Lív nyelvjárás
A lív nyelvjárás (lettül: lībiskais dialekts 'lív nyelvjárás' vagy tāmnieku dialekts 'odavalósiak nyelvjárása'; lív nyelvjárásban: ventiņ valod 'vent nyelv' vagy ventiņmēl 'vent nyelv') a lett nyelv egyik nyelvjárása, amely kurzemei és vidzemei területeken beszélnek. A lív nyelvjárás nem keverendő össze a lív nyelvvel − amely egy finnugor, közelebbről balti finn nyelv − bár a nyelvjárás kialakításában a lív nyelvnek döntő szerepe volt.

Elnevezései

 Lībiskais dialekts: a hivatalos lībiskais dialekts 'lív nyelvjárás' elnevezés egyértelműen utal arra a tényre, hogy a lett nyelv ezen nyelvjárására volt a legnagyobb hatása a lív nyelvnek. Bár a lett nyelvben számtalan, a lív és az észt nyelvből érintkezés útján átkerült balti finn jellegzetességet találunk (pl. szóeleji hangsúly, habeo-szerkezet stb.), mégis a legnagyobb mértékű közeledés itt következett be.

 Tāmnieku dialekts: a lív nyelvjárás korábbi elnevezése tāmnieku dialekts azaz 'odavalósiak nyelvjárása'. A tāmnieku szó a tāmnieki birtokos esetű alakja, amelyben a tas/tā távolra mutató névmást és a -nieks személynévképzőt találjuk. A Lett nyelv értelmező szótárában (Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca) a következő áll: "Tāmnieki: Cilvēki (Kurzemes ziemeļdaļas iedzīvotāji), kas runā Kurzemes lībiskajās izloksnēs." azaz: "Tāmnieki: emberek (Kurland északi részének lakosai), akik a kurlandi lív nyelvjárást beszélik." A tāmnieks szót Bojtár Endre nyomán fordítjuk odavalósi-nak, Bojtár megjegyzi, hogy a kifejezést korábban gúnyosan használták. Mára elvesztette pejoratív jelentését, és nyelvészeti terminussá vált.
 Ventiņ valod: a ventiņ valod a lív nyelvjárás belső elnevezése, amiben megjelenik a nyelvjárás azon jellegzetessége, hogy a szóvégről hiányzik alanyesetben és birtokos esetben az esetrag, a ventiņ valod köznyelvi változata a ventiņu valoda. A ventiņ szó összefüggésben van a Ventava névvel, amely egy történelmi terület elnevezése volt Lettország kurföldi pertvidékén. A Ventava szóban megtaláljuk a Venta folyó nevét és a -(t)ava helységnévképzőt. Ventavá-nak a Venta folyó menti, a Venta Abava mellékfolyójának belépési pontja és a balti-tengeri torkolat közötti területeket hívták. Innen van Ventspils városának neve is. Egyes vélemények szerint a Venta szóban a lív vēna 'folyó tengerparti torkolata' jelentésű szó fedezhető fel, míg a Vēna tulajdonnévként a Daugava lív elnevezése. Valószínűbb azonban, hogy térség nevei a vend népnévvel van összefüggésben, vend alatt a középkorban egyaránt érettek szláv és balti népeket is. A valoda [valuoda] jelentése: 'nyelv (mint kommunikációs eszköz)'.
 Ventiņmēl: A ventiņmēl második tagja a mēl, köznyelvi mēle szó, amely jelentése: 'nyelv (mint testrész)', a bizalmas szóhasználatban a testrész neve áttevődött a kommunikációs eszközre is, ahogy az sok más nyelvben, többek között a magyarban is lejátszódott.

A lett nyelv nyelvjárásai

A lett nyelv nyelvjárásainak sajátosságai más nyelvekkel való érintkezés nyomán alakultak ki. Az egyes nyelvjárások elnevezései jól őrzik azoknak a nyelveknek a neveit, amelyek az adott nyelvjárásra a legnagyobb hatással voltak.

 Lībiskais dialekts – lív nyelvjárás
 Kurzemes izloksnes – kurzemei al-nyelvjárás
 Vidzemes izloksnes – vidzemei al-nyelvjárás
 Vidus dialekts – középső nyelvjárás
 Kursiskās izloksnes – kúr al-nyelvjárás
 Zemgaliskās izloksnes – zemgal/szemigall al-nyelvjárás
 Vidzemes izloksnes – vidzemei al-nyelvjárás
 Aukšzemnieku dialekts – felső nyelvjárás
 Latgaliskās izloksnes – latgal nyelvjárás
 Sēliskās izloksnes – szél al-nyelvjárás

A lív nyelvjárás az egykor lívek által lakott nyugati partvidéken alakult ki a Rigai-öböl két oldalán Kurzeme és Vidzeme tájegységein. A sztenderd köznyelv a középső nyelvjárásból alakult ki. A középső nyelvjárásra hatással volt a kúr nyelv, amelyről azt feltételezik, hogy szintén egy balti, méghozzá nyugat-balti nyelv volt. A zemgal, vagy latinosan szemigall nyelvjárás a litván (a köznyelvtől leginkább eltérő) szamogit nyelvjárással együtt fejlődött köszönhetően a két népcsoport közötti törzsszövetségnek a 13. században. A felső nyelvjárásba tartozik a latgal nyelvjárás avagy nyelv, amely a lett köznyelvtől a legnagyobb eltérést mutatja, mivel Latgale 1918-ig litván, majd lengyel uralom alatt állt, és itt hatott a legkevésbé a balti finn nyelvek hatása. A szél al-nyelvjárás nevét a szél népről kapta, amelyről szintén azt feltételezik, hogy egy balti nyelvet beszélő törzs volt, de nyelvi emlékek nem maradtak fenn tőlük.

A lett törzsek érintkezése más népekkel

Jellegzetességei

 Az ē hang helyett ei diftongus áll, pl.: peic ~ kny. pēc 'után'.
 Az utolsó szótag rövid magánhangzói eltűntek, (pl.: sviestmaiz ~ kny. sviestmaize 'vajas kenyér, szendvics', māt ~ kny. māte 'anya'.
 Az utolsó szótag hosszú magánhangzója megrövidült, pl.: egle ~ eglē 'lucfenyőben (Loc.)'.
 A nőnemú alakok helyett a hímneműeket használják a ragozásban (főként a részesesetben), pl.: mātam ~ kny. mātai 'anyának'.
 A szabályos nőnemű kicsinyítő képző, az -iņa helyett az -iš végződést használják, pl: meitiš ~ kny. meitiņa 'lányka'.
 A személynevek képzője egységesen -els és -ans, nem téve különbséget a nőnem és a hímnem között.
 Az igék egyes szám harmadik személyű alakját használják a többi számban és személyben, pl.: gāju ~ kny. gāj 'megyek'.
 Lívből származó szavak megléte, amelyek a köznyelvből hiányoznak, pl.: liblana ’pillangó’ ~ lív liblabbiņ ~ kny. tauriņš; sizliņš ’gyík’ ~ észt sisalik ~ kny. ķirzaka.

A következő táblázat a három nyelvjárás hasonlítja össze ugyanazon mondat alapján, amelynek jelentése:'A pásztorokhoz megyek, inget varrok, a tölgyfánál méretet veszek'.

A hangtani és grammatikai változásoknak köszönhetően a lív nyelvjárás nagy mértékben hasonlatossá vált a lív nyelvhez, és egyrészt az agglutináló, másrészt a balti finn nyelvekre jellemző tulajdonságokat vett fel.

Az agglutináló nyelvekre jellemző, hogy mivel jellemzően (1) nincsenek bennük nyelvtani nemek, ezért (2) az egyes szám alanyeset jelöletlen. A lív nyelvjárásban az egyes szám alanyeset szintén jelöletlen, a nőnemben a rövid véghangzó eltűnése miatt, másrészt viszont a hímnemben sem jelenik meg a szóvégi -s hang és az esetlegesen előtte álló rövid magánhangzó, amely az esetvégződést adná.

A balti finn nyelvek sajátja, hogy bennük bizonyos egységes hangfejlődési tendenciáknak köszönhetően az egyes szám alanyeset és tárgyeset mindig megegyezik. Az egy rövid magánhangzóból álló esetvégződés eltűnése miatt ez a jelenség a lív nyelvjárásban is megjelent mind a hímnemben, mind a nőnemben.

A birtokos eset a balti finn nyelvek déli csoportjában szintén jelöletlen, bizonyos szavak esetében az alanyeset és a birtokos eset eltérhet, ha a szó többtövű, de a szabályosan ragozandó szavaknál a kettő megegyezik. A lív nyelvjárásban a birtokos eset szintén esetvégződés nélküli.

Egyes szám részesesetben a hímnemű esetvégződés jelenik meg a nőnemű szavaknál is, amely -am alakú, a lív az egyetlen balti finn nyelv, ahol megőrződött az -n részesesetrag, amelyben minden kétséget kizáróan szerepe volt a lett végződésnek is, mivel a két alak nagyon hasonlít egymásra.

A következő táblázat néhány egyes számú alakot foglal össze. (A köznyelvi lett szavak esetében az o betű minden esetben [uo] diftongust jelöl.

Mindent összevetve azt mondhatjuk, hogy a lett nyelv lív nyelvjárásában eltűnt a nyelvtani nemek közötti különbségtétel, ami nyomán eltűntek az egyes szám alanyesetű alakok esetvégződései, evvel a lív nyelvjárás közel került a nyelvtípusváltáshoz, ugyanúgy, ahogy a lív nyelv maga is, amely számos az flektáló nyelvekre jellemző tulajdonságot vett fel.

Jegyzetek

Források

 Bojtár Endre 1997. Bevezetés a baltisztikába. Osiris Kiadó. Budapest. 
 Fodor István 2000. A világ nyelvei. Akadémiai Kiadó. Budapest.
 Nītiņa, Daina 1998. Könyv a lett nyelvről. Savariae. Szombathely.
 Thomason, G. Sarah 2001. Language Contact. Edinburgh University Press. Edinburgh.
 Strelēvica-Ošiņa, Dace 2009. Latviešu valodas lībiskais dialekts un tā lietotāju identitāte: pārdomas pēc pētījuma. In: Veisbergs, Andrejs 2009. Valodniecība. Latvistika un somugristika. Latvijas Universitātes Raksti 746. Latvijas Universitāte. 94-113.

További információk
 Lív nyelvjárás (Lībiskais dialekts)
 Nyelvjárások (Dialekti)
 Nyelvjárások (Dialekti)
 Lett nyelv. Dialektusok (Latviešu valoda. Dialekti)
 Lív nyelvjárás (Lībiskais dialekts)

Kapcsolódó szócikkek 

 Balti nyelvek és nyelvjárások: Lett nyelv  Latgal nyelv  Kúr nyelv  Litván nyelv  Szamogit nyelv
 Balti államok és azok történelmi tájai: Lettország  Kurzeme  Sēlija  Zemgale  Vidzeme  Litvánia  Žemaitija (Szamogitia)
 Balti finn nyelvek: Lív nyelv  Észt nyelv
 Ebben a szócikkben a lett nyelvű Lív nyelvjárás (Lībiskais dialekts), a Ventava és a Venta című szócikkekből származó adatok találhatóak.

:en:Livonian dialect

Balti nyelvek
Természetes nyelvek
Nyelv
Egyes nyelvek nyelvtana
Lettország nyelvei
A lív nyelvjárás ( lettül : lībiskais dialekts 'lív nyelvjárás' vagy tāmnieku dialekts 'odavalósiak nyelvjárása' ; lív nyelvjárásban : ventiņ valod 'vent nyelv' vagy ventiņmēl 'vent nyelv' ) a lett nyelv egyik nyelvjárása , amely kurzemei és vidzemei területeken beszélnek . A lív nyelvjárás nem keverendő össze a lív nyelvvel − amely egy finnugor , közelebbről balti finn nyelv − bár a nyelvjárás kialakításában a lív nyelvnek döntő szerepe volt . Elnevezései Lībiskais dialekts : a hivatalos lībiskais dialekts 'lív nyelvjárás' elnevezés egyértelműen utal arra a tényre , hogy a lett nyelv ezen nyelvjárására volt a legnagyobb hatása a lív nyelvnek . Bár a lett nyelvben számtalan , a lív és az észt nyelvből érintkezés útján átkerült balti finn jellegzetességet találunk ( pl. szóeleji hangsúly , habeo-szerkezet stb. ) , mégis a legnagyobb mértékű közeledés itt következett be . Tāmnieku dialekts : a lív nyelvjárás korábbi elnevezése tāmnieku dialekts azaz 'odavalósiak nyelvjárása' . A tāmnieku szó a tāmnieki birtokos esetű alakja , amelyben a tas/tā távolra mutató névmást és a -nieks személynévképzőt találjuk . A Lett nyelv értelmező szótárában ( Latviešu valodas skaidrojošā vārdnīca ) a következő áll : " Tāmnieki : Cilvēki ( Kurzemes ziemeļdaļas iedzīvotāji ) , kas runā Kurzemes lībiskajās izloksnēs . " azaz : " Tāmnieki : emberek ( Kurland északi részének lakosai ) , akik a kurlandi lív nyelvjárást beszélik . " A tāmnieks szót Bojtár Endre nyomán fordítjuk odavalósi-nak , Bojtár megjegyzi , hogy a kifejezést korábban gúnyosan használták . Mára elvesztette pejoratív jelentését , és nyelvészeti terminussá vált . Ventiņ valod : a ventiņ valod a lív nyelvjárás belső elnevezése , amiben megjelenik a nyelvjárás azon jellegzetessége , hogy a szóvégről hiányzik alanyesetben és birtokos esetben az esetrag , a ventiņ valod köznyelvi változata a ventiņu valoda . A ventiņ szó összefüggésben van a Ventava névvel , amely egy történelmi terület elnevezése volt Lettország kurföldi pertvidékén . A Ventava szóban megtaláljuk a Venta folyó nevét és a -( t) ava helységnévképzőt . Ventavá-nak a Venta folyó menti , a Venta Abava mellékfolyójának belépési pontja és a balti-tengeri torkolat közötti területeket hívták . Innen van Ventspils városának neve is . Egyes vélemények szerint a Venta szóban a lív vēna 'folyó tengerparti torkolata' jelentésű szó fedezhető fel , míg a Vēna tulajdonnévként a Daugava lív elnevezése . Valószínűbb azonban , hogy térség nevei a vend népnévvel van összefüggésben , vend alatt a középkorban egyaránt érettek szláv és balti népeket is . A valoda [ valuoda ] jelentése : 'nyelv ( mint kommunikációs eszköz) ' . Ventiņmēl : A ventiņmēl második tagja a mēl , köznyelvi mēle szó , amely jelentése : 'nyelv ( mint testrész ) ' , a bizalmas szóhasználatban a testrész neve áttevődött a kommunikációs eszközre is , ahogy az sok más nyelvben , többek között a magyarban is lejátszódott . A lett nyelv nyelvjárásai A lett nyelv nyelvjárásainak sajátosságai más nyelvekkel való érintkezés nyomán alakultak ki . Az egyes nyelvjárások elnevezései jól őrzik azoknak a nyelveknek a neveit , amelyek az adott nyelvjárásra a legnagyobb hatással voltak . Lībiskais dialekts – lív nyelvjárás Kurzemes izloksnes – kurzemei al-nyelvjárás Vidzemes izloksnes – vidzemei al-nyelvjárás Vidus dialekts – középső nyelvjárás Kursiskās izloksnes – kúr al-nyelvjárás Zemgaliskās izloksnes – zemgal/ szemigall al-nyelvjárás Vidzemes izloksnes – vidzemei al-nyelvjárás Aukšzemnieku dialekts – felső nyelvjárás Latgaliskās izloksnes – latgal nyelvjárás Sēliskās izloksnes – szél al-nyelvjárás A lív nyelvjárás az egykor lívek által lakott nyugati partvidéken alakult ki a Rigai-öböl két oldalán Kurzeme és Vidzeme tájegységein . A sztenderd köznyelv a középső nyelvjárásból alakult ki . A középső nyelvjárásra hatással volt a kúr nyelv , amelyről azt feltételezik , hogy szintén egy balti , méghozzá nyugat-balti nyelv volt . A zemgal , vagy latinosan szemigall nyelvjárás a litván ( a köznyelvtől leginkább eltérő ) szamogit nyelvjárással együtt fejlődött köszönhetően a két népcsoport közötti törzsszövetségnek a században . A felső nyelvjárásba tartozik a latgal nyelvjárás avagy nyelv , amely a lett köznyelvtől a legnagyobb eltérést mutatja , mivel Latgaleig litván , majd lengyel uralom alatt állt , és itt hatott a legkevésbé a balti finn nyelvek hatása . A szél al-nyelvjárás nevét a szél népről kapta , amelyről szintén azt feltételezik , hogy egy balti nyelvet beszélő törzs volt , de nyelvi emlékek nem maradtak fenn tőlük . A lett törzsek érintkezése más népekkel Jellegzetességei Az ē hang helyett ei diftongus áll , pl . : peic ~ kny . pēc 'után' . Az utolsó szótag rövid magánhangzói eltűntek , ( pl . : sviestmaiz ~ kny. sviestmaize 'vajas kenyér , szendvics' , māt ~ kny. māte 'anya' . Az utolsó szótag hosszú magánhangzója megrövidült , pl. : egle ~ eglē 'lucfenyőben ( Loc. ) ' . A nőnemú alakok helyett a hímneműeket használják a ragozásban ( főként a részesesetben ) , pl. : mātam ~ kny. mātai 'anyának' . A szabályos nőnemű kicsinyítő képző , az -iņa helyett az -iš végződést használják , pl : meitiš ~ kny. meitiņa 'lányka' . A személynevek képzője egységesen -els és -ans , nem téve különbséget a nőnem és a hímnem között . Az igék egyes szám harmadik személyű alakját használják a többi számban és személyben , pl. : gāju ~ kny. gāj 'megyek' . Lívből származó szavak megléte , amelyek a köznyelvből hiányoznak , pl. : liblana ’pillangó’ ~ lív liblabbiņ ~ kny. tauriņš ; sizliņš ’gyík’ ~ észt sisalik ~ kny. ķirzaka . A következő táblázat a három nyelvjárás hasonlítja össze ugyanazon mondat alapján , amelynek jelentése : 'A pásztorokhoz megyek , inget varrok , a tölgyfánál méretet veszek' . A hangtani és grammatikai változásoknak köszönhetően a lív nyelvjárás nagy mértékben hasonlatossá vált a lív nyelvhez , és egyrészt az agglutináló , másrészt a balti finn nyelvekre jellemző tulajdonságokat vett fel . Az agglutináló nyelvekre jellemző , hogy mivel jellemzőennincsenek bennük nyelvtani nemek , ezértaz egyes szám alanyeset jelöletlen . A lív nyelvjárásban az egyes szám alanyeset szintén jelöletlen , a nőnemben a rövid véghangzó eltűnése miatt , másrészt viszont a hímnemben sem jelenik meg a szóvégi -s hang és az esetlegesen előtte álló rövid magánhangzó , amely az esetvégződést adná . A balti finn nyelvek sajátja , hogy bennük bizonyos egységes hangfejlődési tendenciáknak köszönhetően az egyes szám alanyeset és tárgyeset mindig megegyezik . Az egy rövid magánhangzóból álló esetvégződés eltűnése miatt ez a jelenség a lív nyelvjárásban is megjelent mind a hímnemben , mind a nőnemben . A birtokos eset a balti finn nyelvek déli csoportjában szintén jelöletlen , bizonyos szavak esetében az alanyeset és a birtokos eset eltérhet , ha a szó többtövű , de a szabályosan ragozandó szavaknál a kettő megegyezik . A lív nyelvjárásban a birtokos eset szintén esetvégződés nélküli . Egyes szám részesesetben a hímnemű esetvégződés jelenik meg a nőnemű szavaknál is , amely -am alakú , a lív az egyetlen balti finn nyelv , ahol megőrződött az -n részesesetrag , amelyben minden kétséget kizáróan szerepe volt a lett végződésnek is , mivel a két alak nagyon hasonlít egymásra . A következő táblázat néhány egyes számú alakot foglal össze . ( A köznyelvi lett szavak esetében az o betű minden esetben [ uo ] diftongust jelöl . Mindent összevetve azt mondhatjuk , hogy a lett nyelv lív nyelvjárásában eltűnt a nyelvtani nemek közötti különbségtétel , ami nyomán eltűntek az egyes szám alanyesetű alakok esetvégződései , evvel a lív nyelvjárás közel került a nyelvtípusváltáshoz , ugyanúgy , ahogy a lív nyelv maga is , amely számos az flektáló nyelvekre jellemző tulajdonságot vett fel . Jegyzetek Források Bojtár Endre Bevezetés a baltisztikába . Osiris Kiadó . Budapest . Fodor István A világ nyelvei . Akadémiai Kiadó . Budapest . Nītiņa , Daina Könyv a lett nyelvről . Savariae . Szombathely . Thomason , G. Sarah Language Contact . Edinburgh University Press . Edinburgh . Strelēvica-Ošiņa , Dace Latviešu valodas lībiskais dialekts un tā lietotāju identitāte : pārdomas pēc pētījuma . In : Veisbergs , Andrejs Valodniecība . Latvistika un somugristika . Latvijas Universitātes Raksti Latvijas Universitāte . További információk Lív nyelvjárás ( Lībiskais dialekts ) Nyelvjárások ( Dialekti ) Nyelvjárások ( Dialekti ) Lett nyelv . Dialektusok ( Latviešu valoda . Dialekti ) Lív nyelvjárás ( Lībiskais dialekts ) Kapcsolódó szócikkek Balti nyelvek és nyelvjárások : Lett nyelv Latgal nyelv Kúr nyelv Litván nyelv Szamogit nyelv Balti államok és azok történelmi tájai : Lettország Kurzeme Sēlija Zemgale Vidzeme Litvánia Žemaitija ( Szamogitia) Balti finn nyelvek : Lív nyelv Észt nyelv Ebben a szócikkben a lett nyelvű Lív nyelvjárás ( Lībiskais dialekts ) , a Ventava és a Venta című szócikkekből származó adatok találhatóak . : en : Livonian dialect Balti nyelvek Természetes nyelvek Nyelv Egyes nyelvek nyelvtana Lettország nyelvei