Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszer
A Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszer az Alsó-Tisza Vízügyi Igazgatóság (ATIVIZIG) területére eső (e teljes száma: 18 darab). Homok-hátsági szabályozás. Az ár és belvíz a törvényben együtt kiemelten kezeli az öntözés fogalmaival szemközt. Mint olyan havária-függő teljes rendszer tájegység, szakaszok lokalizációs modellje, sémája. Artériához hasonlítják: fő-ér, ér, hajszál-ereivel asszociálva. Külön számon tartott rendszereződés. Szem előtt tartandó az EU-s VKI revitalizációs frekventált tervekben. Üzem mérnökségek helyett vonzáskörzetekre épülnek, osztályozódnak. Elméletében: elöntés-érzékenységi elvezetés (konstans) összefüggésre épül. Összes számuk vízügyi igazgatóságokon átívelően 83 darab szivattyú feltalálása, lehetősége gőzgépes, dízel, elektromos külön kívánalmat támasztott, lendületet ébresztett. Megelőzhetővé vált vele a mocsári-láz és mezőgazdasági katasztrófák.
Évszázadnyi csatorna tervekben nyilvánul meg ellátván bel-külterületi fenntartandó belvizes funkciókat.

Limnology, Melioráció, Drénezés jövője 

Anomáliák (ellentmondások, dogmák, viták, huzakodások) övezik még egybevetvén szinte rokon, egyidejű szisztémákkal, mechanizmusokkal.
Egyidejűség:
Ivóvíz-lelő bázis
Öntöző-rendszer: az árvizet összevonván átcsoportosíthatják vele.
Belvíz-védelem: Első kettő hónapban találjuk vele szembe magunk "legényesen", mint jelenség
Szennyvíz-kibocsátás: Offshore kölcsönös-hatás
Ellenhatások:
Árvíz-védelem: Árvíz szabályzó töltés-építés akadályoztatják, annak szabadon törekvő lefolyását.
Talajvíz-védelem: A talajvízszint drasztikus csökkenéssel párhuzamban nem nehéz mérlegelni létjogosultságát. Drénezés bejutó veszély forrásként kezelik.
Szik-kutatás filozófiája: Elvonatkoztatott, természetvédelem, doktrínák akció-tervek (nyaldossák).

Belvíz definíciója 

Szakszótár: "Akkor keletkezik, ha a talajra kerülő nedvesség se be nem szivárog, se le nem folyik, hanem megáll, pang. Rossz vízvezetésű, mély fekvésű táblákon súlyos károkat okozhat. Különösen tavasszal fordul elő, amikor a fagyott föld még nem engedett fel, s elzárja a víz útját mélyebb rétegekbe. A b. ellen vízrendezéssel, szükség esetén leszívatással védekeznek." Mindkettő árvíz belvíz folyóvíz levezető-csatornavíz szabályozás áteresz-művek, átemelő-gépek. Árvízre elsősorban, kimondottan töltések jelölhetők meg.
Nem árvíz származéka a Duna árhullámainak víz-szintje közvetve érinti gravitációs pangását. A belvíz Magyarországon tipikus, külföldön alig ismert Unikális jelenség hallatlan-kitérő.
Gyakorisága időszakos kora tavasszal a 2 hetes havaria esőzések alkalmával tetőzik.
Lecsapolás nem szik növényzet nyíltvízi-csatorna miatt, előtti belvíz mérték a Duna-Tisza-közén 28%, azt követően 1,4-2,4 százalékos.

Belvíz történelme 137.-év kronológiában 

1851. Centrifugális hajlított-lapátos gőzszivattyúkat Appold János (Anglia), hozza létre és gyártja e-céllal.
1860. Klasz Márton Duna bal-part
1878. gőzgépes-szivattyú "itt is".
1880. Dong-éri-főcsatorna, Gátéri-csatorna, Csukás-éri-főcsatornán át kiépíttetve befogadó-képessé.
1899. Zilinszky Elek Kultúr-mérnök, Pest-megyei Dunavölgy-Lecsapolási-Terv.
1900. Benedek Pál Csuklós-csőrendszer (Algyő)
1902. Dunavölgy Lecsapoló Társulat
1910. Gróf Khuen Héderváry Károly (miniszter és vezető) 4. gőzgépes szivattyú telep
1927. diesel-szivattyú "itt is".
1931. Z.E. terveinek befejezése
1944. I. Dömsödi árapasztó-csatorna
1950. Duna-Tisza-csatorna
1960. elektromos-szivattyú "itt is".
1962. Kiskunsági-csatorna
1966. XX.-csatorna bővítés
1970. I. Dömsödi felújítás
1970. XXXI. tározók
1976. XXIV.-tápcsatorna
1977. I.-Dömsödi-csatorna bővít II.-Stabilizációs-csatorna
1997.-2004. I.-Dömsödi-csatorna és XXX.-csatorna Prevenciók
2011. Operatív programok (Szúnyogi)

Belvíz Áttekintés 

Alsóbb-felsőbb rendszereződés, tagozódás:
 Belvízvédelmi-szakasz
 Belvíz-rendszer
 Belvíz-öblözet
 Őrjárás

Az össz csatorna hosszúságának bővülési üteme:
1890. 3.851 kilométer
1919. 12.477 kilométer
1940. 19.543 kilométer
1996. 42.015 kilométer

Elemei:
Barázda, folyóka, árok, üzemi-csatorna, mellék-csatorna, főcsatorna

Eszközök, művek:
Szivattyú-telep, szivattyú-állás, zsilip, tiltó, övgát, tározó, mobil-szivattyú, nádvágó-uszály, meder-kotró daru
Összes szivattyú: 348 darab (815 m³/sec)
Összes belvíz-tározó: 141 millió/m³ (+ideiglenes, időszakos: 170 millió/m³)

Belvíz-helyzet védekezés, eljárás 

Rendkívüli nagyságrendű (átlag) 5 évente mutatkozik, ami 100.000 hektár. Összehasonlításképpen a hazai-alföld (síkterület) 5,2 millió hektár 2 százaléka. Átszámítás: km². × 100 = hektár.
Megrendítő természeti katasztrófa, felemésztő erőpróba veszendőbe hanyatló temérdek kinccsel. Nem elég-eléggé hangsúlyozni labilis előfordulását hanyagoltnak tűnik, kihasználódás helyett az "alkalmasság-tűrő" befogadó-képesség.

Belvíz-helyzet Fokozatai:
I. fokú készültség: Megjelenés, szükségszerű.
II. fokú készültség: Fokozódó 2 műszak.
III. fokú készültség: 75%-os üzem.

Belvíz-helyzet Káresetei (vagy csúcs, évjárat):
1999. 500.000 hektár (Rekord).
2010.03.02. 1.300 hektár: őszi-vetés, 4.500 hektár: szántó, 8.000 hektár: rét Összesen: 13.000 hektár. 2010.
2011.01.21. 46.00 hektár 2011.
2013.04.04. 158.00 hektár 2013.
2015.02.10. belvízhelyzet mértéke: Alsó-Tisza 47.150 hektár. Ebből vetés és szántó: 26.600 hektár, Összesen: 90.000 hektár. 2015.

33.-számú Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszer 5 belvíz öblözete 

 Csukáséri belvízöblözet
 Félegyházi belvízöblözet
 Gátéri belvízöblözet
 Alpár-Nyárlőrinczi belvízöblözet
 Alpár-Mélyártéri belvízöblözet

Alsó-Tisza Vízügyi Igazgatóság (ATIVIZIG) 18 belvíz-rendszere 

33. Dong-ér - Kecskeméti belvízrendszer (5 öblözet): 905,4 km2 (melyből 79,5 km2 ADUVIZIG)
34. Dong-ér - Halasi belvízrendszer (8 öblözet) : 10111,6 km2 (melyből 41,7 km2 ADUVIZIG)
35. Vidre-éri belvízrendszer (4 öblözet): 251,7 km2
36. Pecsora-Sövényházi belvízrendszer (3 öblözet): 156,9 km2
37. Algyői belvízrendszer (8 öblözet): 937,4 km2
38. Tápé-Vesszősi belvízrendszer (2 öblözet): 87,9 km2
39. Gyálai belvízrendszer (4 öblözet): 533,8 km2
40. Köröséri belvízrendszer (3 öblözet): 425,6 km2
76. Hármas-Körör bal parti belvízrendszer (3 öblözet): 84,4 km2
77. Kurcai belvízrendszer (7 öblözet): 1135,3 km2
78. Mártélyi belvízrendszer (nincs öblözeti tagozódás): 40,9 km2
79. Tisza-Maroszugi belvízrendszer (10 öblözet): 891,7 km2
80. Sámsoni belvízrendszer (7 öblözet): 1213,4 km2
81. Élővízi belvízrendszer (5 öblözet): 357,2 km2
82. Újszegedi belvízrendszer (2 öblözet): 57,2 km2 (melyből 2,9 km2 országhatáron túli vízgyűjtő)
83. Maros bal parti belvízrendszer (5 öblözet): 197,1 km2
84. Dunavölgyi Déli belvízrendszer: 3234,8 km2, melyből ATIVIZIG: 57,5 km2
85. Dögös-Kákafoki belvízrendszer: 1008,8 km2, melyből ATIVIZIG: 142,0 km2

Magyarországi belvízrendszer 12. vízügyi igazgatósága 

 Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (ÉDUVIZIG), Győr
 Közép-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság (KDVVIZIG), Budapest
 Alsó-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság (ADUVIZIG), Baja
 Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (KDTVIZIG), Székesfehérvár
 Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (DDVIZIG), Pécs
 Nyugat-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (NYUDUVIZIG), Szombathely
 Felsző-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság (FETIVIZIG), Nyíregyháza
 Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság (ÉMVIZIG), Miskolc
 Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság (TIVIZIG), Debrecen
 Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság (KÖTIVIZIG), Szolnok
 Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság (ATIVIZIG), Szeged
 Kőrös-vidéki Vízügyi Igazgatóság (KÖVIZIG), Gyula

Jegyzetek 

https://web.archive.org/web/20150518085809/http://nograd.katasztrofavedelem.hu/letoltes/document/nograd/document_322.pdf (A rendszerek zónák szerint.)
http://hadmernok.hu/2012_1_bardos_muhoray.pdf
https://web.archive.org/web/20150420013436/http://old.haki.hu/tartalom/vizgazkcs/Vizgazdalkodas_temacsoport.pdf
https://web.archive.org/web/20160305182945/http://vit.bme.hu/targyak/ttp-vizkar/HEFOP_Vizkar.pdf
https://web.archive.org/web/20150417031453/http://vizeink.hu/files/vizeink.hu_0299_also_tisza_jobb_part_ea.pdf

Források 

http://www.slideshare.net/gigabajtos (E-book)

Hivatkozások 

http://gurgyo.bloglap.hu/oldalak/szivattyutelepek-28798/
http://www.kislexikon.hu/szivattyu.html 
https://web.archive.org/web/20150207122700/http://belvizinfo.hu/Home/Introduction
http://espolarte.com/fnb/hatarozat.htm
http://www.sarandro.eoldal.hu/cikkek/hidrogeologia/a-dongeri-focsatorna-es-a-vele-kapcsolatos-anomaliak.html 
http://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tkt/tajtervezes-tajrendezes/ch07s03.html
http://www.agraroldal.hu/belviz-kifejezes.html
https://web.archive.org/web/20150617172749/http://www.kvvm.gov.hu/index.php?pid=10&sid=56
https://web.archive.org/web/20150617164910/http://www2.vizugy.hu/vir/vizugy.nsf/x/C5F7E62BEDDBC4E1C1256E5F00432D7C?OpenDocument&count=600
http://www.kotivizig.hu/index.php?option=com_content&view=article&id=826&Itemid=137
https://web.archive.org/web/20150415002035/http://www2.ativizig.hu/vizig/terulet.aspx
http://www.tivizig.hu/belvizvedelmi_rendszerek
https://web.archive.org/web/20150501231310/http://vgtbekes.hu/index.php/mukodesi-teruletunk/belvizrendszerek/hosszufoki

Magyarország vízrajza
A Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszer az Alsó-Tisza Vízügyi Igazgatóság ( ATIVIZIG ) területére eső ( e teljes száma: darab ) . Homok-hátsági szabályozás . Az ár és belvíz a törvényben együtt kiemelten kezeli az öntözés fogalmaival szemközt . Mint olyan havária-függő teljes rendszer tájegység , szakaszok lokalizációs modellje , sémája . Artériához hasonlítják : fő-ér , ér , hajszál-ereivel asszociálva . Külön számon tartott rendszereződés . Szem előtt tartandó az EU-s VKI revitalizációs frekventált tervekben . Üzem mérnökségek helyett vonzáskörzetekre épülnek , osztályozódnak . Elméletében : elöntés-érzékenységi elvezetés ( konstans ) összefüggésre épül . Összes számuk vízügyi igazgatóságokon átívelőendarab szivattyú feltalálása , lehetősége gőzgépes , dízel , elektromos külön kívánalmat támasztott , lendületet ébresztett . Megelőzhetővé vált vele a mocsári-láz és mezőgazdasági katasztrófák . Évszázadnyi csatorna tervekben nyilvánul meg ellátván bel-külterületi fenntartandó belvizes funkciókat . Limnology , Melioráció , Drénezés jövője Anomáliák ( ellentmondások , dogmák , viták , huzakodások ) övezik még egybevetvén szinte rokon , egyidejű szisztémákkal , mechanizmusokkal . Egyidejűség : Ivóvíz-lelő bázis Öntöző-rendszer : az árvizet összevonván átcsoportosíthatják vele . Belvíz-védelem : Első kettő hónapban találjuk vele szembe magunk " legényesen " , mint jelenség Szennyvíz-kibocsátás : Offshore kölcsönös-hatás Ellenhatások : Árvíz-védelem : Árvíz szabályzó töltés-építés akadályoztatják , annak szabadon törekvő lefolyását . Talajvíz-védelem : A talajvízszint drasztikus csökkenéssel párhuzamban nem nehéz mérlegelni létjogosultságát . Drénezés bejutó veszély forrásként kezelik . Szik-kutatás filozófiája : Elvonatkoztatott , természetvédelem , doktrínák akció-tervek ( nyaldossák ) . Belvíz definíciója Szakszótár : " Akkor keletkezik , ha a talajra kerülő nedvesség se be nem szivárog , se le nem folyik , hanem megáll , pang . Rossz vízvezetésű , mély fekvésű táblákon súlyos károkat okozhat . Különösen tavasszal fordul elő , amikor a fagyott föld még nem engedett fel , s elzárja a víz útját mélyebb rétegekbe . A b. ellen vízrendezéssel , szükség esetén leszívatással védekeznek . " Mindkettő árvíz belvíz folyóvíz levezető-csatornavíz szabályozás áteresz-művek , átemelő-gépek . Árvízre elsősorban , kimondottan töltések jelölhetők meg . Nem árvíz származéka a Duna árhullámainak víz-szintje közvetve érinti gravitációs pangását . A belvíz Magyarországon tipikus , külföldön alig ismert Unikális jelenség hallatlan-kitérő . Gyakorisága időszakos kora tavasszal ahetes havaria esőzések alkalmával tetőzik . Lecsapolás nem szik növényzet nyíltvízi-csatorna miatt , előtti belvíz mérték a Duna-Tisza-közén , azt követően4-2,4 százalékos . Belvíz történelme-év kronológiában 1851. Centrifugális hajlított-lapátos gőzszivattyúkat Appold János ( Anglia ) , hozza létre és gyártja e-céllal . 1860 . Klasz Márton Duna bal-part 1878. gőzgépes-szivattyú " itt is " . 1880. Dong-éri-főcsatorna , Gátéri-csatorna , Csukás-éri-főcsatornán át kiépíttetve befogadó-képessé . 1899. Zilinszky Elek Kultúr-mérnök , Pest-megyei Dunavölgy-Lecsapolási-Terv . 1900. Benedek Pál Csuklós-csőrendszer ( Algyő ) 1902. Dunavölgy Lecsapoló Társulat 1910. Gróf Khuen Héderváry Károly ( miniszter és vezető ) gőzgépes szivattyú telep 1927. diesel-szivattyú " itt is " . 1931. Z.E. terveinek befejezése 1944. I. Dömsödi árapasztó-csatorna 1950. Duna-Tisza-csatorna 1960. elektromos-szivattyú " itt is " . 1962 . Kiskunsági-csatorna 1966. XX.-csatorna bővítés 1970. I. Dömsödi felújítás 1970. XXXI. tározók 1976. XXIV.-tápcsatorna 1977. I.-Dömsödi-csatorna bővít II.-Stabilizációs-csatorna 1997.-2004. I.-Dömsödi-csatorna és XXX.-csatorna Prevenciók 2011. Operatív programok ( Szúnyogi ) Belvíz Áttekintés Alsóbb-felsőbb rendszereződés , tagozódás : Belvízvédelmi-szakasz Belvíz-rendszer Belvíz-öblözet Őrjárás Az össz csatorna hosszúságának bővülési üteme : 1890.851 kilométer 1919.477 kilométer 1940.543 kilométer 1996.015 kilométer Elemei : Barázda , folyóka , árok , üzemi-csatorna , mellék-csatorna , főcsatorna Eszközök , művek : Szivattyú-telep , szivattyú-állás , zsilip , tiltó , övgát , tározó , mobil-szivattyú , nádvágó-uszály , meder-kotró daru Összes szivattyú: darabm³/ sec ) Összes belvíz-tározó: millió/ m³ ( +ideiglenes , időszakos: millió/m³ ) Belvíz-helyzet védekezés , eljárás Rendkívüli nagyságrendű ( átlag) évente mutatkozik , ami000 hektár . Összehasonlításképpen a hazai-alföld ( síkterület) 2 millió hektárszázaléka . Átszámítás : km². ×= hektár . Megrendítő természeti katasztrófa , felemésztő erőpróba veszendőbe hanyatló temérdek kinccsel . Nem elég-eléggé hangsúlyozni labilis előfordulását hanyagoltnak tűnik , kihasználódás helyett az " alkalmasság-tűrő " befogadó-képesség . Belvíz-helyzet Fokozatai : I. fokú készültség : Megjelenés , szükségszerű . II. fokú készültség : Fokozódóműszak . III. fokú készültség:-os üzem . Belvíz-helyzet Káresetei ( vagy csúcs , évjárat ) : 1999.000 hektár ( Rekord ) . 2010.03.02.300 hektár : őszi-vetés,500 hektár : szántó,000 hektár : rét Összesen:000 hektár . 2011.01.21.00 hektár 2013.04.04.00 hektár 2015.02.10. belvízhelyzet mértéke : Alsó-Tisza150 hektár . Ebből vetés és szántó:600 hektár , Összesen:000 hektár . 33.-számú Dong-ér-Kecskeméti-belvízrendszerbelvíz öblözete Csukáséri belvízöblözet Félegyházi belvízöblözet Gátéri belvízöblözet Alpár-Nyárlőrinczi belvízöblözet Alpár-Mélyártéri belvízöblözet Alsó-Tisza Vízügyi Igazgatóság ( ATIVIZIG) belvíz-rendszere 33. Dong-ér - Kecskeméti belvízrendszeröblözet ) :4 km2 ( melyből5 km2 ADUVIZIG ) 34. Dong-ér - Halasi belvízrendszeröblözet ) \:6 km2 ( melyből7 km2 ADUVIZIG ) 35. Vidre-éri belvízrendszeröblözet ) :7 km2 36 . Pecsora-Sövényházi belvízrendszeröblözet ) :9 km2 37. Algyői belvízrendszeröblözet ) :4 km2 38. Tápé-Vesszősi belvízrendszeröblözet ) :9 km2 39. Gyálai belvízrendszeröblözet ) :8 km2 40. Köröséri belvízrendszeröblözet ) :6 km2 76 . Hármas-Körör bal parti belvízrendszeröblözet ) :4 km2 77. Kurcai belvízrendszeröblözet ) :3 km2 78. Mártélyi belvízrendszer ( nincs öblözeti tagozódás ) :9 km2 79. Tisza-Maroszugi belvízrendszeröblözet ) :7 km2 80. Sámsoni belvízrendszeröblözet ) :4 km2 81. Élővízi belvízrendszeröblözet ) :2 km2 82. Újszegedi belvízrendszeröblözet ) :2 km2 ( melyből9 km2 országhatáron túli vízgyűjtő ) 83. Maros bal parti belvízrendszeröblözet ) :1 km2 84. Dunavölgyi Déli belvízrendszer:8 km2 , melyből ATIVIZIG:5 km2 85. Dögös-Kákafoki belvízrendszer:8 km2 , melyből ATIVIZIG:0 km2 Magyarországi belvízrendszer vízügyi igazgatósága Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság ( ÉDUVIZIG ) , Győr Közép-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság ( KDVVIZIG ) , Budapest Alsó-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság ( ADUVIZIG ) , Baja Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság ( KDTVIZIG ) , Székesfehérvár Dél-dunántúli Vízügyi Igazgatóság ( DDVIZIG ) , Pécs Nyugat-dunántúli Vízügyi Igazgatóság ( NYUDUVIZIG ) , Szombathely Felsző-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság ( FETIVIZIG ) , Nyíregyháza Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság ( ÉMVIZIG ) , Miskolc Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság ( TIVIZIG ) , Debrecen Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság ( KÖTIVIZIG ) , Szolnok Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság ( ATIVIZIG ) , Szeged Kőrös-vidéki Vízügyi Igazgatóság ( KÖVIZIG ) , Gyula Jegyzetek https://web.archive.org/web/20150518085809/http://nograd.katasztrofavedelem.hu/letoltes/document/nograd/document_322.pdf ( A rendszerek zónák szerint . ) http://hadmernok.hu/2012_1_bardos_muhoray.pdf https://web.archive.org/web/20150420013436/http://old.haki.hu/tartalom/vizgazkcs/Vizgazdalkodas_temacsoport.pdf https://web.archive.org/web/20160305182945/http://vit.bme.hu/targyak/ttp-vizkar/HEFOP_Vizkar.pdf https://web.archive.org/web/20150417031453/http://vizeink.hu/files/vizeink.hu_0299_also_tisza_jobb_part_ea.pdf Források http://www.slideshare.net/gigabajtos ( E-book ) Hivatkozások http://gurgyo.bloglap.hu/oldalak/szivattyutelepek-28798/ http://www.kislexikon.hu/szivattyu.html https://web.archive.org/web/20150207122700/http://belvizinfo.hu/Home/Introduction http://espolarte.com/fnb/hatarozat.htm http://www.sarandro.eoldal.hu/cikkek/hidrogeologia/a-dongeri-focsatorna-es-a-vele-kapcsolatos-anomaliak.html http://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tkt/tajtervezes-tajrendezes/ch07s03.html http://www.agraroldal.hu/belviz-kifejezes.html https://web.archive.org/web/20150617172749/http://www.kvvm.gov.hu/index.php?pid=10&sid=56 https://web.archive.org/web/20150617164910/http://www2.vizugy.hu/vir/vizugy.nsf/x/C5F7E62BEDDBC4E1C1256E5F00432D7C?OpenDocument&count=600 http://www.kotivizig.hu/index.php?option=com_content&view=article&id=826&Itemid=137 https://web.archive.org/web/20150415002035/http://www2.ativizig.hu/vizig/terulet.aspx http://www.tivizig.hu/belvizvedelmi_rendszerek https://web.archive.org/web/20150501231310/http://vgtbekes.hu/index.php/mukodesi-teruletunk/belvizrendszerek/hosszufoki Magyarország vízrajza