Carcharhinus cautus
A Carcharhinus cautus a porcos halak (Chondrichthyes) osztályának kékcápaalakúak (Carcharhiniformes) rendjébe, ezen belül a kékcápafélék (Carcharhinidae) családjába tartozó faj.

Előfordulása 
A Carcharhinus cautus előfordulási területe a Nyugat-Csendes-óceánban van. Az elterjedése Pápua Új-Guinea déli partjaitól egészen a Salamon-szigetekig és Ausztrália északi részéig tart, beleértve Nyugat-Ausztrália északi partjait is.

Megjelenése 
A nőstény legfeljebb 150 centiméter centiméter hosszú. 85-91 centiméteresen már felnőttnek számít. Háti része szürke vagy világosbarna, hasi része fehér. A hátúszók, a mellúszók és a farokúszó szélei fekete színűek. A farokúszó nyúlványain és a mellúszók végein ez a fekete színezettség úszóvégi foltozottsággá válik. A cápa oldalain fehéres sávok húzódnak.

Életmódja 
Trópusi szirticápa, amely a korallzátonyok közelében él. Főleg a kontinentális selfterületeken és a szigetek környékén található meg, bár a mélyebb vizekbe is leúszhat. Kisebb halakkal és rákokkal táplálkozik. Félénk és titokzatos cápafaj, az emberre nézve aligha veszélyes.

Szaporodása 
Elevenszülő; a peték kiürülő szikzacskója az emlősök méhlepényéhez hasonlóan a nőstény szöveteihez kapcsolódik. Párosodáskor a cápák egymáshoz simulnak. A kis cápa születésekor 35-39 centiméter hosszú.

Felhasználása 
Ennek a szirticápának, csak kisméretű halászata folyik. Emberi fogyasztásra alkalmas.

Források 
Carcharhinus cautus (Whitley, 1945) FishBase
Compagno, L.J.V., 1984. FAO Species Catalogue. Vol. 4. Sharks of the world. An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date. Part 2 - Carcharhiniformes. FAO Fish. Synop. 125(4/2):251-655. Rome: FAO.
  1945. New sharks and fishes from Western Australia. Part 2.  Aust. Zool. 1-42.

Szirticápák
Halfajok
A Csendes-óceán halai
A Carcharhinus cautus a porcos halak ( Chondrichthyes ) osztályának kékcápaalakúak ( Carcharhiniformes ) rendjébe , ezen belül a kékcápafélék ( Carcharhinidae ) családjába tartozó faj. Előfordulása A Carcharhinus cautus előfordulási területe a Nyugat-Csendes-óceánban van . Az elterjedése Pápua Új-Guinea déli partjaitól egészen a Salamon-szigetekig és Ausztrália északi részéig tart , beleértve Nyugat-Ausztrália északi partjait is . Megjelenése A nőstény legfeljebbcentiméter centiméter hosszú.centiméteresen már felnőttnek számít . Háti része szürke vagy világosbarna , hasi része fehér . A hátúszók , a mellúszók és a farokúszó szélei fekete színűek . A farokúszó nyúlványain és a mellúszók végein ez a fekete színezettség úszóvégi foltozottsággá válik . A cápa oldalain fehéres sávok húzódnak . Életmódja Trópusi szirticápa , amely a korallzátonyok közelében él . Főleg a kontinentális selfterületeken és a szigetek környékén található meg , bár a mélyebb vizekbe is leúszhat . Kisebb halakkal és rákokkal táplálkozik . Félénk és titokzatos cápafaj , az emberre nézve aligha veszélyes . Szaporodása Elevenszülő ; a peték kiürülő szikzacskója az emlősök méhlepényéhez hasonlóan a nőstény szöveteihez kapcsolódik . Párosodáskor a cápák egymáshoz simulnak . A kis cápa születésekorcentiméter hosszú . Felhasználása Ennek a szirticápának , csak kisméretű halászata folyik . Emberi fogyasztásra alkalmas . Források Carcharhinus cautus ( Whitley,FishBase Compagno , L.J.V . , FAO Species Catalogue . Vol . Sharks of the world . An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date . Part- Carcharhiniformes . FAO Fish. Synop.4/2):251-655. Rome : FAO. New sharks and fishes from Western Australia . Part Aust . Zool . Szirticápák Halfajok A Csendes-óceán halai