William Davenant
Sir William Davenant, másként D'Avenant (keresztelési dátum: 1606. március 3. – 1668. április 7.) angol költő, drámaíró és színházvállalkozó, Charles Davenant író édesapja.

Életrajz

Davenant 1606. február végén született Oxfordban, Jane Shepherd és John Davenant fiaként, apja a Crown Tavern (vagy Crown Inn) tulajdonosa és Oxford polgármestere volt. 1606. március 3-án keresztelték. Szülővárosában nevelkedett és mint hadapród került Richmond hercegnő szolgálatába és így a Fulke Greville család udvarához, később Brook lordhoz, sir Sidney barátjához. Egy ideig az oxfordi Lincoln Főiskolára járt 1620-ban, de azt az elvégzése előtt otthagyta. Pártfogója halála után Davenant a színiirodalomra adta magát. 1629-ben egy szomorújátékkal lépett fel, melynek címe volt: Albovine king of the Lombard, ezt követték színművei: The cruel brother és The juste Italian (1634). Rupert herceg viselt dolgait is megénekelte Madagascar című költeményében.

Ben Jonson 1637-es halálát követően Davenantot kinevezték koszorús költővé (poet laureate). A angol polgárháború idején I. Károly angol király szolgálatában tüntette ki magát, vitézül harcolt. 1641-ben felségárulás miatt bűnösnek nyilvánították, de 1643-ban Gloucester ostromát követően a király lovaggá ütötte. 1645-ben Franciaországba vonult vissza, ahol áttért a római katolikus vallásra és a Gondibert című költeményét elkezdte megírni. Az áttéréssel annyira megnyerte Henriette Mária királyné kegyét, hogy titkos küldetéssel bízta meg Angliában tartózkodó férjéhez.

Később egy Franciaországból Virginiába indult expedició vezetésével bízták meg, de hajóját a parlamenti párt egyik hajója elfogta, így Davenant fogolyként tért vissza Angliába.

1651-ben a londoni Tower-ben a Gondibert című hőskölteményének megírását folytatta. 1652-ben megjelent a Gondibert, és 1654-ben Davenant kegyelmet kapott. A szigorú törvények miatt átalakított egy szobát az ő tulajdonát képező Rutland házban privát színházzá, ahol több íróval együtt dolgozott, s amelyben operákat is előadtak. A The Siege of Rhodes című színdarab 1656-ban jelent meg a Rutland házban, és szerepelt benne Anglia első ismert profi színésznője, Mrs. Coleman is.

Davenant Londonban halt meg 1668. április 7-én, röviddel azután, hogy utolsó színdarabát, a The Man's the Master-t először előadták. A Westminster apátságban, a Költők sarkában temették el, a síremlékén a következő felirat olvasható: "O rare Sir William Davenant."

Összes művei Londonban 1673-ban jelentek meg.

Jegyzetek

Források

Fordítás

További információk

Életrajzi 
 Életrajz a TheatreDatabase.com-on (angol)
 "Shakespeare és Mrs. Davenant" (angol)
 Részletes életrajz az Oldpoetry.com-on (angol)

Versek és szövegek
 Négy vers a Poetry Archívumban (angol)
 Öt vers a Metaphysical Lyrics & Poems of the 17th century-ból a Bartleby.com-on (angol)
 Három vers a The Oxford Book of English Verse: 1250–1900-ból a Bartleby.com-on (angol)
 A The Tempest Davenant- és Dryden-féle átdolgozott változatának teljes szövege (angol)

Angol drámaírók
1606-ban született személyek
1668-ban elhunyt személyek
Oxfordiak
A Westminsteri apátságban eltemetett személyek
Angol költők
Sir William Davenant , másként D'Avenant ( keresztelési dátum : március – április ) angol költő , drámaíró és színházvállalkozó , Charles Davenant író édesapja . Életrajz Davenant február végén született Oxfordban , Jane Shepherd és John Davenant fiaként , apja a Crown Tavern ( vagy Crown Inn ) tulajdonosa és Oxford polgármestere volt. márciusán keresztelték . Szülővárosában nevelkedett és mint hadapród került Richmond hercegnő szolgálatába és így a Fulke Greville család udvarához , később Brook lordhoz , sir Sidney barátjához . Egy ideig az oxfordi Lincoln Főiskolára jártban , de azt az elvégzése előtt otthagyta . Pártfogója halála után Davenant a színiirodalomra adta magát.ben egy szomorújátékkal lépett fel , melynek címe volt : Albovine king of the Lombard , ezt követték színművei : The cruel brother és The juste Italian Rupert herceg viselt dolgait is megénekelte Madagascar című költeményében . Ben Jonsones halálát követően Davenantot kinevezték koszorús költővé ( poet laureate ) . A angol polgárháború idején I. Károly angol király szolgálatában tüntette ki magát , vitézül harcolt.ben felségárulás miatt bűnösnek nyilvánították , deban Gloucester ostromát követően a király lovaggá ütötte.ben Franciaországba vonult vissza , ahol áttért a római katolikus vallásra és a Gondibert című költeményét elkezdte megírni . Az áttéréssel annyira megnyerte Henriette Mária királyné kegyét , hogy titkos küldetéssel bízta meg Angliában tartózkodó férjéhez . Később egy Franciaországból Virginiába indult expedició vezetésével bízták meg , de hajóját a parlamenti párt egyik hajója elfogta , így Davenant fogolyként tért vissza Angliába . 1651-ben a londoni Tower-ben a Gondibert című hőskölteményének megírását folytatta.ben megjelent a Gondibert , ésben Davenant kegyelmet kapott . A szigorú törvények miatt átalakított egy szobát az ő tulajdonát képező Rutland házban privát színházzá , ahol több íróval együtt dolgozott , s amelyben operákat is előadtak . A The Siege of Rhodes című színdarabban jelent meg a Rutland házban , és szerepelt benne Anglia első ismert profi színésznője , Mrs . Coleman is . Davenant Londonban halt meg áprilisén , röviddel azután , hogy utolsó színdarabát , a The Man's the Master-t először előadták . A Westminster apátságban , a Költők sarkában temették el , a síremlékén a következő felirat olvasható : " O rare Sir William Davenant . " Összes művei Londonbanban jelentek meg . Jegyzetek Források Fordítás További információk Életrajzi Életrajz a TheatreDatabase.com -on ( angol ) " Shakespeare és Mrs . Davenant " ( angol ) Részletes életrajz az Oldpoetry.com -on ( angol ) Versek és szövegek Négy vers a Poetry Archívumban ( angol ) Öt vers a Metaphysical Lyrics & Poems of theh century-ból a Bartleby.com -on ( angol ) Három vers a The Oxford Book of English Verse : 1900-ból a Bartleby.com -on ( angol ) A The Tempest Davenant- és Dryden-féle átdolgozott változatának teljes szövege ( angol ) Angol drámaírók 1606-ban született személyek 1668-ban elhunyt személyek Oxfordiak A Westminsteri apátságban eltemetett személyek Angol költők