Irvolszongsin
a koreai mitológiában a Nap, a Hold és a Csillagok szellemének összefoglaló neve. Keletkezésükről az idők során több történet is fennmaradt, ezeket a történeteket pedig az eredetmítoszokhoz sorolják.

Mítoszok

Az Ég és Föld Királyának krónikája

Ez az eredetmítosz a Csedzsu-szigetéről származó, sámánok által elbeszélt,  más keletkezéstörténeteket is tartalmazó  található. A történet szerint kezdetben nem létezett sem a föld, sem az ég, csupán a nagy üresség volt. Egyszer azonban rés keletkezett az űrben, és kettéválasztotta az eget és a földet. Az égből egy kék harmatcsepp szállt le, a földből pedig egy fekete harmat emelkedett ki. Ebből a két harmatcsepp keverékéből születtek meg az emberek és az istenek is. Egy nap Cshondzsivang, az Ég és Föld Uralkodója kakaskukorékolásra ébredt. A Három Kakas Császár, az Ég Császára:  , a Föld Császára:  és az Emberek Császára:  azért kukorékolt, mert nem volt Nap az égen. Hogy Cshondzsivang eleget tegyen kérésüknek, megalkotta számukra a két napot és a két holdat.

Az univerzum megalkotásának éneke

A Hamgjong tartományi Hamhungból származó  szerint eleinte az ég és a föld elválaszthatatlanok voltak. Ekkor , ismertebb nevén Maitreya bódhiszattva négy rézoszlopot állított fel, szétválasztva az eget és földet, majd a két holdból elpusztította az egyiket, és darabjaiból létrehozta a Nagy Göncölt és a Nyilas csillagképét. Ugyanígy a két nap egyikéből pedig kisebb-nagyobb csillagokat hozott létre, a kisebb csillagok irányították a közemberek életét, a nagyobb csillagok pedig a királyét és a miniszterekét.

Jono és Szojo története

Ez a történet a Silla korból származik, és a Nap és Hold fényének eltűnéséről szól. A keleti tengerparton élt egy házaspár,  és . Jono egyik nap hínárt gyűjtött a tengerparton, amikor a szeme láttára egy kő emelkedett ki a tengerből, amire felkapaszkodott és egyenesen Japánba vitte őt. A japánok annyira megkedvelték, hogy királlyá választották. Mikor Jono nem tért vissza a feleségéhez, Szojo férje keresésére indult, és a kő megint felbukkant a tengerből, és az asszonyt is Japánba vitte, ahol a házaspár újra találkozott egymással. Eközben Sillában egyszerre csak eltűnt a Nap és a Hold fénye. Egy jós azt mondta az udvarnak, azért történt mindez, mert a Nap és a Hold fénye Japánba távozott. A király követet küldött Japánba, hogy visszahozza a Nap és Hold fényét. A követ ott találkozott Jonóval, és  elmondta neki, mi történt az országban. Jono ekkor megajándékozta a követet egy selyemruhával - amit felesége szőtt – azzal az üzenettel, hogy áldozatbemutatáskor ha ezt a ruhát használják, visszatér a Nap és Hold fénye. A követ hazatért, megtartották az áldozati szertartást és a fény valóban vissza is tért az égitestekbe.

Népmese a Hold és a Nap születéséről

A leghíresebb történet a Nap és Hold keletkezéséről egy népmese, mely szerint egy időben csak a csillagok léteztek az égen. Élt ekkor egy édesanya és két gyermeke,  és . Az édesanyjuk szegény parasztasszony volt, aki minden nap rizssüteményt árult a megélhetésért. Az anya egy nap hazafelé tartva a faluból összetalálkozott egy tigrissel a dombtetőn. A tigris követelte az asszonytól, hogy adja neki a rizssüteményeket, cserébe meghagyja az asszony életét. Az anya így is tett, azonban a tigris nem tartotta be a szavát, és felfalta az asszonyt is, majd magára vette annak ruháit. A tigris folytatta útját az asszony otthonába, a testvérpár felé. Hesik és Dalszun aggódtak, hogy anyjuk még nem tért haza a faluból. A tigris közben megérkezett a házukhoz. Rájuk rontott, de a testvérek elfutottak. A tigris utánuk szaladt, de nem találta őket. A keresés közben a tigris a kút vízének tükrében észrevette a testvérpárt, amint a fán találtak maguknak menedéket. A tigris utánuk akart mászni, de a testvérek ekkor az éghez fohászkodtak segítségért. Egyszer csak az égből leereszkedett egy kötél, a két testvér pedig felmászott rá és a kötél segítségével a mennybe jutottak. A tigris követve a testvérek példáját, szintén az éghez imádkozott segítségért. Ekkor újabb kötél ereszkedett le, a tigris el is indult felfelé, de a kötél már rothadt volt, elszakadt és a tigris a mélybe zuhant egy kölesföldre, vérével áztatva a kölest. (A monda alapján gondolják úgy a koreaiak, hogy a tigris vére miatt lett vörös a köles szára.) A testvérpár égitestekké változott, Hesik lett a Nap:  és Dalszun lett a  Hold: .

Az égitestek szerepe a koreai hagyományokban

A koreai hagyományokban nagy szerepe van az égitesteknek, legfőképp a Holdnak. Az évszakokhoz köthető szokások mind a holdnaptáron alapulnak. Úgy tartották, hogy az égitestek befolyásolhatják az emberek életét, jövőjét, ezért imádkozni, áldozatot bemutatni, jósolni szoktak a siker, egészség és jó szerencse érdekében. A három nagy koreai ünnepet, a Szollalt, a cshuszokot és a csongvol teborumot is a holdnaptár szerint tartják meg.

Jegyzetek

Források 

Szergej Alekszandrovics Tokarjev. „Mitológiai Enciklopédia II.” in: Gondolat, Budapest (1988.) p. 465. 
Changbom Park. „Astronomy: Traditional Korean Science Vol.22.”. in: Ewha Womans University Press. (2008.) pp. 73-75. 
The National Folk Museum of Korea. „Encyclopedia of Korean Folklore and Traditional Culture Vol. 3” in: Giljabimidio (2004) pp. 84-85. 
, James.H.Grayson. „Myths and Legends from Korea: An Annotated Compendium of Ancient and Modern Materials” in: Routledge (2012.) pp. 98-99. 
Korean Culture and Information Service Ministry of Culture, Sports and Tourism. „Guide to Korean Culture” in: Giljabimidio (2014.) pp. 89-91. 

Koreai mitológia
a koreai mitológiában a Nap , a Hold és a Csillagok szellemének összefoglaló neve . Keletkezésükről az idők során több történet is fennmaradt , ezeket a történeteket pedig az eredetmítoszokhoz sorolják . Mítoszok Az Ég és Föld Királyának krónikája Ez az eredetmítosz a Csedzsu-szigetéről származó , sámánok által elbeszélt , más keletkezéstörténeteket is tartalmazó található . A történet szerint kezdetben nem létezett sem a föld , sem az ég , csupán a nagy üresség volt . Egyszer azonban rés keletkezett az űrben , és kettéválasztotta az eget és a földet . Az égből egy kék harmatcsepp szállt le , a földből pedig egy fekete harmat emelkedett ki . Ebből a két harmatcsepp keverékéből születtek meg az emberek és az istenek is . Egy nap Cshondzsivang , az Ég és Föld Uralkodója kakaskukorékolásra ébredt . A Három Kakas Császár , az Ég Császára : , a Föld Császára : és az Emberek Császára : azért kukorékolt , mert nem volt Nap az égen . Hogy Cshondzsivang eleget tegyen kérésüknek , megalkotta számukra a két napot és a két holdat . Az univerzum megalkotásának éneke A Hamgjong tartományi Hamhungból származó szerint eleinte az ég és a föld elválaszthatatlanok voltak . Ekkor , ismertebb nevén Maitreya bódhiszattva négy rézoszlopot állított fel , szétválasztva az eget és földet , majd a két holdból elpusztította az egyiket , és darabjaiból létrehozta a Nagy Göncölt és a Nyilas csillagképét . Ugyanígy a két nap egyikéből pedig kisebb-nagyobb csillagokat hozott létre , a kisebb csillagok irányították a közemberek életét , a nagyobb csillagok pedig a királyét és a miniszterekét . Jono és Szojo története Ez a történet a Silla korból származik , és a Nap és Hold fényének eltűnéséről szól . A keleti tengerparton élt egy házaspár , és \ . Jono egyik nap hínárt gyűjtött a tengerparton , amikor a szeme láttára egy kő emelkedett ki a tengerből , amire felkapaszkodott és egyenesen Japánba vitte őt . A japánok annyira megkedvelték , hogy királlyá választották . Mikor Jono nem tért vissza a feleségéhez , Szojo férje keresésére indult , és a kő megint felbukkant a tengerből , és az asszonyt is Japánba vitte , ahol a házaspár újra találkozott egymással . Eközben Sillában egyszerre csak eltűnt a Nap és a Hold fénye . Egy jós azt mondta az udvarnak , azért történt mindez , mert a Nap és a Hold fénye Japánba távozott . A király követet küldött Japánba , hogy visszahozza a Nap és Hold fényét . A követ ott találkozott Jonóval , és elmondta neki , mi történt az országban . Jono ekkor megajándékozta a követet egy selyemruhával - amit felesége szőtt – azzal az üzenettel , hogy áldozatbemutatáskor ha ezt a ruhát használják , visszatér a Nap és Hold fénye . A követ hazatért , megtartották az áldozati szertartást és a fény valóban vissza is tért az égitestekbe . Népmese a Hold és a Nap születéséről A leghíresebb történet a Nap és Hold keletkezéséről egy népmese , mely szerint egy időben csak a csillagok léteztek az égen . Élt ekkor egy édesanya és két gyermeke , és \ . Az édesanyjuk szegény parasztasszony volt , aki minden nap rizssüteményt árult a megélhetésért . Az anya egy nap hazafelé tartva a faluból összetalálkozott egy tigrissel a dombtetőn . A tigris követelte az asszonytól , hogy adja neki a rizssüteményeket , cserébe meghagyja az asszony életét . Az anya így is tett , azonban a tigris nem tartotta be a szavát , és felfalta az asszonyt is , majd magára vette annak ruháit . A tigris folytatta útját az asszony otthonába , a testvérpár felé . Hesik és Dalszun aggódtak , hogy anyjuk még nem tért haza a faluból . A tigris közben megérkezett a házukhoz . Rájuk rontott , de a testvérek elfutottak . A tigris utánuk szaladt , de nem találta őket . A keresés közben a tigris a kút vízének tükrében észrevette a testvérpárt , amint a fán találtak maguknak menedéket . A tigris utánuk akart mászni , de a testvérek ekkor az éghez fohászkodtak segítségért . Egyszer csak az égből leereszkedett egy kötél , a két testvér pedig felmászott rá és a kötél segítségével a mennybe jutottak . A tigris követve a testvérek példáját , szintén az éghez imádkozott segítségért . Ekkor újabb kötél ereszkedett le , a tigris el is indult felfelé , de a kötél már rothadt volt , elszakadt és a tigris a mélybe zuhant egy kölesföldre , vérével áztatva a kölest . ( A monda alapján gondolják úgy a koreaiak , hogy a tigris vére miatt lett vörös a köles szára . ) A testvérpár égitestekké változott , Hesik lett a Nap : és Dalszun lett a Hold : \ . Az égitestek szerepe a koreai hagyományokban A koreai hagyományokban nagy szerepe van az égitesteknek , legfőképp a Holdnak . Az évszakokhoz köthető szokások mind a holdnaptáron alapulnak . Úgy tartották , hogy az égitestek befolyásolhatják az emberek életét , jövőjét , ezért imádkozni , áldozatot bemutatni , jósolni szoktak a siker , egészség és jó szerencse érdekében . A három nagy koreai ünnepet , a Szollalt , a cshuszokot és a csongvol teborumot is a holdnaptár szerint tartják meg . Jegyzetek Források Szergej Alekszandrovics Tokarjev . „ Mitológiai Enciklopédia II.” in : Gondolat , Budapest ) p. Changbom Park . „ Astronomy : Traditional Korean Science Vol.22.”. in : Ewha Womans University Press . ) pp. The National Folk Museum of Korea . „ Encyclopedia of Korean Folklore and Traditional Culture Vol . in : Giljabimidiopp . James.H.Grayson . „ Myths and Legends from Korea : An Annotated Compendium of Ancient and Modern Materials” in : Routledge ) pp. Korean Culture and Information Service Ministry of Culture , Sports and Tourism . „ Guide to Korean Culture” in : Giljabimidio ) pp. Koreai mitológia