Donja Jagodnja
Donja Jagodnja falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Polačához tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 27, közúton 49 km-re délkeletre, községközpontjától 3 km-re délre Dalmácia északi részén, Ravni kotar középső részén fekszik. A tengertől való távolsága légvonalban 7, közúton 10 km.

Története
A török 1528-ban foglalta el ezt a területet ahova velük együtt pravoszláv vlach lakosság érkezett. 1685-ben szabadult fel végleg uralma alól, amikor a közeli Vrána igazgatása alá került. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 121, 1910-ben 184 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz. 1991-től többségben szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és tevékenyen részt vettek annak harcaiban. A Vihar hadművelet idején 1995 augusztusában a falu teljes szerb lakossága elmenekült és közülük legtöbben később sem tértek vissza. A településnek 2011-ben 113 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak. A gornja jagodnjai Szent Simeon templomhoz tartoztak.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
Polača község hivatalos oldala 

Zára megye települései
Donja Jagodnja falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Polačához tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjátólkm-re délre Dalmácia északi részén , Ravni kotar középső részén fekszik . A tengertől való távolsága légvonalban közútonkm . Története A törökban foglalta el ezt a területet ahova velük együtt pravoszláv vlach lakosság érkezett.ben szabadult fel végleg uralma alól , amikor a közeli Vrána igazgatása alá került.ig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz.től többségben szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz és tevékenyen részt vettek annak harcaiban . A Vihar hadművelet idejénaugusztusában a falu teljes szerb lakossága elmenekült és közülük legtöbben később sem tértek vissza . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . A gornja jagodnjai Szent Simeon templomhoz tartoztak . Lakosság Jegyzetek További információk Polača község hivatalos oldala Zára megye települései