Választások Horvátországban
Az 1991 óta független Horvátországban rendszeresen tartanak elnök-, parlamenti, valamint helyhatósági választásokat, és 2014-ben megtartották az első európai parlamenti voksolást is.

Törvényhozói választások 
A horvát törvényhozás, a Szábor választásait 1992-ben, 1995-ben, 2000-ben, 2003-ban, 2007-ben, 2011-ben, 2015-ben és 2016-ban és 2020-ban bonyolították le.

A Szábor egykamarás gyűlés, másfélszáz tagját egyfordulós listás rendszerben választják meg. 140 főt listás módon választanak, a többi - nagyjából egy tucat - képviselői hely pedig a kisebbségek, illetve a határon túli horvátok részére van fönntartva.

A 2016-os választáson a Horvát Demokratikus Közösség győzött, mögötte 2. helyen végzett a Népi Koalíció, melynek fő ereje a Szociáldemokrata Párt. A harmadik helyen a Függetlenek Hídja jobboldali párt végzett.

Elnökválasztások 
Az első elnökválasztást 1992-ben tartották, azután 1997-ben, 2000-ben, 2005-ben, 2009-2010, 2014-2015, majd 2019-2020 fordulóján.

A 2009/10-es választásokon a 4 és ½ millió választásra jogosult 44%, illetve 50%-a vett részt (az első, illetve második fordulóban). Az első fordulóban részt vevő 12 jelölt közül az első a szociáldemokrata Ivo Josipović lett 32%-kal, a második a független színekben induló Milan Bandić 15%-kal. A második fordulóban Josepovič a szavazók 60%-ának bizalmát nyerte el, s ezzel megnyerte az elnökválasztást.

2014/15 
A választások első fordulóját december 28-án rendezték. Négy jelölt indult harcba az elnöki tisztért: Ivo Josipović addigi államfő, a Szociáldemokrata Párt jelöltje, Kolinda Grabar-Kitarović a jobbközép Horvát Demokratikus Közösség jelöltje, volt külügyminiszter, Ivan Vilibor Sinčić, valamint Milan Kujundžić.

A választások első fordulójában a 3,8 millió szavazó majdnem fele (47,1%) járult az urnánhoz. Josipović és Grabar-Kitarović fej-fej mellett végzett az élen: mindketten a leadott szavazatok 37-38%-át szerezték meg.

A második fordulót január 11-én tartották meg, ezen csak az első forduló első két helyezettje vehetett részt. Félmillióval többen szavaztak ebben a fordulóban (59%-os részvétel) és nagyon szoros eredmény alakult ki: Grabar-Kitarović alig 30 ezer vokssal előzte meg a hivatalban lévő Josipović elnököt. Kolinda asszony személyében Horvátországnak először lett női köztársasági elnöke.

Források 
Nem hozott döntést a horvát elnökválasztás – ORIGO, 2014. dec. 28.
Elnökválasztás Horvátországban: komoly a tét - Kitekintő.hu, Mátrházi Tibor, 2014. dec. 28.
Horvát elnökválasztás: szoros az eredmény, második forduló jön - hvg.hu, 2014. dec. 28.
Horvátország megválasztotta első női elnökét - ORIGO, 2015. jan. 11.

Horvátország politikai élete
Azóta független Horvátországban rendszeresen tartanak elnök- , parlamenti , valamint helyhatósági választásokat , ésben megtartották az első európai parlamenti voksolást is . Törvényhozói választások A horvát törvényhozás , a Szábor választásaitben , ben , ben , ban , ben , ben, ben ésban ésban bonyolították le . A Szábor egykamarás gyűlés , másfélszáz tagját egyfordulós listás rendszerben választják meg.főt listás módon választanak , a többi - nagyjából egy tucat - képviselői hely pedig a kisebbségek , illetve a határon túli horvátok részére van fönntartva . Aos választáson a Horvát Demokratikus Közösség győzött , mögötte helyen végzett a Népi Koalíció , melynek fő ereje a Szociáldemokrata Párt . A harmadik helyen a Függetlenek Hídja jobboldali párt végzett . Elnökválasztások Az első elnökválasztástben tartották , azutánben , ben, ben , majdfordulóján . A10-es választásokon aés ½ millió választásra jogosult , illetve-a vett részt ( az első , illetve második fordulóban ) . Az első fordulóban részt vevőjelölt közül az első a szociáldemokrata Ivo Josipović lett-kal , a második a független színekben induló Milan Bandić-kal . A második fordulóban Josepovič a szavazók-ának bizalmát nyerte el , s ezzel megnyerte az elnökválasztást . 2014/15 A választások első fordulóját decemberán rendezték . Négy jelölt indult harcba az elnöki tisztért : Ivo Josipović addigi államfő , a Szociáldemokrata Párt jelöltje , Kolinda Grabar-Kitarović a jobbközép Horvát Demokratikus Közösség jelöltje , volt külügyminiszter , Ivan Vilibor Sinčić , valamint Milan Kujundžić . A választások első fordulójában a8 millió szavazó majdnem fele1 % ) járult az urnánhoz . Josipović és Grabar-Kitarović fej-fej mellett végzett az élen : mindketten a leadott szavazatok-át szerezték meg . A második fordulót januárén tartották meg , ezen csak az első forduló első két helyezettje vehetett részt . Félmillióval többen szavaztak ebben a fordulóban-os részvétel ) és nagyon szoros eredmény alakult ki : Grabar-Kitarović aligezer vokssal előzte meg a hivatalban lévő Josipović elnököt . Kolinda asszony személyében Horvátországnak először lett női köztársasági elnöke . Források Nem hozott döntést a horvát elnökválasztás – ORIGO , dec . Elnökválasztás Horvátországban : komoly a tét - Kitekintő. hu , Mátrházi Tibor , dec . Horvát elnökválasztás : szoros az eredmény , második forduló jön - hvg.hu , dec . Horvátország megválasztotta első női elnökét - ORIGO , jan . Horvátország politikai élete