I. Miksa bajor választófejedelem
I. Miksa  bajor herceg 1597-től, bajor választófejedelem 1623-tól haláláig. A harmincéves háború katolikus oldalán harcolók egyik vezéralakjaként ismeretes.

Élete 
Miksa herceg 1573-ban született, apja V. Vilmos bajor herceg (1548–1626), anyja Renáta lotaringiai hercegnő (1544–1602) volt, I. Ferenc lotaringiai herceg leánya. Szülei házasságából tíz gyermek született:

 Kristóf (*/† 1570), kisgyermekként meghalt
 Krisztina (1571–1580), gyermekként meghalt
 Miksa (1573–1651), trónörökös herceg
 Mária Anna (1574–1616), aki 1600-tól Ferdinánd osztrák főherceg, a későbbi II. Ferdinánd német-római császár felesége lett.
 Fülöp Vilmos (1576–1598), Regensburg hercegpüspöke és bíboros diakónusa
 Ferdinánd (1577–1650), Köln választófejedelme, Liège, Münster, Hildesheim és Paderborn hercegpüspöke
 Eleonóra Magdolna (1578–1579), kisgyermekként meghalt
 Károly (1580–1587), gyermekként meghalt
 Albrecht bajor herceg (1584–1666), aki 1612-ben Mechthild von Leuchtenberg (1588–1634) hercegnőt vette feleségül
 Magdolna (1587–1628), aki 1613-ban Wolfgang Vilmos pfalz-neuburgi herceg felesége lett.

Szigorú jezsuita nevelésben részesült, és 1597-ben lemondott édesapját követte Bajorország élén. Miksa első tetteként rendbe tette az eladósodott állam pénzügyeit, és megbízható alapokra helyezte az államigazgatást. Módosította a törvénykönyvet, ütőképes hadsereget szervezett, megszigorította ellenőrzését az egyház és birtokai fölött.

1610-ben a Protestáns Unió ellensúlyozására létrehozta a Katolikus Ligát. Ezt ugyan később átszervezte, hogy gátat szabjon a Habsburg-ház befolyásának, a kitörő harmincéves háborúban 1619-ben mégis Ausztria segítségére sietett. 1620-ban legyőzte a cseheket protestáns királyukkal – egyébként Miksa távoli rokonával, – V. Frigyessel együtt. Tettéért Ausztria hálából neki ígérte Pfalzot, egyéb területekkel együtt.

1622–1623-tól Miksa hadvezére, Johann von Tilly megszerezte Felső- és Rajnai Pfalzot, így a választófejedelemséget is. 1626-ban Miksa serege kiűzte a dán behatolókat az északi német területekről. Ennek ellenére Miksa pozíciója veszélybe került, amikor a Habsburg-ház Albrecht von Wallenstein vezetésével létrehozták az önálló császári hadsereget. Miksa 1630-ban kierőszakolta Wallenstein elbocsátását és seregének feloszlatását, de Svédország hadbaléptekor Wallenstein visszakerült előbbi helyére. Miksa mesterkedéseinek következtében 1634-ben Wallensteint ismét elbocsátották.

Eközben 1632-ben Bajorország területe az új svéd támadók kezére került, és csak 1634-ben, a nördlingeni csata után szabadult fel. Miksa ezek után már megelégedett azzal, hogy saját országát megvédje, és 1647-ben – francia és svéd győzelmeket követően – különbékét volt kénytelen kötni a harcoló ellenfelekkel. Miksa megérte a harmincéves háború végét, és az 1648-as vesztfáliai béke értelmében megtartott választófejedelemségét és Felső-Pfalzot, de a rajnai tartományokat vissza kellett adnia V. Frigyes fiának, I. Károly Lajos pfalzi választófejedelemnek.

Miksa 54 évnyi uralkodása után, 78 éves korában hunyt el. Mivel a fia csak későn született meg, Ferdinánd Mária mindössze 15 évesen örökölte édesapja hagyatékát.

Jegyzetek

Források 
 , 481. oldal

Kapcsolódó szócikkek 
 Bajorország uralkodóinak listája

</center>

Wittelsbach-ház
1573-ban született személyek
1651-ben elhunyt személyek
Bajor uralkodók
Az Aranygyapjas rend lovagjai
Hercegek
I. Miksa bajor hercegtől , bajor választófejedelemtól haláláig . A harmincéves háború katolikus oldalán harcolók egyik vezéralakjaként ismeretes . Élete Miksa hercegban született , apja V . Vilmos bajor herceg1626 ) , anyja Renáta lotaringiai hercegnő1602 ) volt , I. Ferenc lotaringiai herceg leánya . Szülei házasságából tíz gyermek született : Kristóf ( * / † 1570 ) , kisgyermekként meghalt Krisztina1580 ) , gyermekként meghalt Miksa1651 ) , trónörökös herceg Mária Anna1616 ) , akitól Ferdinánd osztrák főherceg , a későbbi II. Ferdinánd német-római császár felesége lett . Fülöp Vilmos1598 ) , Regensburg hercegpüspöke és bíboros diakónusa Ferdinánd1650 ) , Köln választófejedelme , Liège , Münster , Hildesheim és Paderborn hercegpüspöke Eleonóra Magdolna1579 ) , kisgyermekként meghalt Károly1587 ) , gyermekként meghalt Albrecht bajor herceg1666 ) , akiben Mechthild von Leuchtenberg1634 ) hercegnőt vette feleségül Magdolna1628 ) , akiban Wolfgang Vilmos pfalz-neuburgi herceg felesége lett . Szigorú jezsuita nevelésben részesült , ésben lemondott édesapját követte Bajorország élén . Miksa első tetteként rendbe tette az eladósodott állam pénzügyeit , és megbízható alapokra helyezte az államigazgatást . Módosította a törvénykönyvet , ütőképes hadsereget szervezett , megszigorította ellenőrzését az egyház és birtokai fölött . 1610-ben a Protestáns Unió ellensúlyozására létrehozta a Katolikus Ligát . Ezt ugyan később átszervezte , hogy gátat szabjon a Habsburg-ház befolyásának , a kitörő harmincéves háborúbanben mégis Ausztria segítségére sietett.ban legyőzte a cseheket protestáns királyukkal – egyébként Miksa távoli rokonával , – V . Frigyessel együtt . Tettéért Ausztria hálából neki ígérte Pfalzot , egyéb területekkel együtt . 1622–1623-tól Miksa hadvezére , Johann von Tilly megszerezte Felső- és Rajnai Pfalzot , így a választófejedelemséget is.ban Miksa serege kiűzte a dán behatolókat az északi német területekről . Ennek ellenére Miksa pozíciója veszélybe került , amikor a Habsburg-ház Albrecht von Wallenstein vezetésével létrehozták az önálló császári hadsereget . Miksaban kierőszakolta Wallenstein elbocsátását és seregének feloszlatását , de Svédország hadbaléptekor Wallenstein visszakerült előbbi helyére . Miksa mesterkedéseinek következtébenben Wallensteint ismét elbocsátották . Eközbenben Bajorország területe az új svéd támadók kezére került , és csakben , a nördlingeni csata után szabadult fel . Miksa ezek után már megelégedett azzal , hogy saját országát megvédje , ésben – francia és svéd győzelmeket követően – különbékét volt kénytelen kötni a harcoló ellenfelekkel . Miksa megérte a harmincéves háború végét , és azas vesztfáliai béke értelmében megtartott választófejedelemségét és Felső-Pfalzot , de a rajnai tartományokat vissza kellett adnia V . Frigyes fiának , I. Károly Lajos pfalzi választófejedelemnek . Miksaévnyi uralkodása után,éves korában hunyt el . Mivel a fia csak későn született meg , Ferdinánd Mária mindösszeévesen örökölte édesapja hagyatékát . Jegyzetek Források , oldal Kapcsolódó szócikkek Bajorország uralkodóinak listája </center> Wittelsbach-ház 1573-ban született személyek 1651-ben elhunyt személyek Bajor uralkodók Az Aranygyapjas rend lovagjai Hercegek