Halász Sándor (közgazdász)
Dunaföldvári Halász Sándor, születési és 1881-ig használt nevén Fischer Sándor (Dunaföldvár, 1859. november 9. – Budapest, 1918. február 2.) magyar jogi doktor, újságíró, közgazdász, műegyetemi magántanár, takarékpénztári igazgató, miniszteri tanácsos, közgazdasági szakíró.

Élete

Fischer Mór és Weidinger Cecília gyermekeként született, izraelita családban. Felesége Geiger Irén volt. Középiskoláit a budapesti V. kerületi királyi főgimnáziumhan végezte; azután a jogi tanfolyamot ugyanott az egyetemen hallgatta. Egyidejűleg 1878-ban az Ellenőr politikai napilapnak munkatársa, majd segédszerkesztője, midőn pedig 1882. augusztus 31-én a nevezett lap a Honnal egyesült, az így keletkezett Nemzetnek segédszerkesztője, később politikai cikkírója lett. Mint hírlapíró e lap megbízásából ismételten nagyobb külföldi utazást tett és lapját képviselte Párizsban, Berlinben, Milánóban és Velencében. Számos tárcacikket, majd politikai cikket írt; közben levelezője volt a bécsi Politische Correspondenznek, az Agramer Zeitungnak és a Kolozsvárnak. 1884-ben a budapesti egyetemen jogi doktor lett. 1885 végén a létesített királyi postatakarékpénztárhoz fogalmazónak, 1887 áprilisában pedig titkárnak nevezték ki. 1888 júliusában Baross Gábor miniszter Bécsbe küldte ki, az osztrák takarékpénztárnál rendszeresített checküzlet tanulmányozására. 1888 szeptemberében a posta- és távirdaszaktanfolyamhoz a postatakarékpénztárügy rendes tanárának nevezték ki. A magyar hírlapírók nyugdíjintézetének megalkotásakor beválasztották az igazgatóságba. 1892-ben a műegyetem magántanárává habilitálták és a Magyar Tudományos Akadémia nemzetgazdasági bizottsága megválasztotta tagjává. Később a magyar királyi postatakarékpénztár első titkára és az igazgatási osztály főnöke volt. Élénk részt vett a postatakarékpénztári intézmény szervezésében, főleg a checkforgalom berendezése körül. Az ő fáradozásának köszönhető a Magyar Közgazdasági Társaság létrejötte, melynek igazgatója volt. Fischer családi nevét 1881-ben változtatta Halászra. Szerkesztője volt a Közgazdasági Lexikonnak.

Két gyermeke született, Tibor (1891–1944) jogász, miniszteri tanácsos és Ferenc (1893–1969) bankigazgató.

Írásai

Cikkei közül nevezetesebbek az Ellenőrben (1881. 587. sz. Dux Adolf emlékezete), a Magyar SaIonban (II. 1884. Politika és tudomány, VIII. 1887. Politikai sajtónkról), a Nemzetben (Képek az Aldunáról), a Nemzetgazd. Szemlében (1887. A postatakarékpénztárakról, 1889. A lakó Magyarországon és Ausztriában, Az osztálysorsjátékról, 1890. A totalisateurről, A takarékpénztári reformkérdések, 1891. A takarékpénztárak s az alsó néposztályok, felolvasás a Magyar Tudományos Akadémiában, 1892. Az iskolai takarékpénztárak Magyarországon, 1893. A személy- és árúforgalom a magyarországi viziutakon, előadói jelentés az 1893. párisi nemzetközi vízügyi congressuson), a Közgazdasági és Közigazgatási Szemlében (1894. A cheque és giroforgalmainkról, A viziutak és vasutak igénybevétele Magyarországon és versenyszerű befolyásuk a szállítási díjak csökkentésére, előadói jelentés az 1894. chicagoi nemzetközi vizügyi congressuson, Takarékpénztáraink fejlődésének története); írt még a Magyar Nemzetgazdába, a Pénzügyi Utmutatóba, a Közlekedésbe sat.

Munkái

 Mit akar a Schulverein. Bpest, 1882. (Németül is megjelent. A röpirat hatását ellensulyozandók az erdélyi szászok köréből: Was der Schulverein will. Eine Entgegnung cz. röpirat jelent meg Nagy-Szebenben.)
 Országgyűlési Almanach. Bpest, 1886. (Képviselőház. Ism. Nemzet 115. sz. sat.)
 Országgyűlési Almanach. Bpest, 1887. (Főrendiház. Ism. Főv. Lapok 33. sz. sat.)
 A postatakarékpénztár cheque és clearing forgalmáról. Bpest, 1890.
 A postatakarékpénztárak fejlődésének története. Bpest, 1891. (2. kiadás.)

Jegyzetek

Források

 
 Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969. 
 Életrajzi index Petőfi Irodalmi Múzeum

További információk

 Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941. 
 
 Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Bp., Zsidó Lexikon, 1929.
 A Pallas nagy lexikona, az összes ismeretek enciklopédiája. 1-16 k. (17-18. pótk. Szerk. Bokor József). Bp., Pallas-Révai, 1893-1904.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-. 
 Tolnai új világlexikona. Bp., Tolnai, 1926-1933. 
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub. 
 Világlexikon. A tudás egyeteme. Bp., Enciklopédia, 1925.

Magyar közgazdászok
Magyar újságírók
1859-ben született személyek
1918-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Dunaföldváriak
Dunaföldvári Halász Sándor , születési ésig használt nevén Fischer Sándor ( Dunaföldvár , november – Budapest , február ) magyar jogi doktor , újságíró , közgazdász , műegyetemi magántanár , takarékpénztári igazgató , miniszteri tanácsos , közgazdasági szakíró . Élete Fischer Mór és Weidinger Cecília gyermekeként született , izraelita családban . Felesége Geiger Irén volt . Középiskoláit a budapesti V. kerületi királyi főgimnáziumhan végezte ; azután a jogi tanfolyamot ugyanott az egyetemen hallgatta . Egyidejűlegban az Ellenőr politikai napilapnak munkatársa , majd segédszerkesztője , midőn pedig augusztusén a nevezett lap a Honnal egyesült , az így keletkezett Nemzetnek segédszerkesztője , később politikai cikkírója lett . Mint hírlapíró e lap megbízásából ismételten nagyobb külföldi utazást tett és lapját képviselte Párizsban , Berlinben , Milánóban és Velencében . Számos tárcacikket , majd politikai cikket írt ; közben levelezője volt a bécsi Politische Correspondenznek , az Agramer Zeitungnak és a Kolozsvárnak.ben a budapesti egyetemen jogi doktor lett.végén a létesített királyi postatakarékpénztárhoz fogalmazónak, áprilisában pedig titkárnak nevezték ki.júliusában Baross Gábor miniszter Bécsbe küldte ki , az osztrák takarékpénztárnál rendszeresített checküzlet tanulmányozására.szeptemberében a posta- és távirdaszaktanfolyamhoz a postatakarékpénztárügy rendes tanárának nevezték ki . A magyar hírlapírók nyugdíjintézetének megalkotásakor beválasztották az igazgatóságba.ben a műegyetem magántanárává habilitálták és a Magyar Tudományos Akadémia nemzetgazdasági bizottsága megválasztotta tagjává . Később a magyar királyi postatakarékpénztár első titkára és az igazgatási osztály főnöke volt . Élénk részt vett a postatakarékpénztári intézmény szervezésében , főleg a checkforgalom berendezése körül . Az ő fáradozásának köszönhető a Magyar Közgazdasági Társaság létrejötte , melynek igazgatója volt . Fischer családi nevétben változtatta Halászra . Szerkesztője volt a Közgazdasági Lexikonnak . Két gyermeke született , Tibor1944 ) jogász , miniszteri tanácsos és Ferenc1969 ) bankigazgató . Írásai Cikkei közül nevezetesebbek az Ellenőrben sz . Dux Adolf emlékezete ) , a Magyar SaIonban ( II. Politika és tudomány , VIII. Politikai sajtónkról ) , a Nemzetben ( Képek az Aldunáról ) , a Nemzetgazd . Szemlében A postatakarékpénztárakról , A lakó Magyarországon és Ausztriában , Az osztálysorsjátékról , A totalisateurről , A takarékpénztári reformkérdések , A takarékpénztárak s az alsó néposztályok , felolvasás a Magyar Tudományos Akadémiában , Az iskolai takarékpénztárak Magyarországon , A személy- és árúforgalom a magyarországi viziutakon , előadói jelentés az párisi nemzetközi vízügyi congressuson ) , a Közgazdasági és Közigazgatási Szemlében A cheque és giroforgalmainkról , A viziutak és vasutak igénybevétele Magyarországon és versenyszerű befolyásuk a szállítási díjak csökkentésére , előadói jelentés az chicagoi nemzetközi vizügyi congressuson , Takarékpénztáraink fejlődésének története ) ; írt még a Magyar Nemzetgazdába , a Pénzügyi Utmutatóba , a Közlekedésbe sat . Munkái Mit akar a Schulverein . Bpest , ( Németül is megjelent . A röpirat hatását ellensulyozandók az erdélyi szászok köréből : Was der Schulverein will . Eine Entgegnung cz . röpirat jelent meg Nagy-Szebenben . ) Országgyűlési Almanach . Bpest , ( Képviselőház . Ism . Nemzet sz. sat . ) Országgyűlési Almanach . Bpest , ( Főrendiház . Ism . Főv . Lapok sz. sat . ) A postatakarékpénztár cheque és clearing forgalmáról . Bpest , A postatakarékpénztárak fejlődésének története . Bpest , kiadás . ) Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk . Kenyeres Ágnes . Bp. , Akadémiai Kiadó , Életrajzi index Petőfi Irodalmi Múzeum További információk Sziklay János : Dunántúli kulturmunkások . A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban . Bp. , Dunántúli Közművelődési Egyesület , Magyar zsidó lexikon . Szerk . Ujvári Péter . Bp. , Zsidó Lexikon , A Pallas nagy lexikona , az összes ismeretek enciklopédiája.k . pótk . Szerk . Bokor József) . Bp. , Pallas-Révai , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Tolnai új világlexikona . Bp. , Tolnai , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Világlexikon . A tudás egyeteme . Bp. , Enciklopédia , Magyar közgazdászok Magyar újságírók 1859-ben született személyek 1918-ban elhunyt személyek Családi nevüket magyarosított személyek Dunaföldváriak