Pratjékabuddha
A pratjékabuddha (szanszkrit: प्रत्येकबुद्ध) vagy paccsekabuddha (páli: पच्चेकबुद्ध) szó szerinti jelentése „egy magányos buddha”, „egy buddha magában” vagy „egy magán-buddha”. Ez három megvilágosodott lény egyik fajtája a buddhizmus néhány iskolája szerint. A másik két fajta az arhat és a szammászambuddha (szanszkrit: szamjakszambuddha).

Jellemzői

Általános áttekintés
A jána vagy "szekér", amellyel a pratjékabuddhák elérik a megvilágosodást pratjékabuddhajánának nevezik az indiai buddhista hagyományban.

A pratjékabuddhákról úgy tartják, hogy saját erőből érik el a megvilágosodást, külső segítség, mondjuk egy tanító, vagy dharma tanítás nélkül, azáltal, a függő keletkezésen meditálnak. Csak olyan világkorban keletkeznek, amikor nem létezik sem buddha, sem buddhista tanítás (szanszkrit: dharma; páli: dhamma).

A srávakák tizenhat életből képesek összegyűjteni az érdemeiket, a pratjékabuddhák ezzel szemben akár száz kalpa (eon) idejéből is. A srávakák csupán egyfajta éntelenség bölcsességére képesek (a személy éntelenségére), a pratjékabuddhák kettőre (a jelenségek éntelenségére is). Emiatt a pratjékabuddhák szintjét magasabbnak tekintik, mint a bodhiszattva ösvény által megvilágosodott lényekét. A bodhiszattvák három eonon át gyűjtik az érdemeiket és a végén mindkét típusú éntelenség bölcsességét elsajátítják.

A théraváda iskola szerint a paccsekabuddhák ("aki elérte a tökéletes belátás szintjét, de anélkül halnak meg, hogy a világ számára kinyilvánították volna a tanításaikat") nem képesek a dhamma tanítására, amelyhez szükséges a szammászambuddha mindentudása. Ez utóbbi még így is hezitál, hogy tanítson-e vagy sem. A paccsekabuddha ad ugyan morális tanításokat, viszont más lényt nem juttat el a megvilágosodáshoz. Nem hagynak hátra közösséget (szangha), hogy a dharma tanításokat továbbadhassák.

az Abhidharma-szamuccsaja szövegeiben
A 4. századi mahájána abhidharma szövegben, az Abhidharma-szamuccsajában, Aszanga a pratyekabuddha szekér követőiről azt írja, hogy magányos hódítók (szanszkrit: pratjékadzsina), akik kis csoportban élnek. Eszerint ezek a gyakorlók ugyanazokat a kanonikus szövegeket (Srávaka-pitaka) használják, mint a srávakák (tanítványok), de különböznek tanításaik, amelyet úgy neveznek, hogy Pratjékabuddha Dharma.

A Dzsátaka mesékben
A pratjékabuddhák (pl. Darímukha J.378, Szonaka J.529) a buddhista tanok tanítóiként jelennek meg a buddhizmus előtti korokban több Dzsátaka születéstörténetben.

A Rinocérosz-szútra
A tapasztalások és megvilágosodás verseiben (Rinocérosz-szútra - Szutta-nipáta) pratjekabuddhák mesélnek. A hagyományos szövegmagyarázó irodalmak ezt a szútrát pratjékabuddháknak tulajdonítják.

Kapcsolódó szócikkek
 Musi-dokugo (egyedüli megvilágosodás a zen buddhizmusban)

Jegyzetek

További olvasmányok
 Kloppenborg, Ria (1974). The Paccekabuddha: A Buddhist Ascetic, Brill, Leiden, Netherlands 
 Anālayo, B. (2010). Paccekabuddhas in the Isigili-sutta and its Ekottarika-àgama Parallel, Canadian Journal of Buddhist Studies 6, 5-36

Külső hivatkozások
 The Paccekabuddha: A Buddhist Ascetic A Study of the Concept of the Paccekabuddha in Pali Canonical and Commentarial Literature by Ria Kloppenborg
 What’s a "Private Buddha" (paccekabuddha)? by John Bullitt @ Access to Insight
 Solitary & silenced is the Pacceka-Buddha! by Samahita Thera @ What-Buddha-Said.net
 Pacceka Buddha in Dictionary of Pali Proper Names
 Piyadassi Thera (1999–2012), MN 116: Isigili Sutta "The Discourse at Isigili",  as published on Access to Insight

Buddhista filozófia
Buddhák
Buddhista címek
A pratjékabuddha ( szanszkrit : प्रत्येकबुद्ध ) vagy paccsekabuddha ( páli : पच्चेकबुद्ध ) szó szerinti jelentése „ egy magányos buddha” , „ egy buddha magában” vagy „ egy magán-buddha” . Ez három megvilágosodott lény egyik fajtája a buddhizmus néhány iskolája szerint . A másik két fajta az arhat és a szammászambuddha ( szanszkrit : szamjakszambuddha ) . Jellemzői Általános áttekintés A jána vagy " szekér " , amellyel a pratjékabuddhák elérik a megvilágosodást pratjékabuddhajánának nevezik az indiai buddhista hagyományban . A pratjékabuddhákról úgy tartják , hogy saját erőből érik el a megvilágosodást , külső segítség , mondjuk egy tanító , vagy dharma tanítás nélkül , azáltal , a függő keletkezésen meditálnak . Csak olyan világkorban keletkeznek , amikor nem létezik sem buddha , sem buddhista tanítás ( szanszkrit : dharma ; páli : dhamma ) . A srávakák tizenhat életből képesek összegyűjteni az érdemeiket , a pratjékabuddhák ezzel szemben akár száz kalpa ( eon ) idejéből is . A srávakák csupán egyfajta éntelenség bölcsességére képesek ( a személy éntelenségére ) , a pratjékabuddhák kettőre ( a jelenségek éntelenségére is ) . Emiatt a pratjékabuddhák szintjét magasabbnak tekintik , mint a bodhiszattva ösvény által megvilágosodott lényekét . A bodhiszattvák három eonon át gyűjtik az érdemeiket és a végén mindkét típusú éntelenség bölcsességét elsajátítják . A théraváda iskola szerint a paccsekabuddhák ( " aki elérte a tökéletes belátás szintjét , de anélkül halnak meg , hogy a világ számára kinyilvánították volna a tanításaikat " ) nem képesek a dhamma tanítására , amelyhez szükséges a szammászambuddha mindentudása . Ez utóbbi még így is hezitál , hogy tanítson-e vagy sem . A paccsekabuddha ad ugyan morális tanításokat , viszont más lényt nem juttat el a megvilágosodáshoz . Nem hagynak hátra közösséget ( szangha ) , hogy a dharma tanításokat továbbadhassák . az Abhidharma-szamuccsaja szövegeiben A századi mahájána abhidharma szövegben , az Abhidharma-szamuccsajában , Aszanga a pratyekabuddha szekér követőiről azt írja , hogy magányos hódítók ( szanszkrit : pratjékadzsina ) , akik kis csoportban élnek . Eszerint ezek a gyakorlók ugyanazokat a kanonikus szövegeket ( Srávaka-pitaka ) használják , mint a srávakák ( tanítványok ) , de különböznek tanításaik , amelyet úgy neveznek , hogy Pratjékabuddha Dharma . A Dzsátaka mesékben A pratjékabuddhák ( pl . Darímukha J.378 , Szonaka J.529 ) a buddhista tanok tanítóiként jelennek meg a buddhizmus előtti korokban több Dzsátaka születéstörténetben . A Rinocérosz-szútra A tapasztalások és megvilágosodás verseiben ( Rinocérosz-szútra - Szutta-nipáta ) pratjekabuddhák mesélnek . A hagyományos szövegmagyarázó irodalmak ezt a szútrát pratjékabuddháknak tulajdonítják . Kapcsolódó szócikkek Musi-dokugo ( egyedüli megvilágosodás a zen buddhizmusban ) Jegyzetek További olvasmányok Kloppenborg , Ria The Paccekabuddha : A Buddhist Ascetic, Brill , Leiden , Netherlands Anālayo , B . Paccekabuddhas in the Isigili-sutta and its Ekottarika-àgama Parallel , Canadian Journal of Buddhist Studies Külső hivatkozások The Paccekabuddha : A Buddhist Ascetic A Study of the Concept of the Paccekabuddha in Pali Canonical and Commentarial Literature by Ria Kloppenborg What’s a " Private Buddha " ( paccekabuddha ) ? by John Bullitt @ Access to Insight Solitary & silenced is the Pacceka-Buddha ! by Samahita Thera @ What-Buddha-Said.net Pacceka Buddha in Dictionary of Pali Proper Names Piyadassi Thera2012 ) , MN Isigili Sutta " The Discourse at Isigili " , as published on Access to Insight Buddhista filozófia Buddhák Buddhista címek