Szent Imre-templom (Kaposvár)
A Szent Imre-templom Kaposvár egyik római katolikus plébániatemploma. Az 1912-re elkészült épületet eredetileg a közeli főgimnázium kápolnájának szánták, végül egy nagyobb templom épült fel helyette.

Története
A 19. század végén Kaposvár gyors ütemben fejlődött, az akkori egyetlen templom pedig egyre kevésbé volt képes befogadni a megsokasodott híveket, ráadásul ezekben az időkben költöztették át a főgimnáziumot (a mai Táncsics Mihály Gimnázium elődjét) a főtérről a mai helyére. Ezek voltak az okai, hogy már ekkor felvetődött egy új gimnáziumi kápolna építésének terve. Ujváry Ferenc plébános közbenjárására a város a római katolikus egyháznak adományozta az új gimnáziumi épülettől nyugatra található telket (ahol ma a főposta épülete áll), de egyrészt pénzhiány miatt, másrészt mivel Ujváry plébános elkerült Kaposvárról, az új kápolna építése nem kezdődött meg.

1902-ben Bécsy Márton, a gimnázium hittanára az iskola katolikus tanáraiból templomépítő egyesületet szervezett, amelyhez 1904-ben csatlakozott maga Németh István polgármester és Bereczk Sándor városi főmérnök is. Az egyesület felhívására az ország különböző részeiről érkeztek adományok papoktól, a lakosságtól, sőt, még Wlassics Gyula vallás- és közoktatásügyi miniszter segítségével az államtól is. A kapott pénzt kiegészítették a tanulók gyűjtései is, amelyet 1903-tól kezdve minden tavaszi szünetben megismételtek. Annak ellenére, hogy ilyen sokan támogatták az építkezést, akadtak ellenzők is: a Berzsenyi nevű kaposvári szabadkőműves-páholy tagjai például megyei és városi fórumokon többször is tiltakoztak a templom építése ellen.

Ahogy gyűltek az adományok, időközben megváltoztak az eredeti elképzelések. Már nem csak egy iskolai kápolnát terveztek, hanem valódi templomot, a környéken kiépülő új utcák (köztük az ekkor létrejött Szent Imre utca) lakói számára. Az eredeti helyet is megváltoztatták: inkább az iskolától északra kezdték el az építkezést. Az alapkőletétel 1910. május 3-án történt, bár az első munkálatok már április 11-én megkezdődtek. Kezdetben Domján Lajos helyi kőművesmester dolgozott a Krisztinkovich Béla (egykori kaposvári gimnazista) tervei alapján zajló építkezésen. Az építőbizottság az alapfalban egy emlékokmányt helyezett el, amely többek között ezeket a szavakat tartalmazta: „Álljon e templom időtlen időkig, lássa a magyar hazát és nemzetet nagynak és szabadnak, hirdessék benne az Úr igéjét rendületlen buzgalommal, hallgassa a magyar ifjúság szent áhítattal és kövesse példáját védőszentjének, Szent Imrének, örökkön örökké!” Év égére elkészültek a falak, télre a torony is, tavasszal pedig folytatódtak a munkák. 1911-ben azonban beomlott a mennyezet egy része, a pénz pedig elfogyott, így a folytatás veszélybe került. Esterházy Miklós herceg 1912 szeptemberében adományozott 10 000 koronás adománya azonban megmentette az építkezést, így az új mesterek, a gödrei Lamping Ádám és fia, Lamping József, rövid időn belül befejezhették a templomot.

A felszentelést Rédey Gyula veszprémi nagyprépost végezte 1912. november 5-én, Szent Imre napján, akit a templom védőszentjéül is választottak. Éppen ezen a napon tartották a gimnázium százéves fennállásának alkalmából tartott ünnepséget is (bár manapság nem 1812-t, a gimnázium nyilvánosságának elnyerési évét, hanem 1806-ot, az iskola valódi létrejöttének évét tartják az alapítás dátumának). A gimnáziumi emlékkönyv így fogalmaz: „S most büszkén áll gimnáziumunk közelében Szent Imre temploma, [...] s buzdítja ifjainkat a templom védőszentjének, Szent Imre hercegnek követésére.”

Az első világháború során, 1916-ban a templom három harangjából kettőt háborús célokra elvittek. A belső festést Z. Soós István helyi festőművész végezte 1925-ben, két évvel később pedig elkészült a főoltár. A következő években látogatottsága egyre nőtt, a tanulók és a leventék mellett a városi értelmiség is nagy számban képviseltette magát a vasárnapi és ünnepnapi miséken. Önálló kórusa nem volt, a gimnázium négyszólamú férfikara énekelt benne.

A második világháború után a templom a jezsuitákhoz került. Dabóczi Mihály és Győri Dezső 1947-ben és 1948-ban elkészítette Loyolai Szent Ignác szobrát, valamint tíz domborművet: előbbi a templommal szomszédos rendház homlokzatára, utóbbiak bejárata mellé kerültek. 1950-ben feloszlatták a szerzetesrendeket, a szobrot az 1962-es államosítás után eltávolították, de nem semmisítették meg (a hulladékok közé került egy kőrakásra), és a domborműveket is sikerült megmenteni: eredeti helyükön befalazták őket. A rendszerváltás után visszaállították a szobrot (ezúttal a templom bejárata mellé), a domborműveket pedig kibontották, így azok ma is láthatók. 

A templomot 1970-ben, majd 1994-ben is felújították. Önálló plébániája 1990-ben jött létre, előtte a Nagyboldogasszony egyházközséghez tartozott. Ugyanebben az évben kapott új harangokat is Gombos Lajos őrbottyáni mester jóvoltából. 1993-ban itt tartották a katolikus fiatalok első dél-dunántúli találkozóját, a következő évben pedig megjelent a Szent Imre Híradó című lap első száma. 1996 óta működtetik a Szent Imre Öröksége Ifjúsági és Szociális alapítványt, amely többek között ifjúsági táborokat támogat, könyveket ad ki, és rendszeresen megszervezi a Szent Imre játszóházat is.

2017 tavaszán újabb, nagyszabású felújítás kezdődött, amelynek során padlófűtést építenek be, szigetelnek, és a padok és a szobrok is megújulnak.

Az épület
A templom stílusa eklektikus, de megjelennek rajta neoromanikus elemek is. Ezek legszembetűnőbb példái a bélletes-oszlopos kapuzat, a tölcsérbélletes és ikerablakok, a torony imitált törpegalériája és a vakíves párkányok is. Tornya nyolcszögletű, de nem a latin kereszt alaprajzú templom tengelyében áll, hanem az északnyugati sarokban, a főbejárattal szemben állva attól balra. A négy égtáj irányában óráknak alakítottak ki rajta helyet, ám ma nincs bennük egyetlen toronyóra sem. A főhajó ablakainak fő díszítőelemei Szent Ambrust, Nagy Szent Gergelyt, Szent Ágostont és Szent Jeromost ábrázolják.

Az épület építészeti értéke miatt önkormányzati védelem alatt áll.

Jegyzetek

Források

További információk
A templom a muemlekem.hu oldalon

Kaposvár katolikus templomai, kolostorai
Eklektikus építészet
Kaposvár 20. századi építményei
A Szent Imre-templom Kaposvár egyik római katolikus plébániatemploma . Azre elkészült épületet eredetileg a közeli főgimnázium kápolnájának szánták , végül egy nagyobb templom épült fel helyette . Története A század végén Kaposvár gyors ütemben fejlődött , az akkori egyetlen templom pedig egyre kevésbé volt képes befogadni a megsokasodott híveket , ráadásul ezekben az időkben költöztették át a főgimnáziumot ( a mai Táncsics Mihály Gimnázium elődjét ) a főtérről a mai helyére . Ezek voltak az okai , hogy már ekkor felvetődött egy új gimnáziumi kápolna építésének terve . Ujváry Ferenc plébános közbenjárására a város a római katolikus egyháznak adományozta az új gimnáziumi épülettől nyugatra található telket ( ahol ma a főposta épülete áll ) , de egyrészt pénzhiány miatt , másrészt mivel Ujváry plébános elkerült Kaposvárról , az új kápolna építése nem kezdődött meg . 1902-ben Bécsy Márton , a gimnázium hittanára az iskola katolikus tanáraiból templomépítő egyesületet szervezett , amelyhezben csatlakozott maga Németh István polgármester és Bereczk Sándor városi főmérnök is . Az egyesület felhívására az ország különböző részeiről érkeztek adományok papoktól , a lakosságtól , sőt , még Wlassics Gyula vallás- és közoktatásügyi miniszter segítségével az államtól is . A kapott pénzt kiegészítették a tanulók gyűjtései is , amelyettól kezdve minden tavaszi szünetben megismételtek . Annak ellenére , hogy ilyen sokan támogatták az építkezést , akadtak ellenzők is : a Berzsenyi nevű kaposvári szabadkőműves-páholy tagjai például megyei és városi fórumokon többször is tiltakoztak a templom építése ellen . Ahogy gyűltek az adományok , időközben megváltoztak az eredeti elképzelések . Már nem csak egy iskolai kápolnát terveztek , hanem valódi templomot , a környéken kiépülő új utcák ( köztük az ekkor létrejött Szent Imre utca ) lakói számára . Az eredeti helyet is megváltoztatták : inkább az iskolától északra kezdték el az építkezést . Az alapkőletétel májusán történt , bár az első munkálatok már áprilisén megkezdődtek . Kezdetben Domján Lajos helyi kőművesmester dolgozott a Krisztinkovich Béla ( egykori kaposvári gimnazista ) tervei alapján zajló építkezésen . Az építőbizottság az alapfalban egy emlékokmányt helyezett el , amely többek között ezeket a szavakat tartalmazta : „ Álljon e templom időtlen időkig , lássa a magyar hazát és nemzetet nagynak és szabadnak , hirdessék benne az Úr igéjét rendületlen buzgalommal , hallgassa a magyar ifjúság szent áhítattal és kövesse példáját védőszentjének , Szent Imrének , örökkön örökké! ” Év égére elkészültek a falak , télre a torony is , tavasszal pedig folytatódtak a munkák.ben azonban beomlott a mennyezet egy része , a pénz pedig elfogyott , így a folytatás veszélybe került . Esterházy Miklós hercegszeptemberében adományozott000 koronás adománya azonban megmentette az építkezést , így az új mesterek , a gödrei Lamping Ádám és fia , Lamping József , rövid időn belül befejezhették a templomot . A felszentelést Rédey Gyula veszprémi nagyprépost végezte novemberén , Szent Imre napján , akit a templom védőszentjéül is választottak . Éppen ezen a napon tartották a gimnázium százéves fennállásának alkalmából tartott ünnepséget is ( bár manapság nemt , a gimnázium nyilvánosságának elnyerési évét , hanemot , az iskola valódi létrejöttének évét tartják az alapítás dátumának ) . A gimnáziumi emlékkönyv így fogalmaz : „ S most büszkén áll gimnáziumunk közelében Szent Imre temploma , [ ... ] s buzdítja ifjainkat a templom védőszentjének , Szent Imre hercegnek követésére.” Az első világháború során, ban a templom három harangjából kettőt háborús célokra elvittek . A belső festést Z . Soós István helyi festőművész végezteben , két évvel később pedig elkészült a főoltár . A következő években látogatottsága egyre nőtt , a tanulók és a leventék mellett a városi értelmiség is nagy számban képviseltette magát a vasárnapi és ünnepnapi miséken . Önálló kórusa nem volt , a gimnázium négyszólamú férfikara énekelt benne . A második világháború után a templom a jezsuitákhoz került . Dabóczi Mihály és Győri Dezsőben ésban elkészítette Loyolai Szent Ignác szobrát , valamint tíz domborművet : előbbi a templommal szomszédos rendház homlokzatára , utóbbiak bejárata mellé kerültek.ben feloszlatták a szerzetesrendeket , a szobrot azes államosítás után eltávolították , de nem semmisítették meg ( a hulladékok közé került egy kőrakásra ) , és a domborműveket is sikerült megmenteni : eredeti helyükön befalazták őket . A rendszerváltás után visszaállították a szobrot ( ezúttal a templom bejárata mellé ) , a domborműveket pedig kibontották , így azok ma is láthatók . A templomotben , majdben is felújították . Önálló plébániájaben jött létre , előtte a Nagyboldogasszony egyházközséghez tartozott . Ugyanebben az évben kapott új harangokat is Gombos Lajos őrbottyáni mester jóvoltából.ban itt tartották a katolikus fiatalok első dél-dunántúli találkozóját , a következő évben pedig megjelent a Szent Imre Híradó című lap első száma.óta működtetik a Szent Imre Öröksége Ifjúsági és Szociális alapítványt , amely többek között ifjúsági táborokat támogat , könyveket ad ki , és rendszeresen megszervezi a Szent Imre játszóházat is . 2017 tavaszán újabb , nagyszabású felújítás kezdődött , amelynek során padlófűtést építenek be , szigetelnek , és a padok és a szobrok is megújulnak . Az épület A templom stílusa eklektikus , de megjelennek rajta neoromanikus elemek is . Ezek legszembetűnőbb példái a bélletes-oszlopos kapuzat , a tölcsérbélletes és ikerablakok , a torony imitált törpegalériája és a vakíves párkányok is . Tornya nyolcszögletű , de nem a latin kereszt alaprajzú templom tengelyében áll , hanem az északnyugati sarokban , a főbejárattal szemben állva attól balra . A négy égtáj irányában óráknak alakítottak ki rajta helyet , ám ma nincs bennük egyetlen toronyóra sem . A főhajó ablakainak fő díszítőelemei Szent Ambrust , Nagy Szent Gergelyt , Szent Ágostont és Szent Jeromost ábrázolják . Az épület építészeti értéke miatt önkormányzati védelem alatt áll . Jegyzetek Források További információk A templom a muemlekem.hu oldalon Kaposvár katolikus templomai , kolostorai Eklektikus építészet Kaposvár századi építményei