Népességföldrajz
A népességföldrajz a társadalomföldrajz egyik ága, mely egy adott földrajzi területen élő népesség jellemzőinek időbeli és térbeli változásaival foglalkozik. A népességföldrajz vizsgálja a népesség számának alakulását, a népesség eloszlásában és mozgásában fellelhető szabályszerűségeket, valamint a népesség összetételét.

Kialakulása, története 
A népesség térbeli megoszlása már korán felkeltette a geográfusok figyelmét. A korai leírásokban még szorosan keveredtek a néprajzi, antropológiai, demográfiai adatok és elemzések. A 19. század második felében zajlott le a geográfia tudományának differenciálása és sorra megerősödtek a tudományterületek, köztük a népességföldrajz is. A 20. század második felére a népességföldrajz a társadalomföldrajz egyik vezető ágává vált. A módszertan egyre egzaktabbá, szisztematikusabbá vált és így igazi modern tudományág fejlődött ki.

A 20. század második felében kezdtek felerősödni olyan globális problémák (pl: éhezés, etnikai konfliktusok, túlnépesedés, elnéptelenedés), melyek a népességföldrajz vizsgálati tárgyát képezték. Ezen folyamatok mögött mind népesedéssel összefüggő okok húzódnak meg, így egyre nagyobb szerepet kap napjainkban ez a tudományterület.

Tárgya, rokontudományai 
A népességföldrajz számos rokontudományra támaszkodik, ezek közül a legfontosabb a demográfia, mely a népesség számát, összetételét és ezek változásait vizsgáló tudomány. Fontos rokontudomány még a statisztika, hiszen a népességföldrajz vizsgálataihoz szükséges adatokat a statisztikai mérések szolgáltatják. Fontos szerepet játszott a népességföldrajz fejlődésében az antropológia, mely az emberiség származásával és fejlődésével foglalkozik. Rokontudomány még a néprajz is, vagy más néven etnográfia. Viszonylag új a népességföldrajz és a szociológia kapcsolata.

Jegyzetek

Források

További információk
A népességföldrajz a társadalomföldrajz egyik ága , mely egy adott földrajzi területen élő népesség jellemzőinek időbeli és térbeli változásaival foglalkozik . A népességföldrajz vizsgálja a népesség számának alakulását , a népesség eloszlásában és mozgásában fellelhető szabályszerűségeket , valamint a népesség összetételét . Kialakulása , története A népesség térbeli megoszlása már korán felkeltette a geográfusok figyelmét . A korai leírásokban még szorosan keveredtek a néprajzi , antropológiai , demográfiai adatok és elemzések . A század második felében zajlott le a geográfia tudományának differenciálása és sorra megerősödtek a tudományterületek , köztük a népességföldrajz is . A század második felére a népességföldrajz a társadalomföldrajz egyik vezető ágává vált . A módszertan egyre egzaktabbá , szisztematikusabbá vált és így igazi modern tudományág fejlődött ki . A század második felében kezdtek felerősödni olyan globális problémák ( pl : éhezés , etnikai konfliktusok , túlnépesedés , elnéptelenedés ) , melyek a népességföldrajz vizsgálati tárgyát képezték . Ezen folyamatok mögött mind népesedéssel összefüggő okok húzódnak meg , így egyre nagyobb szerepet kap napjainkban ez a tudományterület . Tárgya , rokontudományai A népességföldrajz számos rokontudományra támaszkodik , ezek közül a legfontosabb a demográfia , mely a népesség számát , összetételét és ezek változásait vizsgáló tudomány . Fontos rokontudomány még a statisztika , hiszen a népességföldrajz vizsgálataihoz szükséges adatokat a statisztikai mérések szolgáltatják . Fontos szerepet játszott a népességföldrajz fejlődésében az antropológia , mely az emberiség származásával és fejlődésével foglalkozik . Rokontudomány még a néprajz is , vagy más néven etnográfia . Viszonylag új a népességföldrajz és a szociológia kapcsolata . Jegyzetek Források További információk