunista beállítottságukhoz kötötte. Feloszlatta a szekszárdi direktóriumot, arra hivatkozva, hogy a tagok kijelölése a szakszervezetek megkérdezése nélkül ment végbe, június 3-án történt meg az újraválasztás. Szerepet vállalt a júniusi ellenforradalom-sorozat leverésében, június 24-én Pakson volt a helyi forradalmi törvényszék elnöke. A kommün bukása után Prónay katonái végeztek vele és társaival (felakasztották), a kivégzéseket Gömbös Gyula testvére, János irányította.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1981.
 A szekszárdi direktórium tagjainak kivégzése (festmény) (Száz rejtély a magyar történelemből. Szerkesztette: Halmos Ferenc. Gesta Könyvkiadó, Budapest, 1997, 162. oldal.)

1869-ben született személyek
1919-ben elhunyt személyek
Magyar emigránsok Svájcban
Kivégzett magyar politikusok
A fehérterror áldozatai
Aranyos György– Szekszárd , augusztus ) szabómester , a Magyarországi Tanácsköztársaság idején Tolna vármegye kormányzótanácsi biztosa . A bukás után kivégezték . Élete Aranyos György és Kovács Ágnes fia . Azes években kapcsolódott be a munkásmozgalomba , később Svájcba költözött . A Magyarországi Tanácsköztársaság idején visszatért Magyarországra , májusén Tolna megye biztosává tették meg , feladata az volt , hogy ellenőrizze a rendeletek végrehajtását . Májusán jelentést tett a belügyi népbiztosnak , amelyben politikai és gazdasági elmaradottságról írt , és ezt elsősorban a helyi direktórium tagjainak „ politikai képzetlenségéhez” , tehát a nem kommunista beállítottságukhoz kötötte . Feloszlatta a szekszárdi direktóriumot , arra hivatkozva , hogy a tagok kijelölése a szakszervezetek megkérdezése nélkül ment végbe , júniusán történt meg az újraválasztás . Szerepet vállalt a júniusi ellenforradalom-sorozat leverésében , júniusén Pakson volt a helyi forradalmi törvényszék elnöke . A kommün bukása után Prónay katonái végeztek vele és társaival ( felakasztották ) , a kivégzéseket Gömbös Gyula testvére , János irányította . Jegyzetek Források További információk Magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , A szekszárdi direktórium tagjainak kivégzése ( festmény ) ( Száz rejtély a magyar történelemből . Szerkesztette : Halmos Ferenc . Gesta Könyvkiadó , Budapest , oldal . ) 1869-ben született személyek 1919-ben elhunyt személyek Magyar emigránsok Svájcban Kivégzett magyar politikusok A fehérterror áldozatai