Cigánd–tiszakanyári II. Rákóczi Ferenc Tisza-híd
A II. Rákóczi Ferenc közúti Tisza-híd Cigánd és Tiszakanyár között található, Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye és Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye határán.
A II. Rákóczi Ferencről elnevezett hidat, 1,5 milliárd forintból készítették el 1993. május 21-től 1994. október 20-ig terjedő időszakban, a régi Polgári Tisza-híd felépítményének felhasználásával. Az ott felszabadult 106+106 méter támaszközű rácsos szerkezet bravúros átszállításával, az addig hazánkban még nem alkalmazott módszerrel építették meg az új Tisza-híd mederszerkezetét, amely az ártéri szerkezetekkel együtt 532 méter hosszú.
A létesítményt 1994. november 19-én adták át ünnepélyesen a forgalomnak. A hídon áthaladó út jelenleg főútnak minősül, 381-es útszámozással, amely, Sátoraljaújhely és Kisvárda között húzódva itt a 38. kilométere közelében jár.

Története

Előzmények 
A Bodrog és a Tisza folyók közé ékelt terület a Bodrogköz, amelynek közlekedési kapcsolatai igen szegényesek voltak sok időn keresztül. Igazi áttörést és gazdasági fellendülést hozott az 1930-ban megépített Balsai Tisza-híd, a háború során viszont sok folyóhíddal együtt a balsai híd is elpusztult. A közlekedési igények kielégítésére, a Rétköz megközelíthetőségére pontonhidat építettek Dombrád és Cigánd között.
Cigándon 1920 és 1994 között két pontonhíd volt a Tiszán. Az elsőt Tokajból szállították át, majd 1944-ben a magyar csapatok felszedték és elvitték. 1952-ben Budapestről hozták el a Margit híd mellett felállított szerkezet egy részét.

A bodrogközi közúti személy- és teherforgalom a Tiszán át többnyire kompon bonyolódott le. A terület megközelítését az elmúlt évtizedekben tovább hátráltatta a keskeny nyomközű Bodrogközi Gazdasági Kisvasút megszüntetése (1976, 1980), így a közútra további terhek hárultak.
A Cigánd és Dombrád térségébe tervezendő állandó híd körvonalai, az 1980-as évek második felében fogalmazódtak meg, de a közlekedési tárca csak 1991-ben határozta el a megépítését.

A megvalósítás 
1989-ben teljesen átépítették a polgári Tisza-hidat és új, korszerű gerendahidat építettek. A régi, eredetileg 1938–41-ben Mihailich Győző és Folly Róbert tervei szerint megépített Tisza-híd rácsos szerkezete feleslegessé vált.

1992-ben merült fel annak a gondolata, hogy mivel a régi polgári híd felszerkezete kihasználatlanná vált, azonban az acélszerkezet állapota jó, annak újrafelhasználása indokolt lenne.
Az újrahasznosítás lehetőségét az új, cigándi Tisza-híd építése jelentette, ahol a szerkezet egy új pályalemezzel teljes értékű mederhídként alkalmazható. A problémát az jelentette, hogy az eredeti, mintegy 800 tonna tömegű és 212 méter hosszú szerkezetet közúton szállítható részekre bontani, elszállítani a kb. 100 km távolságra fekvő Cigánd térségbe és ott újra összeépíteni gazdaságilag teljesen indokolatlan lett volna.
A megvalósíthatósági tanulmányok kimutatták, hogy a régi polgári Tisza-híd folytatólagos, rácsos felszerkezete, két darabban leszerelhető úgy, hogy csak a középső támasznál kell megbontani, ráadásul vízi úton felúsztatható, s a Cigánd térségében építendő híd két medernyílásaként összeszerelhető.
Az acélszerkezet leemelése, vízi szállítása és összeszerelése volt az építkezés leglátványosabb része. A leszerelést daru nélkül, bárkákra épített állványszerkezettel, ezek között az emelőgerendák függőlegesen történő hidraulikus mozgatásával oldották meg. A hídszerkezetet két részletben a bárkákra helyezték és a Tiszán felvontatták Cigánd határába.

A szállítás során komoly nehézséget okozott a tiszalöki duzzasztóművön való áthaladás, mert a két 106,0 m hosszú szerkezet nem fért be a zsilipbe, csak az uszály. A zsilipelés ezért csak olyan vízhozam mellett volt megoldható, amikor a vízküszöb lehetővé tette a szerkezet zsilipkapuk feletti túlnyúlását.
A másik nehézséget a tokaji vasúti és közúti hidak okozták. Itt a szerkezetet – hogy a hidak alatt átférjen – 2 méter mélységben a vízbe kellett meríteni. A hídépítési szakmában ilyen szerelési és szállítási technológia, folyam feletti hídáthelyezés során, korábban nem fordult elő.

Említésre érdemes még, hogy itt került sor Magyarországon először, egy folyami híd egy nyílásának egészben történő mozgatására.
A Cigándra megérkezett és a bárkákról a pillérekre helyezett szerkezetet megerősítették és új pályalemezt építettek, így a híd korábbi teherbírásán is lehetett javítani.
Az átszállítással párhuzamosan megépültek az új alépítmények, hídfők és pillérek. A két átszállított acél főnyíláson kívül parti hídrészek is épültek.
A híd hullámtéri felszerkezete ún. szekrény keresztmetszetű, amely a jobb parton (7 x 40 méter nyílású) feszített, monolit vasbeton, amely szakaszos előretolásos technológiával, a bal parton (40 méter nyílású) pedig állványon készült.
Az átmentett mederszerkezeten a kocsipálya szélessége csak 6,50 m, mivel a rácsos főtartók ezt tették lehetővé. Az új építésű ártéri szakaszok szélessége a szabványban előírt értéket követik: 8,50 m.
Ilyen szerelés- és szállítástechnológiával folyó feletti hídépítés, hídáthelyezés különlegességnek számít. A híd átadása óta hasonló elvek szerint épült meg több hidunk is, lényegesen nagyobb tömegeket is mozgatva, azonban ennél a hídnál kivitelezett hosszú és bonyolult szállítási út egyedülálló a magyar hídépítés történetében.

Hivatkozások

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Kara Katalin - Tóth Ernő dr. (szerk): Hídjaink. A római örökségtől a mai óriásokig (Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ, 2007) 

Magyarország Tisza-hídjai
1994-ben átadott építmények
Cigánd
Híd Cigánd
A II. Rákóczi Ferenc közúti Tisza-híd Cigánd és Tiszakanyár között található , Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye és Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegye határán . A II. Rákóczi Ferencről elnevezett hidat,5 milliárd forintból készítették el májustől októberig terjedő időszakban , a régi Polgári Tisza-híd felépítményének felhasználásával . Az ott felszabadult106 méter támaszközű rácsos szerkezet bravúros átszállításával , az addig hazánkban még nem alkalmazott módszerrel építették meg az új Tisza-híd mederszerkezetét , amely az ártéri szerkezetekkel együttméter hosszú . A létesítményt novemberén adták át ünnepélyesen a forgalomnak . A hídon áthaladó út jelenleg főútnak minősül, es útszámozással , amely , Sátoraljaújhely és Kisvárda között húzódva itt a kilométere közelében jár . Története Előzmények A Bodrog és a Tisza folyók közé ékelt terület a Bodrogköz , amelynek közlekedési kapcsolatai igen szegényesek voltak sok időn keresztül . Igazi áttörést és gazdasági fellendülést hozott azban megépített Balsai Tisza-híd , a háború során viszont sok folyóhíddal együtt a balsai híd is elpusztult . A közlekedési igények kielégítésére , a Rétköz megközelíthetőségére pontonhidat építettek Dombrád és Cigánd között . Cigándonésközött két pontonhíd volt a Tiszán . Az elsőt Tokajból szállították át , majdben a magyar csapatok felszedték és elvitték.ben Budapestről hozták el a Margit híd mellett felállított szerkezet egy részét . A bodrogközi közúti személy- és teherforgalom a Tiszán át többnyire kompon bonyolódott le . A terület megközelítését az elmúlt évtizedekben tovább hátráltatta a keskeny nyomközű Bodrogközi Gazdasági Kisvasút megszüntetése így a közútra további terhek hárultak . A Cigánd és Dombrád térségébe tervezendő állandó híd körvonalai , azas évek második felében fogalmazódtak meg , de a közlekedési tárca csakben határozta el a megépítését . A megvalósítás 1989-ben teljesen átépítették a polgári Tisza-hidat és új , korszerű gerendahidat építettek . A régi , eredetileg41-ben Mihailich Győző és Folly Róbert tervei szerint megépített Tisza-híd rácsos szerkezete feleslegessé vált . 1992-ben merült fel annak a gondolata , hogy mivel a régi polgári híd felszerkezete kihasználatlanná vált , azonban az acélszerkezet állapota jó , annak újrafelhasználása indokolt lenne . Az újrahasznosítás lehetőségét az új , cigándi Tisza-híd építése jelentette , ahol a szerkezet egy új pályalemezzel teljes értékű mederhídként alkalmazható . A problémát az jelentette , hogy az eredeti , mintegytonna tömegű ésméter hosszú szerkezetet közúton szállítható részekre bontani , elszállítani a kb.km távolságra fekvő Cigánd térségbe és ott újra összeépíteni gazdaságilag teljesen indokolatlan lett volna . A megvalósíthatósági tanulmányok kimutatták , hogy a régi polgári Tisza-híd folytatólagos , rácsos felszerkezete , két darabban leszerelhető úgy , hogy csak a középső támasznál kell megbontani , ráadásul vízi úton felúsztatható , s a Cigánd térségében építendő híd két medernyílásaként összeszerelhető . Az acélszerkezet leemelése , vízi szállítása és összeszerelése volt az építkezés leglátványosabb része . A leszerelést daru nélkül , bárkákra épített állványszerkezettel , ezek között az emelőgerendák függőlegesen történő hidraulikus mozgatásával oldották meg . A hídszerkezetet két részletben a bárkákra helyezték és a Tiszán felvontatták Cigánd határába . A szállítás során komoly nehézséget okozott a tiszalöki duzzasztóművön való áthaladás , mert a két0 m hosszú szerkezet nem fért be a zsilipbe , csak az uszály . A zsilipelés ezért csak olyan vízhozam mellett volt megoldható , amikor a vízküszöb lehetővé tette a szerkezet zsilipkapuk feletti túlnyúlását . A másik nehézséget a tokaji vasúti és közúti hidak okozták . Itt a szerkezetet – hogy a hidak alatt átférjen –méter mélységben a vízbe kellett meríteni . A hídépítési szakmában ilyen szerelési és szállítási technológia , folyam feletti hídáthelyezés során , korábban nem fordult elő . Említésre érdemes még , hogy itt került sor Magyarországon először , egy folyami híd egy nyílásának egészben történő mozgatására . A Cigándra megérkezett és a bárkákról a pillérekre helyezett szerkezetet megerősítették és új pályalemezt építettek , így a híd korábbi teherbírásán is lehetett javítani . Az átszállítással párhuzamosan megépültek az új alépítmények , hídfők és pillérek . A két átszállított acél főnyíláson kívül parti hídrészek is épültek . A híd hullámtéri felszerkezete ún. szekrény keresztmetszetű , amely a jobb partonxméter nyílású ) feszített , monolit vasbeton , amely szakaszos előretolásos technológiával , a bal partonméter nyílású ) pedig állványon készült . Az átmentett mederszerkezeten a kocsipálya szélessége csak50 m , mivel a rácsos főtartók ezt tették lehetővé . Az új építésű ártéri szakaszok szélessége a szabványban előírt értéket követik:50 m . Ilyen szerelés- és szállítástechnológiával folyó feletti hídépítés , hídáthelyezés különlegességnek számít . A híd átadása óta hasonló elvek szerint épült meg több hidunk is , lényegesen nagyobb tömegeket is mozgatva , azonban ennél a hídnál kivitelezett hosszú és bonyolult szállítási út egyedülálló a magyar hídépítés történetében . Hivatkozások Jegyzetek Külső hivatkozások Kara Katalin - Tóth Ernő dr. ( szerk ) : Hídjaink . A római örökségtől a mai óriásokig ( Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ , Magyarország Tisza-hídjai 1994-ben átadott építmények Cigánd Híd Cigánd