Popovići (Benkovac)
Popovići falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 35, közúton 44 km-re keletre, községközpontjától légvonalban 6, közúton 12 km-re északkeletre, Dalmácia északi részén, Ravni kotari területén fekszik.

Története
Popovići már a középkorban is létező falu volt. Nevét a 15. században egy horvát vitéz Dragojlo Popović neve után kapta. Első írásos említése 1514-ben a zárai Szent Krševan kolostor egyik okiratában történt. Abban az időben mintegy 150 katolikus lakos élt a faluban. Popovićon állt egykor Otavac ősi horvát vára is, melyet a török 1523-ban foglalt el. A lakosság a közeli, falakkal jól védett  Ninbe menekült. A velenceiek a 17. század közepén rövid időre visszafoglalták, de a török uralom egészen 1685-ig tartott. A plébániához két templom is tartozott, melyeket Szent Mihály arkangyal és Páduai Szent Antal tiszteletére szenteltek. 1694-ben Juraj Parčić meglátogatta a Szent Mihály templomot, mely a leírás szerint egy mérföldre található a falutól, szűk és gyengén fedett. Nincsen sem képe, sem tabernákuluma, sem keresztelőmedencéje, sem liturgikus tárgyai. A falu lakói állattartással, földműveléssel, kőfejtéssel és megmunkálással foglalkoztak. A falu ezután 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 410, 1910-ben 595 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 79 százaléka horvát, 20 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került. Katolikus templomait lerombolták, a horvát lakosság elmenekült. . 1995 augusztuságban a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. A falunak 2011-ben 210 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a 18. században épült. 1967-ben megújították. 1991-ben a szerbek támadása során súlyosan megrongálódott. 1997 és 2001 között újjáépítették. Oltárképe védőszentjét ábrázolja. A szembemiséző oltár kőből készült, rajra Szent József szobrával. Kőből van faragva a keresztelőmedemce is. Harangtornyában két harang található.
A Mihály arkangyal templom a temetőben állt. A 12. században építették és egy 1609-ből származó felirat volt benne. Ez volt a falu első plébániatemploma. A szerb agresszó idején aláaknázták és felrobbantották. A temetőt is lerombolták, több sírt és síremléket megszentségtelenítettek. A templom és a temető ma is romokban áll.
A Pod Otavac településrész feletti Otavac nevű lelőhelyen a vaskortól az újkorig lakott, több régészeti rétegből álló településnyomok találhatók.

Jegyzetek

Források
 Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac, 1987. YU 
 A Građevinar folyóirat 2009. évi 6. száma

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége 

Zára megye települései
Popovići falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Dalmácia északi részén , Ravni kotari területén fekszik . Története Popovići már a középkorban is létező falu volt . Nevét a században egy horvát vitéz Dragojlo Popović neve után kapta . Első írásos említéseben a zárai Szent Krševan kolostor egyik okiratában történt . Abban az időben mintegykatolikus lakos élt a faluban . Popovićon állt egykor Otavac ősi horvát vára is , melyet a törökban foglalt el . A lakosság a közeli , falakkal jól védett Ninbe menekült . A velenceiek a század közepén rövid időre visszafoglalták , de a török uralom egészenig tartott . A plébániához két templom is tartozott , melyeket Szent Mihály arkangyal és Páduai Szent Antal tiszteletére szenteltek.ben Juraj Parčić meglátogatta a Szent Mihály templomot , mely a leírás szerint egy mérföldre található a falutól , szűk és gyengén fedett . Nincsen sem képe , sem tabernákuluma , sem keresztelőmedencéje , sem liturgikus tárgyai . A falu lakói állattartással , földműveléssel , kőfejtéssel és megmunkálással foglalkoztak . A falu ezutánig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb nemzetiségű volt.szeptember ében szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és a település szerb igazgatás alá került . Katolikus templomait lerombolták , a horvát lakosság elmenekült. \ .augusztuságban a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . A falunakbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Páduai Szent Antal tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a században épült.ben megújították.ben a szerbek támadása során súlyosan megrongálódott.ésközött újjáépítették . Oltárképe védőszentjét ábrázolja . A szembemiséző oltár kőből készült , rajra Szent József szobrával . Kőből van faragva a keresztelőmedemce is . Harangtornyában két harang található . A Mihály arkangyal templom a temetőben állt . A században építették és egyből származó felirat volt benne . Ez volt a falu első plébániatemploma . A szerb agresszó idején aláaknázták és felrobbantották . A temetőt is lerombolták , több sírt és síremléket megszentségtelenítettek . A templom és a temető ma is romokban áll . A Pod Otavac településrész feletti Otavac nevű lelőhelyen a vaskortól az újkorig lakott , több régészeti rétegből álló településnyomok találhatók . Jegyzetek Források Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac , YU A Građevinar folyóirat évi száma További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja Ravni kotari és Bukovica kulturális öröksége Zára megye települései