Boronkay család
A Boronkay család a Somogy vármegyei Boronkáról vette nevét, majd Abaúj, Bars, Hont, Veszprém, Komárom és Fejér vármegyékbe származtak el. A család tagjai több vármegyében láttak el hivatalokat, illetve a Verebélyi érseki nemesi szék nádorai is voltak.

A család története
Első ismert őse Pál, aki állítólag 1476-ban Boronka helységet kapta adományul. A török uralom alatt a család egy része Felvidékre húzódott.

Bars és Nyitra vármegyében már 1524 előtt birtokos lehetett Boronkay Deák János. A 17. század első felében tűnik fel Boronkay László, aki több birtokot (például Duboványt, Steruszt) szerzett zálog és vétel útján. Boronkay István, Dvornikovics Andrással Nezsétén kapott adományt 1662. november 1-én. 1725-ben átírással és Zemplén vármegye joghatározatával Boronkay Mihály, 1790-ben pedig Boronkay Zsigmond kapott adományt címerekkel együtt.

Boronkay Ferenc visszatelepedett Somogy vármegyébe, 1732-ben elvette Fekete János özvegyét és örökösét, Niczky Juliát, akivel Somogyszilen lesz részbirtokos. Gyermekeik: György, 1767–1774-ig a vármegye főügyésze, akinek nagy érdemei voltak az úrbéri ügyek rendezése körül, Pál és József. Boronkay György Adamovics Annával kapta Kutast.

Boronkay Pál, a főjegyző testvére, Fejér vármegyébe Ráckeresztúrra költözött és 1791. május 24-én nemesi bizonyítványt kapott.

Címerek és pecsétek
A család címere többszörös változáson ment át. Boronkay Ferenc pecsétein a pajzs dombján nyugvó koronára támaszkodó keresztes zászlót tartó, jobbra nyúló kart használ, sisakdíszül a pajzsbeli karral. Boronkay György főjegyző pecsétein a címer: kék pajzsban zöld dombon arany koronára könyöklő, jobbról hatágú arany csillagtól, balról ezüst félholdtól kísért jobbra nyúló páncéloskar három ezüst nyilat tart. Sisakdísz: a koronán nyugvó pajzsbeli kar. Takaró: kék-arany, vörös-ezüst. Időnként eltérő címert használt Boronkay József országgyűlési követ: kék pajzsban lebegő arany koronán hármas patriárkakereszt. Sisakdísz: a koronából kinövő, jobbjával görbe kardot tartó jobbra fordult arany oroszlán. Takaró: kék-arany, vörös-ezüst.

Nevesebb családtagok
Boronkai Deák János, Bars vármegye jegyzője 1548 körül
Boronkay István, a magyar gyalogság egy részének vajdája (1643)
Boronkay István, Zemplén vármegye alispánja (1702)
Boronkay József, Somogy vármegye követe (1790–1797 és 1802)
Boronkay István (1790–1807), Bars vármegye követe, 1810-ben első alispán, utóbb főispáni helytartó és Zólyom vármegye főispánja (1825). 1810–1831 között a verebélyi szék nádora.
fia Boronkay János (1784–1844) királyi táblai ülnök, Bars vármegye főispánja (1825), 1820–1840 között a verebélyi szék nádora.
Boronkay Imre, királyi tanácsos, aranysarkantyus vitéz (1810)
Boronkay Imre, Nyitra vármegye főadószedője († 1822)
Boronkay Imre, Verebélyi széki táblabíró (1831)
Boronkay Lajos Nyitra vármegye főbírája
fia Boronkay Lajos Hont vármegye főjegyzője, 1848-ban kormánybiztos
Boronkay Albert, 1848-ban kormánybiztos

Kastélyaik

 1765-ben épített eredetileg Vass-kúria, melyet 1833-ban Boronkay László (?) vásárolt meg, majd Scitovszky János érsek plébánia céljára Verebélyen
 18. századi (Vass) nemesi kúria Vajkon. A család 1833-ban vásárolta. A temetőben kripta.

Irodalom
Nagy Iván II, 187-190.
Reiszig Ede 1899: Nyitravármegye nemes családai. In: Borovszky, S. (szerk.): Nyitra vármegye. 687.
Reiszig Ede 1903: Bars vármegye nemes családai. In: Borovszky, S. (szerk.): Bars vármegye.
Baranyai Béla 1914: Somogy vármegye nemes családai. In: Somogy vármegye, 611.
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár Sátoraljaújhelyi Fióklevéltára, XIII.5
Pest Megyei Levéltár, XIII.1
Veszprém Megyei Levéltár, XIII.

Jegyzetek

 
Magyar történelmi családok
Bars vármegyei nemesi családok
Nyitra vármegyei nemesi családok
Verebélyi és szentgyörgyi érseki nemesi széki családok
Somogy vármegyei történelmi családok
A Boronkay család a Somogy vármegyei Boronkáról vette nevét , majd Abaúj, Bars , Hont , Veszprém , Komárom és Fejér vármegyékbe származtak el . A család tagjai több vármegyében láttak el hivatalokat , illetve a Verebélyi érseki nemesi szék nádorai is voltak . A család története Első ismert őse Pál , aki állítólagban Boronka helységet kapta adományul . A török uralom alatt a család egy része Felvidékre húzódott . Bars és Nyitra vármegyében márelőtt birtokos lehetett Boronkay Deák János . A század első felében tűnik fel Boronkay László , aki több birtokot ( például Duboványt , Steruszt ) szerzett zálog és vétel útján . Boronkay István , Dvornikovics Andrással Nezsétén kapott adományt novemberén.ben átírással és Zemplén vármegye joghatározatával Boronkay Mihály,ben pedig Boronkay Zsigmond kapott adományt címerekkel együtt . Boronkay Ferenc visszatelepedett Somogy vármegyébe, ben elvette Fekete János özvegyét és örökösét , Niczky Juliát , akivel Somogyszilen lesz részbirtokos . Gyermekeik : György,1774-ig a vármegye főügyésze , akinek nagy érdemei voltak az úrbéri ügyek rendezése körül , Pál és József . Boronkay György Adamovics Annával kapta Kutast . Boronkay Pál , a főjegyző testvére , Fejér vármegyébe Ráckeresztúrra költözött és májusén nemesi bizonyítványt kapott . Címerek és pecsétek A család címere többszörös változáson ment át . Boronkay Ferenc pecsétein a pajzs dombján nyugvó koronára támaszkodó keresztes zászlót tartó , jobbra nyúló kart használ , sisakdíszül a pajzsbeli karral . Boronkay György főjegyző pecsétein a címer : kék pajzsban zöld dombon arany koronára könyöklő , jobbról hatágú arany csillagtól , balról ezüst félholdtól kísért jobbra nyúló páncéloskar három ezüst nyilat tart . Sisakdísz : a koronán nyugvó pajzsbeli kar . Takaró : kék-arany , vörös-ezüst . Időnként eltérő címert használt Boronkay József országgyűlési követ : kék pajzsban lebegő arany koronán hármas patriárkakereszt . Sisakdísz : a koronából kinövő , jobbjával görbe kardot tartó jobbra fordult arany oroszlán . Takaró : kék-arany , vörös-ezüst . Nevesebb családtagok Boronkai Deák János , Bars vármegye jegyzőjekörül Boronkay István , a magyar gyalogság egy részének vajdája Boronkay István , Zemplén vármegye alispánja Boronkay József , Somogy vármegye követe1797 és Boronkay István1807 ) , Bars vármegye követe, ben első alispán , utóbb főispáni helytartó és Zólyom vármegye főispánja1831 között a verebélyi szék nádora . fia Boronkay János1844 ) királyi táblai ülnök , Bars vármegye főispánja1840 között a verebélyi szék nádora . Boronkay Imre , királyi tanácsos , aranysarkantyus vitéz Boronkay Imre , Nyitra vármegye főadószedője ( † Boronkay Imre , Verebélyi széki táblabíró Boronkay Lajos Nyitra vármegye főbírája fia Boronkay Lajos Hont vármegye főjegyzője, ban kormánybiztos Boronkay Albert, ban kormánybiztos Kastélyaik ben épített eredetileg Vass-kúria , melyetban Boronkay László ( ? ) vásárolt meg , majd Scitovszky János érsek plébánia céljára Verebélyen századi ( Vass ) nemesi kúria Vajkon . A családban vásárolta . A temetőben kripta . Irodalom Nagy Iván II , Reiszig Ede Nyitravármegye nemes családai . In : Borovszky , S. ( szerk . ) : Nyitra vármegye . Reiszig Ede Bars vármegye nemes családai . In : Borovszky , S. ( szerk . ): Bars vármegye . Baranyai Béla Somogy vármegye nemes családai . In : Somogy vármegye , Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Levéltár Sátoraljaújhelyi Fióklevéltára , XIII.5 Pest Megyei Levéltár , XIII.1 Veszprém Megyei Levéltár , XIII. Jegyzetek Magyar történelmi családok Bars vármegyei nemesi családok Nyitra vármegyei nemesi családok Verebélyi és szentgyörgyi érseki nemesi széki családok Somogy vármegyei történelmi családok