Szlobodszkoj
Szlobodszkoj () város Oroszország Kirovi területén, a Szlobodszkoji járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Kirovi terület központi részén, Kirov területi székhelytől 35 km-re északkeletre, a Vjatka jobb partján, a Szpirovka folyó torkolatánál fekszik. A Kirovot körülvevő elővárosok egyike, az agglomeráció része. Vasútállomása a Kotlasz–Kirov vasútvonal Girszovo állomásától (Kirovtól északkeletre) kiinduló szárnyvonal végpontja. A városon át vezet a Kirov–Belaja Holunyica közötti P-166 (R-166) jelű közút.

Története 
Első írásos említése 1505-ből származik A 16. században négy toronnyal megerősített palánkfal vette körül. 1780-ban a Felső-Vjatka medencéjében kialakított ujezd székhelye lett. Abban az időben öt épület kivételével kizárólag faházakból állt. A 18. század végétől a Szibériából Arhangelszkbe vezető kereskedelmi útvonal fontos városa, a bőr- és szőrme kézművesség központja volt. Az iparág alapanyagát korlátlan mennyiségben biztosították a környező hatalmas erdőségek. 1897-ben a városban többek között gyufagyár, négy bőrgyár és kilenc báránybundakészítő üzem működött, termékeik egy részét exportálták. Híresek voltak szamovárkészítő mesterei is. 1929-ben lett a járás székhelye.

Gazdasága 
A szovjet korszakban megmaradt a báránybunda és a szőrmeipara központja. Nevezetes gyárában (Belka) tömegével készültek bundák, prémgallérok, prémsapkák. Később kialakult a műszörme ruházati termékek gyártása is. Az ipar további fontos ágazata volt a lenfeldolgozó- és az építőanyagipar. A város Vjatkán átívelő vasbetonhídja 1966-ban készült el.

A mai város 
A főút az egykori szibériai útvonal mentén alakult ki, alacsony lakóépületeit néhol klasszicista homlokzat vagy oszlopos kapu díszíti. A régi városrész többségében 19–20. századi faházakból áll. Főterén fennmaradtak a kereskedői sorok és néhány régi kereskedői ház. Az egyházi építészet legrégibb épségben megmaradt alkotása a Blagovescsenszkij-templom (1784), valamivel későbbi a 66 m magas harangtorony (1823). A város nyugati szélén barokk temetői kapuzat látható (1770-es évek). A 16. század végén alapított Verhnye-Csepeckij-kolostor (Felső-csepcai-kolostor) épületegyüttesének csak néhány maradványa őrződött meg. Az ipari negyed lakótömbjeit általában négyemeletes panelházak alkotják.

Jegyzetek

Források 

A Kirovi terület települései
Szlobodszkoj ( ) város Oroszország Kirovi területén , a Szlobodszkoji járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Kirovi terület központi részén , Kirov területi székhelytőlkm-re északkeletre , a Vjatka jobb partján , a Szpirovka folyó torkolatánál fekszik . A Kirovot körülvevő elővárosok egyike , az agglomeráció része . Vasútállomása a Kotlasz–Kirov vasútvonal Girszovo állomásától ( Kirovtól északkeletre ) kiinduló szárnyvonal végpontja . A városon át vezet a Kirov–Belaja Holunyica közötti P-166 ( R-166 ) jelű közút . Története Első írásos említéseből származik A században négy toronnyal megerősített palánkfal vette körül.ban a Felső-Vjatka medencéjében kialakított ujezd székhelye lett . Abban az időben öt épület kivételével kizárólag faházakból állt . A század végétől a Szibériából Arhangelszkbe vezető kereskedelmi útvonal fontos városa , a bőr- és szőrme kézművesség központja volt . Az iparág alapanyagát korlátlan mennyiségben biztosították a környező hatalmas erdőségek.ben a városban többek között gyufagyár , négy bőrgyár és kilenc báránybundakészítő üzem működött , termékeik egy részét exportálták . Híresek voltak szamovárkészítő mesterei is.ben lett a járás székhelye . Gazdasága A szovjet korszakban megmaradt a báránybunda és a szőrmeipara központja . Nevezetes gyárában ( Belka ) tömegével készültek bundák , prémgallérok , prémsapkák . Később kialakult a műszörme ruházati termékek gyártása is . Az ipar további fontos ágazata volt a lenfeldolgozó- és az építőanyagipar . A város Vjatkán átívelő vasbetonhídjaban készült el . A mai város A főút az egykori szibériai útvonal mentén alakult ki , alacsony lakóépületeit néhol klasszicista homlokzat vagy oszlopos kapu díszíti . A régi városrész többségében20. századi faházakból áll . Főterén fennmaradtak a kereskedői sorok és néhány régi kereskedői ház . Az egyházi építészet legrégibb épségben megmaradt alkotása a Blagovescsenszkij-templom valamivel későbbi am magas harangtorony A város nyugati szélén barokk temetői kapuzat láthatóes évek ) . A század végén alapított Verhnye-Csepeckij-kolostor ( Felső-csepcai-kolostor ) épületegyüttesének csak néhány maradványa őrződött meg . Az ipari negyed lakótömbjeit általában négyemeletes panelházak alkotják . Jegyzetek Források A Kirovi terület települései