Siklós Albert
Siklós Albert, születési nevén Schönwald Albert (Budapest, 1878. június 26. – Budapest, 1942. április 3.) magyar zeneszerző, főiskolai tanár, zenetörténész, gordonkaművész, lapszerkesztő.

Életpályája 
Schönwald Ferenc és Beck Laura fiaként született. Koessler János tanítványa volt. 1901 és 1904 között a budapesti Filharmóniai Társaság rendkívüli tagja. Több tanulmányutat tett Franciaországban, Olaszországban és Németországban 1903 és 1907 között. 1905 és 1919 között a Fodor Zeneiskolában tanított. 

1910-től a Zeneművészeti Főiskolán, Zeneakadémián hangszerelést tanított. A Budapesti Hírlap 1915. márciusi 19-i száma így méltatta itteni munkásságát növendékei zeneakadémiai hangversenye után: „Látjuk, mennyire gazdag a magyarság Zenei tehetségekben és megbizonyosodunk arról, hogy a céltudatos vezetés mily pompásan segiti a tehetséget kibontakozásában. Alig hihetjük, hogy ezek az ifju komponisták még innen vannak a husz éven. Darabjaik oly komplikált benső idegéletről és érzésvilágról tanúskodnak, a teknikának oly alapos és biztos ismeretét, szinte felsőbbséges kezelését mutatják, mintha évtizedes gyakorlat állana mögöttük. Sehol semmi félénkség vagy kezdetlegesség a harmóniák felépítésében, a színek felrakásában vagy a forma szerkesztésében. Az ifjúság nagyotakarásának, túlzásának és egyéb félszegségének bizonyára nincsenek híjával, de mindenben annyira szuverének, mint bármelyik kezdő nyugat-európai muzsikus. Ezek a fiatalemberek megtanultak mindent, amit az iskolában meg lehet tanulni. Ezért dicséret illeti a Zeneakadémia tanári karának két kitűnőségét: Herzfeld Viktort, a zeneszerzés, és Siklós Albertet, a hangszerelés professzorát. De a tanultakon kivül ott zsong lelkükben egy csomó impresszió, melyek közt haloványan kezdenek kibontakozni az egyéniség körvonalai. Hogy a két tanár nem szorította az iskolai szabályok lelket ölő béklyóiba ezeket a kialakuló és kiforrófélben lévő egyéniségeket, hanem engedte érvényesülni énjüket, ha az mindjárt idegen, hipermodern benyomásoktól ittasodott is meg: azért ismét csak az elismerés hangján szólhatunk liberális felfogásukról és nevelő művészetükről.”

1919-ben a Nemzeti Zenede vizsgálóbizottságának tagja, 1926-ban miniszteri biztosa lett. 1920 és 1922 között a Zeneművészeti Tanács tagja volt. 1928-tól 1937-ig ő szerkesztette A Zene című folyóiratot. Számos zenetörténeti, hangszertörténeti, zeneesztétikai cikke jelent meg. A kétkötetes Zenei Lexikon tárgyi részét írta 1923-ban. Halálát tüdőgyulladás, szívizom-elfajulás, érelmeszesedés okozta. Felesége Edelmann Alice volt.

Zeneművei 
 zenekari művek (szimfónia, szvitek, Ferkó szórakozásai, nyitányok, Találkozás, Táncimpressziók, Szimfónietta, Magyar koncertrondo stb.)
 kamarazene
 zongoraművek
 opera (A hónapok háza, 1927)
 pantomim (A tükör, 1923)
 karművek, dalok

Írásai 
 Összhangzattan (Budapest, 1907)
 Hangszereléstan (Budapest, 1908–1910)
 A vezérkönyvolvasás útmutatója (Budapest, 1911)
 Formatan (Budapest, 1912)
 Ellenponttan (Budapest, 1913)
 Zeneesztétikai jegyzetek (Budapest, 1921)
 Siklós Albert zenei lexikona (Budapest, 1922)
 A harmonizálás kézikönyve (Budapest, 1923)
 Magyar zenetörténeti jegyzetek (Budapest, 1927)
 Hangszerek, hangszínek (Budapest, 1941)

Jegyzetek

Források

További információk 
 Siklós Albert (A Zene, 1942. 11. sz.)
 Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Budapest, Zeneműkiadó, 1983–1985
 Frideczky Frigyes: Magyar zeneszerzők. [Budapest], Athenaeum 2000 Kiadó, 2000
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Budapest], Béta Irodalmi Rt., [1937]
 A magyar muzsika könyve. Szerk. Molnár Imre. Bp., Havas Ödön, 1936
 
 
 
 
 

1878-ban született személyek
1942-ben elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Magyar zeneszerzők
Magyar szakírók
Családi nevüket magyarosított személyek
Zsidó származású magyarok
Tüdőgyulladásban elhunyt személyek
Siklós Albert , születési nevén Schönwald Albert ( Budapest , június – Budapest , április ) magyar zeneszerző , főiskolai tanár , zenetörténész , gordonkaművész , lapszerkesztő . Életpályája Schönwald Ferenc és Beck Laura fiaként született . Koessler János tanítványa volt.ésközött a budapesti Filharmóniai Társaság rendkívüli tagja . Több tanulmányutat tett Franciaországban , Olaszországban és Németországbanésközött.ésközött a Fodor Zeneiskolában tanított . 1910-től a Zeneművészeti Főiskolán , Zeneakadémián hangszerelést tanított . A Budapesti Hírlap márciusii száma így méltatta itteni munkásságát növendékei zeneakadémiai hangversenye után : „ Látjuk , mennyire gazdag a magyarság Zenei tehetségekben és megbizonyosodunk arról , hogy a céltudatos vezetés mily pompásan segiti a tehetséget kibontakozásában . Alig hihetjük , hogy ezek az ifju komponisták még innen vannak a husz éven . Darabjaik oly komplikált benső idegéletről és érzésvilágról tanúskodnak , a teknikának oly alapos és biztos ismeretét , szinte felsőbbséges kezelését mutatják , mintha évtizedes gyakorlat állana mögöttük . Sehol semmi félénkség vagy kezdetlegesség a harmóniák felépítésében , a színek felrakásában vagy a forma szerkesztésében . Az ifjúság nagyotakarásának , túlzásának és egyéb félszegségének bizonyára nincsenek híjával , de mindenben annyira szuverének , mint bármelyik kezdő nyugat-európai muzsikus . Ezek a fiatalemberek megtanultak mindent , amit az iskolában meg lehet tanulni . Ezért dicséret illeti a Zeneakadémia tanári karának két kitűnőségét : Herzfeld Viktort , a zeneszerzés , és Siklós Albertet , a hangszerelés professzorát . De a tanultakon kivül ott zsong lelkükben egy csomó impresszió , melyek közt haloványan kezdenek kibontakozni az egyéniség körvonalai . Hogy a két tanár nem szorította az iskolai szabályok lelket ölő béklyóiba ezeket a kialakuló és kiforrófélben lévő egyéniségeket , hanem engedte érvényesülni énjüket , ha az mindjárt idegen , hipermodern benyomásoktól ittasodott is meg : azért ismét csak az elismerés hangján szólhatunk liberális felfogásukról és nevelő művészetükről.” 1919-ben a Nemzeti Zenede vizsgálóbizottságának tagja, ban miniszteri biztosa lett.ésközött a Zeneművészeti Tanács tagja volt.tólig ő szerkesztette A Zene című folyóiratot . Számos zenetörténeti , hangszertörténeti , zeneesztétikai cikke jelent meg . A kétkötetes Zenei Lexikon tárgyi részét írtaban . Halálát tüdőgyulladás , szívizom-elfajulás , érelmeszesedés okozta . Felesége Edelmann Alice volt . Zeneművei zenekari művek ( szimfónia , szvitek , Ferkó szórakozásai , nyitányok , Találkozás , Táncimpressziók , Szimfónietta , Magyar koncertrondo stb. ) kamarazene zongoraművek opera ( A hónapok háza , pantomim ( A tükör , karművek , dalok Írásai Összhangzattan ( Budapest , Hangszereléstan ( Budapest, 1910 ) A vezérkönyvolvasás útmutatója ( Budapest , Formatan ( Budapest , Ellenponttan ( Budapest , Zeneesztétikai jegyzetek ( Budapest , Siklós Albert zenei lexikona ( Budapest , A harmonizálás kézikönyve ( Budapest , Magyar zenetörténeti jegyzetek ( Budapest , Hangszerek , hangszínek ( Budapest , Jegyzetek Források További információk Siklós Albert ( A Zene , sz . ) Brockhaus-Riemann zenei lexikon . Szerk . Dahlhaus , Carl és Eggenbrecht , Hans Heinrich . A magyar kiadás szerk . Boronkay Antal . Budapest , Zeneműkiadó, 1985 Frideczky Frigyes : Magyar zeneszerzők . [ Budapest ] , AthenaeumKiadó , Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Budapest ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] A magyar muzsika könyve . Szerk . Molnár Imre . Bp. , Havas Ödön , 1878-ban született személyek 1942-ben elhunyt személyek Budapesten született személyek Magyar zeneszerzők Magyar szakírók Családi nevüket magyarosított személyek Zsidó származású magyarok Tüdőgyulladásban elhunyt személyek