Husztköz
Husztköz () falu Ukrajnában, Kárpátalján, a Huszti járásban.

Fekvése
Huszttól északkeletre fekvő település.

Nevének eredete
Husztköz neve magyar eredetű, a település a Huszt (más néven Husztica~Husztec) patak és a Nagy-ág közti területen, a patak egyik kanyarulatában jött létre, innen ered az elnevezése. Nevének második tagja a köz, folyóköz, vízköz főnévből ered. Husztköz névadói magyarok voltak, magyar lakossága azonban a 18. századra elruszinosodott. Ukrán és rutén elnevezése pedig személynévi eredetű. Rutén elnevezését pedig egy nán nevű; egykori ottani lakosról származtatják” (Pesty Frigyes).

Története
Husztköz nevét 1391-ben említette először oklevél Huzkaz néven. Későbbi névváltozatai: 1409-ben Huzthkwz, Hwzthkez (Zsigmokl. 2/2: 7202), 1462-ben Huzthkez, 1550-ben Hwzthkewz (károlyiokl. 3: 257), 1610-ben Huzthköz, 1725-ben Husztkőz (revizki), 1773-ban Husztkőz, Nankova, 1808-ban Husztköz (lipszky: rep. 257), 1828-ban Husztköz, Nankowo, 1838-ban Husztköz (Schem. 60), 1851-ben Husztköz, Nánkova (Fényes Elek 2: 126), 1877-ben Husztköz, Nánkoro, 1913-ban Husztköz (hnt.), 1925-ben Nankovo, 1930-ban Nankovo, 1944-ben Husztköz, Нанковo, 1983-ban Нанкове, Нанковo, 1995-ben Нанковo.

1771 körül Máramaros vármegyéhez tartozott. Görög k. parókiája ekkor a munkácsi egyházmegye huszti esperességéhez tartozott. Fatemplomát Szent Paraszkiva tiszteletére szentelték fel, anyakönyveit 1767-től vezetik. 1880-ban lakossága és anyanyelve rutén volt.

1940-ben 1782 lakosából 3 római katolikus, 47 görögkatolikus, 1673 görög keleti, 2 református, 57 izraelita volt.

Nevezetességek
 Fatemploma - Szent Paraszkiva tiszteletére szentelték fel.

Források
 Sebestyén Zsolt: Máramaros megye helységneveinek etimológiai szótára 
 Magyar Katolikus Lexikon 

Huszt község települései
Máramaros vármegye települései
Husztköz ( ) falu Ukrajnában , Kárpátalján , a Huszti járásban . Fekvése Huszttól északkeletre fekvő település . Nevének eredete Husztköz neve magyar eredetű , a település a Huszt ( más néven Husztica~Husztec ) patak és a Nagy-ág közti területen , a patak egyik kanyarulatában jött létre , innen ered az elnevezése . Nevének második tagja a köz , folyóköz , vízköz főnévből ered . Husztköz névadói magyarok voltak , magyar lakossága azonban a századra elruszinosodott . Ukrán és rutén elnevezése pedig személynévi eredetű . Rutén elnevezését pedig egy nán nevű ; egykori ottani lakosról származtatják” ( Pesty Frigyes ) . Története Husztköz nevétben említette először oklevél Huzkaz néven . Későbbi névváltozatai : ben Huzthkwz , Hwzthkez ( Zsigmokl.2: ben Huzthkez, ben Hwzthkewz ( károlyiokl.ben Huzthköz, ben Husztkőz ( revizki ) , ban Husztkőz , Nankova, ban Husztköz ( lipszky : rep.ban Husztköz , Nankowo, ban Husztköz ( Schem.ben Husztköz , Nánkova ( Fényes Elekben Husztköz , Nánkoro,ban Husztköz ( hnt. ) ,ben Nankovo, ban Nankovo, ben Husztköz , Нанковo, ban Нанкове , Нанковo, ben Нанковo . 1771 körül Máramaros vármegyéhez tartozott . Görög k . parókiája ekkor a munkácsi egyházmegye huszti esperességéhez tartozott . Fatemplomát Szent Paraszkiva tiszteletére szentelték fel , anyakönyveittől vezetik.ban lakossága és anyanyelve rutén volt . 1940-benlakosábólrómai katolikus, görögkatolikus, görög keleti , református,izraelita volt . Nevezetességek Fatemploma - Szent Paraszkiva tiszteletére szentelték fel . Források Sebestyén Zsolt : Máramaros megye helységneveinek etimológiai szótára Magyar Katolikus Lexikon Huszt község települései Máramaros vármegye települései