Nagyenyedi vártemplom
A nagyenyedi vártemplom műemlék épület Romániában, Fehér megyében. A romániai műemlékek jegyzékében a nagyenyedi vár részeként szerepel az AB-II-m-A-00172.02 sorszámon.

Története 
Tornya, amely eredetileg a vár őrtornya volt,  1222–1239 között épült, a templomhajó toronyhoz való hozzáépítését 1480-ban fejezték be. Az 1704. évi tűzvészben beomlott a hajó csúcsíves boltozata, melyet az 1720–35-ös években deszkamennyezettel pótoltak, majd az 1794–1804. évi munkálatok során a jelenlegi késő barokk stílusban épült újjá. Ekkor készült a karzat, minek következtében szükségessé vált a torony két oldalán levő gótikus bejáratok befalazása. Az eredeti templomból csak a szentély és a templom külső falai maradtak meg. 1795-ben feltöltötték a várárkot. 1811-ben épült az orgona, 1896-ban a déli és északi portikuszok, 1912-ben központi fűtést, 1924-ben villanyvilágítást szereltek.

A templomot a várossal együtt ötször pusztították a történelem viharai: először az 1241–42-es tatárbetörés során, majd a várossal együtt 1599–1600-ban II. Mihály havasalföldi fejedelem erdélyi betörésekor, 1658-ban a törököknek  II. Rákóczi György fejedelem elleni büntetőhadjáratakor, 1704. március 16-án, amikor Jean Rabutin osztrák generális parancsára Tige ezredes megtámadta a várost, illetve az 1849. januári nagyenyedi vérengzés alatt, amikor az Erdélyi-érchegység Axente Sever és Simion Prodan vezette román lakossága a katonai védelem nélkül hagyott városra tört.

A templom tartószerkezete mára meggyengült, az épület teljes feljavításra szorul.

Egyháztörténeti adatok 
1551-ben Nagyenyed első papja aláírta a lutheri confessiót; 1564 áprilisában Giorgio Biandrata fejedelmi küldött elnökletével itt vált külön a lutheri és kálvini egyház, ekkor választották meg az erdélyi magyar reformátusok első püspökét Dávid Ferenc személyében. Itt döntött 1599-ben a generális zsinat arról, hogy a téli zsinat helye mindig Nagyenyed legyen, 1646-ban a zsinat presbitériumok felállítását rendelte el; 1682-ben az enyedi templomban állították fel a Supremum Consistoriumot, a ma is létező Igazgatótanács elődjét (világiakból és egyháziakból álló bizottság).

1780–1849 között a város az erdélyi református egyházkerület püspöki székhelye volt. Ez idő alatt Nagyenyed kilenc lelkésze töltött be püspöki tisztséget: Toronyai Máté, Tasnádi Ruber Mihály, Csulai György, Borosnyai Lukács János, Csernátoni Vajda Péter (1782–1784), Antal János, dr. Bartók György (1899–1907), Nagy Károly (1918–1926), dr. Makkai Sándor.

A reformáció óta a gyülekezetben 59 lelkész és 63 segédlelkész szolgált. 2010. december 31-én a gyülekezet 2066 lelket számlált.

Leírása 
A templom épületében több építészeti stílus keveredik: román stílű torony, egyszerűsített késő gótikus templomkülső eredetiben megmaradt szentéllyel, valamint egyszerűsített késő barokk, háromhajós templombelső.

A toronynak nyolc emelete van, 61 méter magas. A harangokhoz csigalépcső vezet, melyről gótikus ajtókeretek nyílnak a torony egyes emeleti helyiségei felé.

Jegyzetek

Források

További információk 
 

Románia református templomai
Románia 13. századi építményei
Fehér megye műemlékei
Vártemplom
A nagyenyedi vártemplom műemlék épület Romániában , Fehér megyében . A romániai műemlékek jegyzékében a nagyenyedi vár részeként szerepel az AB-II-m-A-00172.02 sorszámon . Története Tornya , amely eredetileg a vár őrtornya volt , 1239 között épült , a templomhajó toronyhoz való hozzáépítésétban fejezték be . Az évi tűzvészben beomlott a hajó csúcsíves boltozata , melyet az35-ös években deszkamennyezettel pótoltak , majd az1804. évi munkálatok során a jelenlegi késő barokk stílusban épült újjá . Ekkor készült a karzat , minek következtében szükségessé vált a torony két oldalán levő gótikus bejáratok befalazása . Az eredeti templomból csak a szentély és a templom külső falai maradtak meg.ben feltöltötték a várárkot.ben épült az orgona, ban a déli és északi portikuszok,ben központi fűtést, ben villanyvilágítást szereltek . A templomot a várossal együtt ötször pusztították a történelem viharai : először az42-es tatárbetörés során , majd a várossal együtt1600-ban II. Mihály havasalföldi fejedelem erdélyi betörésekor, ban a törököknek II. Rákóczi György fejedelem elleni büntetőhadjáratakor , márciusán , amikor Jean Rabutin osztrák generális parancsára Tige ezredes megtámadta a várost , illetve az januári nagyenyedi vérengzés alatt , amikor az Erdélyi-érchegység Axente Sever és Simion Prodan vezette román lakossága a katonai védelem nélkül hagyott városra tört . A templom tartószerkezete mára meggyengült , az épület teljes feljavításra szorul . Egyháztörténeti adatok 1551-ben Nagyenyed első papja aláírta a lutheri confessiót;áprilisában Giorgio Biandrata fejedelmi küldött elnökletével itt vált külön a lutheri és kálvini egyház , ekkor választották meg az erdélyi magyar reformátusok első püspökét Dávid Ferenc személyében . Itt döntöttben a generális zsinat arról , hogy a téli zsinat helye mindig Nagyenyed legyen, ban a zsinat presbitériumok felállítását rendelte el;ben az enyedi templomban állították fel a Supremum Consistoriumot , a ma is létező Igazgatótanács elődjét ( világiakból és egyháziakból álló bizottság ) . 1780–1849 között a város az erdélyi református egyházkerület püspöki székhelye volt . Ez idő alatt Nagyenyed kilenc lelkésze töltött be püspöki tisztséget : Toronyai Máté , Tasnádi Ruber Mihály , Csulai György , Borosnyai Lukács János , Csernátoni Vajda Péter1784 ) , Antal János , dr. Bartók György1907 ) , Nagy Károly1926 ) , dr. Makkai Sándor . A reformáció óta a gyülekezetbenlelkész éssegédlelkész szolgált. decemberén a gyülekezetlelket számlált . Leírása A templom épületében több építészeti stílus keveredik : román stílű torony , egyszerűsített késő gótikus templomkülső eredetiben megmaradt szentéllyel , valamint egyszerűsített késő barokk , háromhajós templombelső . A toronynak nyolc emelete van,méter magas . A harangokhoz csigalépcső vezet , melyről gótikus ajtókeretek nyílnak a torony egyes emeleti helyiségei felé . Jegyzetek Források További információk Románia református templomai Románia századi építményei Fehér megye műemlékei Vártemplom