Fahidi Éva
Fahidi-Pusztai Éva (született Fahidi Éva, Debrecen, 1925. október 22. – Budapest, 2023. szeptember 11.) magyar kortárs szemtanú, író, színésznő, a holokauszt túlélője.

Élete 
Debreceni nagypolgári zsidó családba született. Szülei 1936-ban kikeresztelkedtek. 1943-ban érettségizett a debreceni katolikus Svetits Katolikus Leánynevelő Intézetben. Zongoraművésznek készült, azonban az embertelen munka tönkretette a hátát.

1944. április 29-én a családot az Eichmann-kommandóval (A magyarországi vidéki zsidóság gettósítása és deportálása) együttműködő magyar csendőrök elfogták, és a város többi zsidó lakosával együtt a gettóba kényszerítették. Május 14-én marhavagonokban szállították őket az auschwitz-birkenaui koncentrációs táborba. A Josef Mengele által végzett „szelekció” során Fahidi tizenegy éves húgát, Gilikét és édesanyjukat azonnal a gázkamrába küldték; apjuk, Dezső, a tábori körülményektől veszítette életét. Családjának 49 tagját gyilkolták meg a holokauszt során. 

Fahidi Évát 1944. augusztus 13-án a buchenwaldi koncentrációs táborhoz tartozó allendorfi Münchmühle táborba szállították, ahol a robbanóanyaggyárban kellett dolgoznia. Amikor 1945-ben véget ért a világháború, Fahidinek éppen egy halálmenetből sikerült megszöknie. A felszabadulás után „otthonát elhagyni kényszerült” személyként bolyongott, mígnem 1945 augusztusában sikerült hazatérnie Magyarországra, ahol szülei lakásába beköltöztek távollétében; orvos nagybátyja, Weil Géza fogadta be.

1947-ben egyhetes ismeretség után összeházasodott első férjével, Radó Istvánnal, aki a Hajdú megyei pártlap főszerkesztője volt, majd 1951-ben koncepciós perben elítélték. Második férje, Pusztai Béla – akivel 27 évig élt együtt – 1956-ban visszalépett a pártba, míg Fahidi angol-, német- és francianyelv-tudásával a külkereskedelemben helyezkedett el. Ötvenéves korában meghalt gyermekkori barátnője, akinek 16 éves lányát befogadta, akiből később zongoraművész lett.

Könyvei 
Ahogy az a rendszerváltásig íratlan elvárás volt, holokauszt-túlélőként 45 éven keresztül nem beszélt a magyar zsidók deportálásáról. 1990-ben az egykori stadtallendorfi tábor foglyait meghívták az auschwitzi tábori emlékmű megtekintésére, ahová Fahidi végül 2003-ban látogatott el. Fahidi a stadtallendorfi múzeum felkérésére németül írt egy visszaemlékezést, majd elkezdte megírni emlékiratait, ami 2005-ben Anima Rerum – A Dolgok Lelke (2015-től csak: A Dolgok Lelke) címen jelent meg. A könyvet Németországban is kiadták. Angol és olasz nyelvű változata 2019-ben várható. 

2019-ben új könyvvel jelentkezett: A szerelem alanya és tárgya újra az írónő személyes történetén keresztül mutatja be ezúttal a szocializmus időszakát. Mindkét könyv valójában tisztességről, tiszteletről, szeretetről, emberi tartásról szól, amit – ahogy Fahidi saját példájával bizonyítja – a legkétségbeejtőbb helyzetben is meg lehet őrizni.

Az írónő 2019-től mindkét könyvét a www.fahidieva.hu oldalon terjeszti.

Közéleti szerepvállalás 
Fahidi magas kora ellenére rendkívül aktív: kortárs szemtanúként különböző rendezvényeken vesz részt, találkozott többek között a német és az osztrák államelnökkel és Angela Merkel német kancellárral is. Rendszeresen felemeli hangját a rasszizmus, az antiszemitizmus ellen a nemzetközi és a magyar sajtóban. Több külföldi alapítvány munkájában is szerepet vállal, előadásokat tart külföldön és Magyarországon egyaránt. Küldetésének tekinti, hogy a fiatal generáció megőrizze a holokausztot emlékezetében, és aktívan küzdjön a rasszizmus minden formája ellen.

Sóvirág – avagy a létezés eufóriája 
2015-ben Szabó Réka rendező felkérésére Fahidi Éva főszerepet vállalt a Tünet Együttes Sóvirág – avagy A létezés eufóriája című modern táncprodukciójában Cuhorka Emesével. A nagy feltűnést keltő darab Fahidi életét eleveníti meg a tánc nemzetközi nyelvére lefordítva. A darabot 2019 márciusáig több mint 80-szor adták elő a Vígszínházban, de külföldön is. A darab születéséről Szabó Réka egész estés dokumentumfilmet is forgatott, A létezés eufóriája címmel.

Írásai 
 Die Seele der Dinge. Aus dem Ungarischen übersetzt von Doris Fischer. Hrsg. im Auftrag des Internationalen Auschwitz-Komitees, Berlin, und der Gedenkstätte Deutscher Widerstand, Berlin: Lukas-Verlag 2011.  
Anima rerum, meine Münchmühle in Allendorf und meine wahren Geschichten. Stadtallendorf: Magistrat der Stadt Stadtallendorf 2004.
Anima Rerum – A Dolgok Lelke; Tudomány, Budapest, 2005
 A Dolgok Lelke; Ariel Könyvek, Pilisszentlászló, 2015
A szerelem alanya és tárgya; Ariel Könyvek, Pilisszentlászló, 2019

Elismerései 
 Erzsébetváros díszpolgára (2022)
 Debrecen díszpolgára (2023)

Jegyzetek

Források
 "Das Geheimnis der Versöhnung heißt Erinnerung" : Dokumentation der Internationalen Tage der Begegnung in Stadtallendorf, KZ-Außenlager Münchmühle, Nobel ; vom 21. bis 26. Oktober 1990. Magistrat der Stadt, Stadtallendorf 1991.
 Thomas Gonschior, Christa Spannbauer: Mut zum Leben. Die Botschaft der Überlebenden von Auschwitz. Europa Verlag, Berlin u. a. 2014, .
 Életútinterjú Fahidi Évával. Budapest, 2010. január. Az interjút készítette: Bartha Ákos és Hosszú Gyula
 "Stiftung Gedenkstätten Buchenwald und Mittelbau-Dora" (Buchenwald and Mittelbau-Dora Memorials Foundation) https://web.archive.org/web/20190325115904/https://www.buchenwald.de/en/1244/
Eine Auschwitzüberlebende blickt zurück, bei Dradio, 9. November 2011
 
 
Alison Smale: A Holocaust Survivor Tells of Auschwitz at 18 and, Again, at 90, The New York Times, 2015
Christa Zöchling: Bühne: Auschwitz-Überlebende Eva Fahidi tanzt ihre Lebensgeschichte, profil.at, 2016
Jenny Starrs: 90-year-old Holocaust survivor turns tragedy into dance, The Washington Post, 2016
Tünet Együttes honlapja
Sóvirág – avagy a létezés eufóriája a Vígszínház oldalán
A létezés eufóriája, IMDb adatlap
 Die Entstehung und Erarbeitung der Balettperformance wird gezeigt: Sea-Lavender oder die Euphorie des Seins . (Dokumentation bei 3sat)

1925-ben született személyek
2023-ban elhunyt személyek
Magyar írók
Debreceniek
Zsidó származású magyarok
A holokauszt túlélői
Magyar nők
Magyar színésznők
Fahidi-Pusztai Éva ( született Fahidi Éva , Debrecen , október – Budapest , szeptember ) magyar kortárs szemtanú , író , színésznő , a holokauszt túlélője . Élete Debreceni nagypolgári zsidó családba született . Szüleiban kikeresztelkedtek.ban érettségizett a debreceni katolikus Svetits Katolikus Leánynevelő Intézetben . Zongoraművésznek készült , azonban az embertelen munka tönkretette a hátát . 1944. áprilisén a családot az Eichmann-kommandóval ( A magyarországi vidéki zsidóság gettósítása és deportálása ) együttműködő magyar csendőrök elfogták , és a város többi zsidó lakosával együtt a gettóba kényszerítették . Májusén marhavagonokban szállították őket az auschwitz-birkenaui koncentrációs táborba . A Josef Mengele által végzett „ szelekció” során Fahidi tizenegy éves húgát , Gilikét és édesanyjukat azonnal a gázkamrába küldték ; apjuk , Dezső , a tábori körülményektől veszítette életét . Családjánaktagját gyilkolták meg a holokauszt során . Fahidi Évát augusztusán a buchenwaldi koncentrációs táborhoz tartozó allendorfi Münchmühle táborba szállították , ahol a robbanóanyaggyárban kellett dolgoznia . Amikorben véget ért a világháború , Fahidinek éppen egy halálmenetből sikerült megszöknie . A felszabadulás után „ otthonát elhagyni kényszerült” személyként bolyongott , mígnemaugusztusában sikerült hazatérnie Magyarországra , ahol szülei lakásába beköltöztek távollétében ; orvos nagybátyja , Weil Géza fogadta be . 1947-ben egyhetes ismeretség után összeházasodott első férjével , Radó Istvánnal , aki a Hajdú megyei pártlap főszerkesztője volt , majdben koncepciós perben elítélték . Második férje , Pusztai Béla – akivelévig élt együtt –ban visszalépett a pártba , míg Fahidi angol- , német- és francianyelv-tudásával a külkereskedelemben helyezkedett el . Ötvenéves korában meghalt gyermekkori barátnője , akinekéves lányát befogadta , akiből később zongoraművész lett . Könyvei Ahogy az a rendszerváltásig íratlan elvárás volt , holokauszt-túlélőkéntéven keresztül nem beszélt a magyar zsidók deportálásáról.ben az egykori stadtallendorfi tábor foglyait meghívták az auschwitzi tábori emlékmű megtekintésére , ahová Fahidi végülban látogatott el . Fahidi a stadtallendorfi múzeum felkérésére németül írt egy visszaemlékezést , majd elkezdte megírni emlékiratait , amiben Anima Rerum – A Dolgok Lelketől csak : A Dolgok Lelke ) címen jelent meg . A könyvet Németországban is kiadták . Angol és olasz nyelvű változataben várható . 2019-ben új könyvvel jelentkezett : A szerelem alanya és tárgya újra az írónő személyes történetén keresztül mutatja be ezúttal a szocializmus időszakát . Mindkét könyv valójában tisztességről , tiszteletről , szeretetről , emberi tartásról szól , amit – ahogy Fahidi saját példájával bizonyítja – a legkétségbeejtőbb helyzetben is meg lehet őrizni . Az írónőtől mindkét könyvét a www.fahidieva.hu oldalon terjeszti . Közéleti szerepvállalás Fahidi magas kora ellenére rendkívül aktív : kortárs szemtanúként különböző rendezvényeken vesz részt , találkozott többek között a német és az osztrák államelnökkel és Angela Merkel német kancellárral is . Rendszeresen felemeli hangját a rasszizmus , az antiszemitizmus ellen a nemzetközi és a magyar sajtóban . Több külföldi alapítvány munkájában is szerepet vállal , előadásokat tart külföldön és Magyarországon egyaránt . Küldetésének tekinti , hogy a fiatal generáció megőrizze a holokausztot emlékezetében , és aktívan küzdjön a rasszizmus minden formája ellen . Sóvirág – avagy a létezés eufóriája 2015-ben Szabó Réka rendező felkérésére Fahidi Éva főszerepet vállalt a Tünet Együttes Sóvirág – avagy A létezés eufóriája című modern táncprodukciójában Cuhorka Emesével . A nagy feltűnést keltő darab Fahidi életét eleveníti meg a tánc nemzetközi nyelvére lefordítva . A darabotmárciusáig több mintszor adták elő a Vígszínházban , de külföldön is . A darab születéséről Szabó Réka egész estés dokumentumfilmet is forgatott , A létezés eufóriája címmel . Írásai Die Seele der Dinge . Aus dem Ungarischen übersetzt von Doris Fischer . Hrsg. im Auftrag des Internationalen Auschwitz-Komitees , Berlin , und der Gedenkstätte Deutscher Widerstand , Berlin : Lukas-Verlag Anima rerum , meine Münchmühle in Allendorf und meine wahren Geschichten . Stadtallendorf : Magistrat der Stadt Stadtallendorf Anima Rerum – A Dolgok Lelke ; Tudomány, Budapest , A Dolgok Lelke ; Ariel Könyvek , Pilisszentlászló , A szerelem alanya és tárgya ; Ariel Könyvek , Pilisszentlászló , Elismerései Erzsébetváros díszpolgára Debrecen díszpolgára Jegyzetek Források " Das Geheimnis der Versöhnung heißt Erinnerung " \ : Dokumentation der Internationalen Tage der Begegnung in Stadtallendorf , KZ-Außenlager Münchmühle , Nobel ; vom bis Oktober Magistrat der Stadt , Stadtallendorf Thomas Gonschior , Christa Spannbauer : Mut zum Leben . Die Botschaft der Überlebenden von Auschwitz . Europa Verlag , Berlin u . a. \ . Életútinterjú Fahidi Évával . Budapest , január . Az interjút készítette: Bartha Ákos és Hosszú Gyula " Stiftung Gedenkstätten Buchenwald und Mittelbau-Dora " ( Buchenwald and Mittelbau-Dora Memorials Foundation ) https://web.archive.org/web/20190325115904/https://www.buchenwald.de/en/1244/ Eine Auschwitzüberlebende blickt zurück , bei Dradio , November Alison Smale : A Holocaust Survivor Tells of Auschwitz atand , Again , at The New York Times , Christa Zöchling: Bühne : Auschwitz-Überlebende Eva Fahidi tanzt ihre Lebensgeschichte , profil.at , Jenny Starrs : year-old Holocaust survivor turns tragedy into dance , The Washington Post , Tünet Együttes honlapja Sóvirág – avagy a létezés eufóriája a Vígszínház oldalán A létezés eufóriája , IMDb adatlap Die Entstehung und Erarbeitung der Balettperformance wird gezeigt : Sea-Lavender oder die Euphorie des Seins \ . ( Dokumentation beiat ) 1925-ben született személyek 2023-ban elhunyt személyek Magyar írók Debreceniek Zsidó származású magyarok A holokauszt túlélői Magyar nők Magyar színésznők