Súnjata
A súnjata, (szanszkrit: शून्यता; páli: suññatā; magyar fordítása üresség) egy buddhista koncepció, amely – az elméleti szövegkörnyezettől függően – többféle jelentéssel bír. A théravada buddhizmusban a súnjata gyakran utal a tapasztalás öt halmazának nem-én (páli: anatta, szanszkrit: anātman) természetére és a hat érző birodalomra. A súnjata kifejezés szintén jelölhet egy meditatív állapotot vagy élményt.

A 14. Dalai Láma elmondása szerint (gelug iskola):

Az elnevezés eredete 
A szó az indoeurópai alapnyelv k̑eu- tővéből ered, amely azt jelenti, hogy  'felduzzad' vagy 'megnő'. A sunya szó töve a svi, mely azt jelenti „felfúvódott”, amihez hozzá jön a -ta -ség, innen jön az „üregesség”. 

A súnjata (szanszkrit) egy főnévi alak, amely a śūnya vagy śhūnya – nulla, semmi – melléknévből képződik -ta raggal. Innen jön az, hogy magyarul a súnjatát „ürességnek” fordítjuk.

A koncepció kialakulása 
A régmúltban több filozófiai iskola, illetve nézet (szanszkrit: siddhānta) is kialakult a buddhizmuson belül az üresség pontos filozófiai jelentésének magyarázata közben.

A történelmi Buddha ideje után az ürességet tovább fejlesztette Nágárdzsuna és a madhjamaka iskola, amely egy korai mahájána iskola volt. Az üresség („pozitív” értelemben) a buddha-természetét leíró művek fontos témája is volt, amely fontos szerepet játszott később a mahájána tanok és gyakorlatok kialakulásában.

Kapcsolódó szócikkek 
Akozmizmus (hinni abban, hogy a világ illuzórikus)
Buddha-természet
Buddhista filozófia
Deperszonalizáció
Derealizáció
Determinizmus
Nihilizmus (hinni, abban, hogy semmi sem valóságos)
Igazhalmaz

Jegyzetek 

Buddhista fogalmak
Madhjamaka
A súnjata , ( szanszkrit : शून्यता ; páli : suññatā ; magyar fordítása üresség ) egy buddhista koncepció , amely – az elméleti szövegkörnyezettől függően – többféle jelentéssel bír . A théravada buddhizmusban a súnjata gyakran utal a tapasztalás öt halmazának nem-én ( páli : anatta , szanszkrit : anātman ) természetére és a hat érző birodalomra . A súnjata kifejezés szintén jelölhet egy meditatív állapotot vagy élményt . A Dalai Láma elmondása szerint ( gelug iskola ) : Az elnevezés eredete A szó az indoeurópai alapnyelv k̑eu- tővéből ered , amely azt jelenti , hogy 'felduzzad' vagy 'megnő' . A sunya szó töve a svi , mely azt jelenti „ felfúvódott” , amihez hozzá jön a -ta -ség , innen jön az „ üregesség” . A súnjata ( szanszkrit ) egy főnévi alak , amely a śūnya vagy śhūnya – nulla , semmi – melléknévből képződik -ta raggal . Innen jön az , hogy magyarul a súnjatát „ ürességnek” fordítjuk . A koncepció kialakulása A régmúltban több filozófiai iskola , illetve nézet ( szanszkrit : siddhānta ) is kialakult a buddhizmuson belül az üresség pontos filozófiai jelentésének magyarázata közben . A történelmi Buddha ideje után az ürességet tovább fejlesztette Nágárdzsuna és a madhjamaka iskola , amely egy korai mahájána iskola volt . Az üresség ( „ pozitív” értelemben ) a buddha-természetét leíró művek fontos témája is volt , amely fontos szerepet játszott később a mahájána tanok és gyakorlatok kialakulásában . Kapcsolódó szócikkek Akozmizmus ( hinni abban , hogy a világ illuzórikus ) Buddha-természet Buddhista filozófia Deperszonalizáció Derealizáció Determinizmus Nihilizmus ( hinni , abban , hogy semmi sem valóságos ) Igazhalmaz Jegyzetek Buddhista fogalmak Madhjamaka