Rosty Albert
Barkóczi Rosty Albert Ferenc János (Sopron, 1779. december 10. – Pest, 1847. november 4.) Békés vármegye alispánja, főjegyzője, táblabíró, földbirtokos.

Élete

Rosty Albert az eredetileg Vas vármegyei nemesi származású barkóczi Rosty család sarjaként született Sopronban. Édesapja barkóczi Rosty Pál (1745-1810) főhadnagy volt, Vas megyei táblabíró, elítélt magyar jakobinus, édesanyja nedeczei Nedeczky Anna (1764-1839), Nedeczky Albert és Újváry Walburga bárónő lánya volt. Albert nagyapja barkóczi Rosty Ferenc (1718-1790), királyi tanácsos, Vas vármegye alispánja, vármegyei követ, táblabíró, Vas megyei földbirtokos volt. Rosty Albert nagynénje, Rosty Katalin (1753–1787), akinek a férje mezőszegedi Szegedy Ignác (1736–1796), királyi tanácsos, Zala vármegye alispánja, földbirtokos, Vas- és Zala megyék táblabírája; Szegedy Ignác és Rosty Katalin lánya és egyben Rosty Albert elsőfokú unokatestvére, mezőszegedi Szegedy Róza (1774–1832), Kisfaludy Sándor költőnek a felesége volt.

1799-ben jogi hallgató volt a bécsi egyetemen. 1807. március 16-án a főispán táblabíróvá tette. 1805. november 19.-én a nemesi felkelés alkalmával első kapitánnyá választották a gyalogsághoz, de alig 20 nappal később kérte, hogy helyette, öccse Rosty Károlyt (1785-1835) nevezzék ki. 1802 és 1812 között Rosty Albert Békés vármegye aljegyzője, 1811-ben Békés vármegye országgyűlési követe, 1812-től 1819-ig vármegyei főjegyző, 1819-től 1826-ig békési másodalispán volt. Albert elköltözött a szentandrási uradalomba Békés megyébe magára vállalva a jószágigazgatást. 1816-ban Szentandráson 32 jobbágya és több zsellére volt, 1825-ben bizonyságlevelet kapott arról, hogy a csabacsüdi puszta és Szentandráson lévő részek tulajdonosa, valamint Komlósnak és Szentetornyának arendalis birtokosa volt.

A kitűnő muzsikus és a zene igen nagy kedvelője Rosty Albert, házánál gyakran zeneestéket szervezett, ahol már nagyon fiatal korában vett részt Erkel Ferenc.

1843-ban, a nehéz anyagi körülményekben levő sógornőjét, Eckstein Alojziát, Novák Antal (1797-1843) békési alispán özvegyét, beköltöztette gyermekeivel együtt a saját pesti házába, ahol eltartotta egészen haláláig.

A reformkor eszméi úttörője, a 65 éves Rosty Albert táblabíró, tóthkomlósi közbirtokos 1844. június 27.-án örökváltási szerződést írt alá jobbágyaival hogy, felszabadítsa őket. 1845. január 26.-án nyilatkozatot küldött a vármegyét, hogy értesítse a szándékáról, hogy önkéntesen adó alá veti magát. Saját szavai szerint: "Én alólírt mélyen érezvén azon igazságtalanságot, mely hazánk adózóin az egész nemesi birtok adómentesége által századok óta elkövettetik, s mely sok részben irigylett alkotmányunkat becsében lejjebb szállította, minthogy reményem, miszerént a törvényhozás a századunk szellemével ellentétben állót kiváltságot meg fogja szüntetni..."

1847. november 5.-én hunyt el Pesten a Fürdő [ma: József Attila] utcai Pollack házban [ma: József Attila u. 6].

Házassága és gyermekei
Rosty Albert 1824. május 23-án feleségül vette Pesten ehrenberghi Eckstein Anna Franciska (*Pest, 1801. június 2.–†Pest, 1842. július 5.) kisasszonyt, Ehrenbergi Eckstein Ferenc (1769 – 1833) orvosdoktor, császári és királyi tanácsos és Wehner Erzsébet lányát. A házasságból született:
barkóczi Rosty Ágnes Katalin Anna (*Pest, 1825. szeptember 21.–†Iharos, 1913. május 9.), Erzsébet királyné palotahölgye. Férje: vásárosnaményi báró Eötvös József (1813–1871) jogász, vallás- és közoktatásügyi miniszter.
barkóczi Rosty Ilona Alojzia Erzsébet (*Pest, 1826. december 9.–†Pest, 1870. február 21.). Férje: Trefort Ágoston (1817 – 1888), közoktatási és vallásügyi miniszter, az MTA elnöke.
barkóczi Rosty Anna Erzsébet Antónia (*Pest, 1828. március 6.–†Bécs, 1927. február), írónő, költőnő. Férje: gróf Amadei Rudolf (Bécs, 1814. április 17.–Bécs, 1898. március 27.), cs. kir. udvari tanácsos, Bukovina tartományi főnöke.
barkóczi Rosty Pál István Ferenc de Paula (*Pest, 1830. november 29. –†Dunapentele, 1874. december 7.), földrajztudós, néprajztudós, fotográfus, az MTA levelező tagja.

Származása

Források

Pestiek
1779-ben született személyek
1847-ben elhunyt személyek
Békés vármegye alispánjai
Albert 1779
Barkóczi Rosty Albert Ferenc János ( Sopron , december – Pest , november ) Békés vármegye alispánja , főjegyzője , táblabíró , földbirtokos . Élete Rosty Albert az eredetileg Vas vármegyei nemesi származású barkóczi Rosty család sarjaként született Sopronban . Édesapja barkóczi Rosty Pálfőhadnagy volt , Vas megyei táblabíró , elítélt magyar jakobinus , édesanyja nedeczei Nedeczky Anna Nedeczky Albert és Újváry Walburga bárónő lánya volt . Albert nagyapja barkóczi Rosty Ferenc királyi tanácsos , Vas vármegye alispánja , vármegyei követ , táblabíró , Vas megyei földbirtokos volt . Rosty Albert nagynénje , Rosty Katalin1787 ) , akinek a férje mezőszegedi Szegedy Ignác1796 ) , királyi tanácsos , Zala vármegye alispánja , földbirtokos , Vas- és Zala megyék táblabírája ; Szegedy Ignác és Rosty Katalin lánya és egyben Rosty Albert elsőfokú unokatestvére , mezőszegedi Szegedy Róza1832 ) , Kisfaludy Sándor költőnek a felesége volt . 1799-ben jogi hallgató volt a bécsi egyetemen. márciusán a főispán táblabíróvá tette. november-én a nemesi felkelés alkalmával első kapitánnyá választották a gyalogsághoz , de alignappal később kérte , hogy helyette , öccse Rosty Károlytnevezzék ki.ésközött Rosty Albert Békés vármegye aljegyzője, ben Békés vármegye országgyűlési követe,tőlig vármegyei főjegyző, tőlig békési másodalispán volt . Albert elköltözött a szentandrási uradalomba Békés megyébe magára vállalva a jószágigazgatást.ban Szentandrásonjobbágya és több zsellére volt, ben bizonyságlevelet kapott arról , hogy a csabacsüdi puszta és Szentandráson lévő részek tulajdonosa , valamint Komlósnak és Szentetornyának arendalis birtokosa volt . A kitűnő muzsikus és a zene igen nagy kedvelője Rosty Albert , házánál gyakran zeneestéket szervezett , ahol már nagyon fiatal korában vett részt Erkel Ferenc . 1843-ban , a nehéz anyagi körülményekben levő sógornőjét , Eckstein Alojziát , Novák Antalbékési alispán özvegyét , beköltöztette gyermekeivel együtt a saját pesti házába , ahol eltartotta egészen haláláig . A reformkor eszméi úttörője , aéves Rosty Albert táblabíró , tóthkomlósi közbirtokos június-án örökváltási szerződést írt alá jobbágyaival hogy , felszabadítsa őket. január-án nyilatkozatot küldött a vármegyét , hogy értesítse a szándékáról , hogy önkéntesen adó alá veti magát . Saját szavai szerint : " Én alólírt mélyen érezvén azon igazságtalanságot , mely hazánk adózóin az egész nemesi birtok adómentesége által századok óta elkövettetik , s mely sok részben irigylett alkotmányunkat becsében lejjebb szállította , minthogy reményem , miszerént a törvényhozás a századunk szellemével ellentétben állót kiváltságot meg fogja szüntetni. . . " 1847. november-én hunyt el Pesten a Fürdő [ ma : József Attila ] utcai Pollack házban [ ma : József Attila u .. Házassága és gyermekei Rosty Albert májusán feleségül vette Pesten ehrenberghi Eckstein Anna Franciska ( *Pest , június–†Pest , július ) kisasszonyt , Ehrenbergi Eckstein Ferenc–orvosdoktor , császári és királyi tanácsos és Wehner Erzsébet lányát . A házasságból született : barkóczi Rosty Ágnes Katalin Anna ( *Pest , szeptember–†Iharos , május ) , Erzsébet királyné palotahölgye . Férje : vásárosnaményi báró Eötvös József1871 ) jogász , vallás- és közoktatásügyi miniszter. barkóczi Rosty Ilona Alojzia Erzsébet ( *Pest , december–†Pest , február ) . Férje : Trefort Ágoston– közoktatási és vallásügyi miniszter , az MTA elnöke. barkóczi Rosty Anna Erzsébet Antónia ( *Pest , március–† Bécs , február ) , írónő , költőnő . Férje : gróf Amadei Rudolf ( Bécs , április–Bécs , március ) , cs. kir. udvari tanácsos , Bukovina tartományi főnöke. barkóczi Rosty Pál István Ferenc de Paula ( *Pest , november –†Dunapentele , december ) , földrajztudós , néprajztudós , fotográfus , az MTA levelező tagja . Származása Források Pestiek 1779-ben született személyek 1847-ben elhunyt személyek Békés vármegye alispánjai Albert