Uzdolje
Uzdolje falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Biskupijához tartozik.

Fekvése 
Knintől 12 km-re délre, községközpontjától légvonalban 7, közúton 12 km-re délre, Dalmácia északi-középső részén, a 33-as számú főut mentén fekszik. Területén halad át a Zágrábról Splitre menő vasútvonal is.

Története 
A település már a 9. században lakott volt. Erről tanúskodnak a Szent János templom romjai, melyek a pravoszláv temető északi részében találhatók. Itt találták azt a 895-ből származó kőtöredéket, amely Mutimir fejedelemnek a templom javára tett adományáról emlékezik meg. Az oltár előépítményének háromszög alakú, kereszttel, madarakkal és növényi ornamentikával díszített oromzatán található a fejedelem neve. A latin nyelvű felirat szövege:„(h)IC BENE CO(m)P(o)S(u)IT OPUS PRINCEPS NA(m)Q(ue) MUNCYMIR +895.” A töredéket ma a spliti régészeti múzeumban őrzik. A település neve a középkorban „Vzdolye, Vsdoglie, Ozdolya, Usdolia, Susdoglie” alakban fordul elő a különböző forrásokban. A templomot 1458-ban újították meg. A szerbek bevándorlása már a 15. században megkezdődött, de a legnagyobb méreteket 1521 és 1527 között öltötte. A török 1522-ben szállta meg ezt a területet. A falu a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Ezt újabb nagy méretű bevándorlás követte. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 725, 1910-ben 773 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói nagyrészt elmenekültek. A településnek 2011-ben 226 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A 9. századi Szent János templom alapfalai a pravoszláv temető északi részében találhatók. A régészeti lelőhely a Knin-Split vasút mellett, egy alacsonyabb dombon található. A feltárt templom egy kisebb, egyhajós épület, szabályos tájolással, félköríves apszissal, mely megegyezik a templomhajó fesztávolságának szélességével. A külső falakat mindkét oldalon három támpillér erősíti. A templomban számos koraromán kőbútor maradványa található, amelyek közül a legjelentősebb az oltár oromfala és achitrávja a bevésett felirattal Muntimir fejedelem 895-ös adományáról. A leletek és a középkori dokumentumok szerint a templom a középkori Szent János-templommal azonosíthatók. A Mutimir fejedelem nevét tartalmazó kőtöredéket ma a spliti régészeti múzeumban őrzik.

Jegyzetek

További információk
 Knin város hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 Knin város információs portálja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Uzdolje falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Biskupijához tartozik . Fekvése Knintőlkm-re délre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre , Dalmácia északi-középső részén , aas számú főut mentén fekszik . Területén halad át a Zágrábról Splitre menő vasútvonal is . Története A település már a században lakott volt . Erről tanúskodnak a Szent János templom romjai , melyek a pravoszláv temető északi részében találhatók . Itt találták azt aből származó kőtöredéket , amely Mutimir fejedelemnek a templom javára tett adományáról emlékezik meg . Az oltár előépítményének háromszög alakú , kereszttel , madarakkal és növényi ornamentikával díszített oromzatán található a fejedelem neve . A latin nyelvű felirat szövege : „ ( h) IC BENE CO( m) P( o) S( u) IT OPUS PRINCEPS NA( m) Q( ue ) MUNCYMIR +895.” A töredéket ma a spliti régészeti múzeumban őrzik . A település neve a középkorban „ Vzdolye , Vsdoglie , Ozdolya , Usdolia , Susdoglie” alakban fordul elő a különböző forrásokban . A templomotban újították meg . A szerbek bevándorlása már a században megkezdődött , de a legnagyobb méreteketésközött öltötte . A törökben szállta meg ezt a területet . A falu a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Ezt újabb nagy méretű bevándorlás követte . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói nagyrészt elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A századi Szent János templom alapfalai a pravoszláv temető északi részében találhatók . A régészeti lelőhely a Knin-Split vasút mellett , egy alacsonyabb dombon található . A feltárt templom egy kisebb , egyhajós épület , szabályos tájolással , félköríves apszissal , mely megegyezik a templomhajó fesztávolságának szélességével . A külső falakat mindkét oldalon három támpillér erősíti . A templomban számos koraromán kőbútor maradványa található , amelyek közül a legjelentősebb az oltár oromfala és achitrávja a bevésett felirattal Muntimir fejedelemös adományáról . A leletek és a középkori dokumentumok szerint a templom a középkori Szent János-templommal azonosíthatók . A Mutimir fejedelem nevét tartalmazó kőtöredéket ma a spliti régészeti múzeumban őrzik . Jegyzetek További információk Knin város hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja Knin város információs portálja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései