Szczecini-öböl
A Szczecini-öböl (lengyelül Zalew Szczeciński, németül Stettiner Haff vagy Oderhaff) az Odera torkolatának lagúnája (vagy haffja) Németország és Lengyelország határán. A Balti-tenger Pomerániai-öblétől Usedom és Wolin szigete választja el. Az öböl egy kisebb nyugati (Kleines Haff) és egy nagyobb keleti (Wielki Zalew) részre oszlik.

Vízrajza

Az öblöt délről az Odera és néhány kisebb folyó, a Ziese, Peene, Zarow, Uecker és Ina táplálja. A víz északon a Pomerániai-öbölbe távozik a (nyugatról keletre) Peenestrom, Świna és Dziwna szorosokon keresztül. A szorosok közötti földterület alkotja Usedom és Wolin szigetét. 

A lagúna területe 687 km², átlagmélysége 3,8 méter és maximális természetes mélysége 8,5 méter; a hajók számára kotort csatornákban azonban elérheti a 10,5 métert is. A lagúna összesen 2,58 km³-nyi vizet tartalmaz. Vizének éves átlaghőmérséklete 11°C.

A Szczecini-öbölbe érkező vízmennyiség 94%-át az Odera szolgáltatja, évente 17 km³-t, vagy 540 m³-t másodpercenként. Az összes többi vízfolyás kb. évi 1 km³-rel növeli az öböl térfogatát. A Peenestrom, Świna és Dziwna szorosok a vízfelesleg 17%, 69% és 14%-át vezetik le (ebben a sorrendben).

A lagúna vize gyakorlatilag édesvíz, átlagos sótartalma 0,5-2‰ (az óceán vizének sótartalma 35‰, a Balti-tengeré 5-8‰), de a tengervíz néha beáramlik a Świnán, ilyenkor helyileg elérheti a 6‰-t.

Települések
Nagyobb települések az öböl körül:
Szczecin (németül Stettin, Lengyelország)
Świnoujście (németül Swinemünde, Lengyelország)
Police (németül Pölitz, Lengyelország)
Ueckermünde (lengyelül Wkryujście, Németország)
Wolin (németül Wollin, Lengyelország)
Usedom (lengyelül Uznam, Németország)
Nowe Warpno (németül Neuwarp, Lengyelország)

Története
Pomeránia része. 1880-ban adták át a Kaiserfahrt („Császárút”) csatornát Usedom szigetén, amely levágta a Swine déli kanyarulatát, így nagyobb hajók is elérhették a lagúnát és gyorsabban, biztonságosabban lehetett Stettinbe hajózni. A 12 km-es és 10,5 méter mély csatorna 1874-1880 között épült I. Vilmos császár uralkodása idején. A csatorna levágott egy darabot Usedom szigetéből. amelyet Kaseburg (Karsibór) szigetének neveztek el. 

1945-ben az Oderától keletre eső területek, beleértve Stettin (Szczecin) és Swinemünde (Świnoujście) kikötőjét, Lengyelországhoz kerültek. A Kaiserfahrt új neve Piast-csatorna lett. 

A német-lengyel határ egy kis melléköbölnél, a Nowowarpieńskie-tónál (Neuwarper See) éri el a lagúnát.

Gazdaság

A lagúna évszázadok óta fontos halászati zóna, a 18. század óta kereskedelmi útvonal vezet ár rajta, a 20 században pedig felfedezték maguknak a turisták. Az öböl vizén ma több sétahajó-járat vezet, látogatják a vízisportok kedvelői és nyáron a strandolók is.  

Az Odera szennyezett vize miatt a lagúna jelentősen eleutrofizálódott, különösen a vas- és alumíniumszennyezés okozta az algák elszaporodását. A szennyezés az utóbbi években csökkenő tendenciát mutat.

Fordítás

Források
Erhard Riemann, Alfred Schoenfeldt, Ulrich Tolksdorf, Reinhard Goltz, Akademie der Wissenschaften und der Literatur, Akademie der Wissenschaften und der Literatur, Mainz, Preussisches Wörterbuch: Deutsche Mundarten Ost- und Westpreussens, 6th edition, Wachholtz, 1974, p.595, 
Gerald Schernewski: Baltic coastal ecosystems: structure, function, and coastal zone management, Springer, 2002, p.79, 
Ulrich Schiewer: Ecology of Baltic coastal waters, Springer, 2008,  
Glasby GP, Szefer P, Geldon J, Warzocha J (September 2004). "Heavy-metal pollution of sediments from Szczecin Lagoon and the Gdansk Basin, Poland". Sci. Total Environ. 330 (1-3): 249–69

Balti-tenger
Lengyelország vízrajza
Németország vízrajza
A Szczecini-öböl ( lengyelül Zalew Szczeciński , németül Stettiner Haff vagy Oderhaff ) az Odera torkolatának lagúnája ( vagy haffja ) Németország és Lengyelország határán . A Balti-tenger Pomerániai-öblétől Usedom és Wolin szigete választja el . Az öböl egy kisebb nyugati ( Kleines Haff ) és egy nagyobb keleti ( Wielki Zalew ) részre oszlik . Vízrajza Az öblöt délről az Odera és néhány kisebb folyó , a Ziese , Peene , Zarow , Uecker és Ina táplálja . A víz északon a Pomerániai-öbölbe távozik a ( nyugatról keletre ) Peenestrom , Świna és Dziwna szorosokon keresztül . A szorosok közötti földterület alkotja Usedom és Wolin szigetét . A lagúna területekm² , átlagmélysége8 méter és maximális természetes mélysége5 méter ; a hajók számára kotort csatornákban azonban elérheti a5 métert is . A lagúna összesen58 km³-nyi vizet tartalmaz . Vizének éves átlaghőmérsékleteC . A Szczecini-öbölbe érkező vízmennyiség-át az Odera szolgáltatja , éventekm³-t , vagym³-t másodpercenként . Az összes többi vízfolyás kb. évikm³-rel növeli az öböl térfogatát . A Peenestrom , Świna és Dziwna szorosok a vízfelesleg , és-át vezetik le ( ebben a sorrendben ) . A lagúna vize gyakorlatilag édesvíz , átlagos sótartalma5-2 ‰ ( az óceán vizének sótartalma , a Balti-tengeré ) , de a tengervíz néha beáramlik a Świnán , ilyenkor helyileg elérheti a-t . Települések Nagyobb települések az öböl körül : Szczecin ( németül Stettin , Lengyelország ) Świnoujście ( németül Swinemünde , Lengyelország ) Police ( németül Pölitz , Lengyelország ) Ueckermünde ( lengyelül Wkryujście , Németország ) Wolin ( németül Wollin , Lengyelország ) Usedom ( lengyelül Uznam , Németország ) Nowe Warpno ( németül Neuwarp , Lengyelország ) Története Pomeránia része.ban adták át a Kaiserfahrt ( „ Császárút” ) csatornát Usedom szigetén , amely levágta a Swine déli kanyarulatát , így nagyobb hajók is elérhették a lagúnát és gyorsabban , biztonságosabban lehetett Stettinbe hajózni . Akm-es és5 méter mély csatornaközött épült I. Vilmos császár uralkodása idején . A csatorna levágott egy darabot Usedom szigetéből. amelyet Kaseburg ( Karsibór ) szigetének neveztek el . 1945-ben az Oderától keletre eső területek , beleértve Stettin ( Szczecin ) és Swinemünde ( Świnoujście ) kikötőjét , Lengyelországhoz kerültek . A Kaiserfahrt új neve Piast-csatorna lett . A német-lengyel határ egy kis melléköbölnél , a Nowowarpieńskie-tónál ( Neuwarper See ) éri el a lagúnát . Gazdaság A lagúna évszázadok óta fontos halászati zóna , a század óta kereskedelmi útvonal vezet ár rajta , aszázadban pedig felfedezték maguknak a turisták . Az öböl vizén ma több sétahajó-járat vezet , látogatják a vízisportok kedvelői és nyáron a strandolók is . Az Odera szennyezett vize miatt a lagúna jelentősen eleutrofizálódott , különösen a vas- és alumíniumszennyezés okozta az algák elszaporodását . A szennyezés az utóbbi években csökkenő tendenciát mutat . Fordítás Források Erhard Riemann , Alfred Schoenfeldt , Ulrich Tolksdorf , Reinhard Goltz , Akademie der Wissenschaften und der Literatur , Akademie der Wissenschaften und der Literatur , Mainz , Preussisches Wörterbuch : Deutsche Mundarten Ost- und Westpreussens,h edition , Wachholtz , p.595 , Gerald Schernewski : Baltic coastal ecosystems : structure , function , and coastal zone management , Springer , p.79 , Ulrich Schiewer : Ecology of Baltic coastal waters , Springer , Glasby GP , Szefer P , Geldon J , Warzocha J ( September " Heavy-metal pollution of sediments from Szczecin Lagoon and the Gdansk Basin , Poland " . Sci . Total Environ.( 1-3) :69 Balti-tenger Lengyelország vízrajza Németország vízrajza