Ágoston-rend
Az Ágoston-(szerzetes)rend (latinul: Ordo Fratrum S. Augustin, rövidítésük: OSA) egy római katolikus szerzetesrend, mely alapítójának Hippói Szent Ágostont tekinti. Közösségeik az anglikán egyházban is megtalálhatóak. Két fő águk van:
 Ágoston rendi remeték (Ordo eremitarum S. Augustin) – Két ága van: sarutlanok (disealceat) és sarusok (calcenti).
 Ágostonrendi kanonokok (Canonici regulares s. Augustini)

Az Ágoston-rendről

Előzmények 
A nyugati szerzetesség egy jelentős ága, amely Szent Ágostonnak, az algériai Hippó püspökének – az egyháziak erkölcseiről tartott beszédeivel és a hippói apácákhoz írt 109-ik levelével – írt szabályzatát követték. Ágoston megtérését és pappá szentelését követően Hippóban olyan papi közösséget állított föl, amelynek tagjai lemondtak saját tulajdonukról és életüket közösen élték. Ennek a közösségi életnek a középpontjába az evangéliumi eszme megvalósítása és terjesztése állt. Vagyis a közösségi életet összekapcsolták a lelkipásztori tevékenységgel.
Szent Ágoston kezdeményezése követőkre talált, de a bencés szerzetesség egyeduralkodóvá válása miatt háttérbe szorult. Az első püspök, aki Szent Ágoston szellemében szabályozta papjai életét a 8. században élt Szent Chrodegang metzi püspök volt. De az ő papjai nem szerzetesek, hanem világi papok voltak és működésük a kanonoki intézmény meghonosodásához vezettek. Megteremtette papjai számára az ima-, asztal- és házközösséget. E világi káptalanok egy része a 11. században szerzetességbe hajlott át. A már korábban említett női rend számára készült ágostoni szabályzat szerint szervezték életüket, szerzetesi fogadalmat is tettek. Így jött létre az Ágoston-rendű vagy karinges kanonokok, a szabályozott kánoni életet élő papok rendje.

Rendalapítás 
Itáliában és Európa-szerte számos remete- és szerzetes csoport élt Ágoston regulája szerint.
Az Ágoston-rend 1244-ben született meg, amikor IV. Ince pápa a különféle remeteközösségeket és csoportokat egyetlen rendbe egyesítette.

Jogi formájában azonban csak 1256-ban jött létre. IV. Sándor pápa kívánságára az ágostonos szellemű szerzetesek egy Firenzében megrendezett káptalanon elhatározták, hogy közös szabályzattal egyetlen rendben egyesülnek, s alapítójuknak Szent Ágostont ismerik el. A pápa, Licet Ecclesiae kezdetű bullájával erősítette meg az új rendet.

Ugyanez évben (1256) a rendet koldulórendnek nyilvánították.

Az Ágoston-rend gyors virágzásnak indult, a 13. század végére Európa 2000 kolostorában, több mint 30 000 Ágoston-rendi szerzetes élt.

1256 óta rend tartományokra oszlott. A tartományok mellett 1387-től különböző kongregációkba is tömörültek.

Újkor 
1512-ben II. Gyula pápa a rend tagjainak négy csoportját különböztette meg:
 fráterek (férfi szerzetesek)
 monachák (apácák)
 harmadrendiek
 Szt. Ágoston Társasága

Modern kor 
 Tagság
 1971-ben a rendtagok száma 4180 fő volt 
 1989-es adatok szerint az Ágoston-rendnek 3300 pap és testvér tagja volt, az öt világrész 40 országában
 1995-ben 2975 rendtag volt

Magyarországon
Magyarországon az ágostonos kanonokoknak négy rendje vert gyökeret: a karinges kanonokok (superpelliciati), a stefaniták, a Szent Sír-kanonokrend és az antoniták rendje.

Az ágostonosok magyarországi rendtartományát, röviddel a létrejöttük után, 1262-ben alapították. A tartományok élén a provinciális perjel állt, akit három évenként választottak meg. 1278-ban említik először a magyar tartomány perjelét, akiknek központi kolostora az esztergomi Szent Anna-rendház volt.

Vidéken kizárólag a fejlett, több központi funkcióval rendelkező, fontos utak, átkelők mellett fekvő településeket választották ki rendházaik székhelyéül. Kolostoraik létrejötte elsősorban a gazdag donátoroknak volt köszönhető. Sokan tanultak és tanítottak egyetemeken. 1338-tól a tartományoknak főiskolát kellett felállítaniuk. A török hódoltság előtti időkben kolostoraik száma már elérte a 25-30-at. A Vízivárosban állt budai konventjükről 1309-ből származik az első adat, Buda török kézre kerüléséig működött.

Magyarországi tevékenységüket «Memoria Provinciae Hungaricae Augustinianae antiquae» című, s 1778-ban Rosnák Márton OSA által kiadott munka tanúsítja.

Kolostoraikat II. József oszlatta fel, s visszaállításuk nem, vagy pedig csak rövid időre, és sikertelenül történt meg.

Ma az Ágoston-rendnek magyarországi tagja nincsen.

Magyarországi egykori kolostoraik 
 Németújvári perjelség, Németújvár
 Kanizsai rezidencia, Nagykanizsa – működése: 1713–1724
 Keresztelő Szent Jánosról nevezett perjelség, Bártfa
 Keresztelő Szent Jánosról nevezett perjelség, Kaza
 Körmendi perjelség, Körmend
 Myrai Szt. Miklós és tolentini Szt. Miklósról nevezett perjelség, Léka
 Pécsi perjelség, Pécs – működése: ? –1526; 1713–1782
 Saári perjelség, Saár
 Sárospataki perjelség, Sárospatak
 Szent Annáról nevezett perjelség, Esztergom – működése: 1270 előtt – ?
 Szent Erzsébetről nevezett perjelség, Komárom
 Szent Erzsébetről nevezett perjelség, Szepes
 Szent Erzsébetről nevezett perjelség, Szepesváralja
 Szent István első vértanúról nevezett perjelség, Buda – működése: XIV. század – 1541; 1709–1782
 Szent Mihályról cimzett perjelség, Székesfehérvár – működése: ?–1543
 Szent Miklósról nevezett perjelség, Eger – működése: 1456(?)–1595
 Szent Miklósról nevezett perjelség, Ercsi – működése: 1499–1526
 Szent Szaniszlóról nevezett perjelség, Sáros 
 Szentlélekről nevezett perjelség, Harapkov – működése: 1334 előtt–1526
 Szűz Máriáról nevezett perjelség, Lövő – működése: 1360–1526
 Szűz Máriáról nevezett perjelség, Pápóc  – működése: 1360–1526

Kapcsolódó szócikkek 
 Hippói Szent Ágoston
 Luther Márton ágoston-rendi szerzetes, reformátor
 Szent Ágoston regulája
 Premontrei rend

Fordítás

Források 
Lexikon – Ágoston-rendi szerzetesek  (Online elérés: 2015. május 18.)
Adorans – Ágostonrendiek O.S.A (Online elérés: 2015. május 18.)
Pilisszentiván Helytörténeti Közhasznú Egyesület honlapja (Online elérés: 2015. május 18.)

Jegyzetek 

Katolikus szerzetesrendek
Az Ágoston-( szerzetes ) rend ( latinul : Ordo Fratrum S. Augustin , rövidítésük : OSA ) egy római katolikus szerzetesrend , mely alapítójának Hippói Szent Ágostont tekinti . Közösségeik az anglikán egyházban is megtalálhatóak . Két fő águk van : Ágoston rendi remeték ( Ordo eremitarum S. Augustin ) – Két ága van : sarutlanok ( disealceat ) és sarusok ( calcenti ) . Ágostonrendi kanonokok ( Canonici regulares s . Augustini ) Az Ágoston-rendről Előzmények A nyugati szerzetesség egy jelentős ága , amely Szent Ágostonnak , az algériai Hippó püspökének – az egyháziak erkölcseiről tartott beszédeivel és a hippói apácákhoz írtik levelével – írt szabályzatát követték . Ágoston megtérését és pappá szentelését követően Hippóban olyan papi közösséget állított föl , amelynek tagjai lemondtak saját tulajdonukról és életüket közösen élték . Ennek a közösségi életnek a középpontjába az evangéliumi eszme megvalósítása és terjesztése állt . Vagyis a közösségi életet összekapcsolták a lelkipásztori tevékenységgel . Szent Ágoston kezdeményezése követőkre talált , de a bencés szerzetesség egyeduralkodóvá válása miatt háttérbe szorult . Az első püspök , aki Szent Ágoston szellemében szabályozta papjai életét a században élt Szent Chrodegang metzi püspök volt . De az ő papjai nem szerzetesek , hanem világi papok voltak és működésük a kanonoki intézmény meghonosodásához vezettek . Megteremtette papjai számára az ima- , asztal- és házközösséget . E világi káptalanok egy része a században szerzetességbe hajlott át . A már korábban említett női rend számára készült ágostoni szabályzat szerint szervezték életüket , szerzetesi fogadalmat is tettek . Így jött létre az Ágoston-rendű vagy karinges kanonokok , a szabályozott kánoni életet élő papok rendje . Rendalapítás Itáliában és Európa-szerte számos remete- és szerzetes csoport élt Ágoston regulája szerint . Az Ágoston-rendben született meg , amikor IV . Ince pápa a különféle remeteközösségeket és csoportokat egyetlen rendbe egyesítette . Jogi formájában azonban csakban jött létre . IV . Sándor pápa kívánságára az ágostonos szellemű szerzetesek egy Firenzében megrendezett káptalanon elhatározták , hogy közös szabályzattal egyetlen rendben egyesülnek , s alapítójuknak Szent Ágostont ismerik el . A pápa , Licet Ecclesiae kezdetű bullájával erősítette meg az új rendet . Ugyanez évbena rendet koldulórendnek nyilvánították . Az Ágoston-rend gyors virágzásnak indult , a század végére Európakolostorában , több mint000 Ágoston-rendi szerzetes élt . 1256 óta rend tartományokra oszlott . A tartományok melletttől különböző kongregációkba is tömörültek . Újkor 1512-ben II. Gyula pápa a rend tagjainak négy csoportját különböztette meg : fráterek ( férfi szerzetesek ) monachák ( apácák ) harmadrendiek Szt . Ágoston Társasága Modern kor Tagság ben a rendtagok számafő volt es adatok szerint az Ágoston-rendnekpap és testvér tagja volt , az öt világrészországában benrendtag volt Magyarországon Magyarországon az ágostonos kanonokoknak négy rendje vert gyökeret : a karinges kanonokok ( superpelliciati ) , a stefaniták , a Szent Sír-kanonokrend és az antoniták rendje . Az ágostonosok magyarországi rendtartományát , röviddel a létrejöttük után, ben alapították . A tartományok élén a provinciális perjel állt , akit három évenként választottak meg.ban említik először a magyar tartomány perjelét , akiknek központi kolostora az esztergomi Szent Anna-rendház volt . Vidéken kizárólag a fejlett , több központi funkcióval rendelkező , fontos utak , átkelők mellett fekvő településeket választották ki rendházaik székhelyéül . Kolostoraik létrejötte elsősorban a gazdag donátoroknak volt köszönhető . Sokan tanultak és tanítottak egyetemeken.tól a tartományoknak főiskolát kellett felállítaniuk . A török hódoltság előtti időkben kolostoraik száma már elérte aat . A Vízivárosban állt budai konventjükrőlből származik az első adat , Buda török kézre kerüléséig működött . Magyarországi tevékenységüket «Memoria Provinciae Hungaricae Augustinianae antiquae» című , sban Rosnák Márton OSA által kiadott munka tanúsítja . Kolostoraikat II. József oszlatta fel , s visszaállításuk nem , vagy pedig csak rövid időre , és sikertelenül történt meg . Ma az Ágoston-rendnek magyarországi tagja nincsen . Magyarországi egykori kolostoraik Németújvári perjelség , Németújvár Kanizsai rezidencia , Nagykanizsa – működése : 1724 Keresztelő Szent Jánosról nevezett perjelség , Bártfa Keresztelő Szent Jánosról nevezett perjelség , Kaza Körmendi perjelség , Körmend Myrai Szt . Miklós és tolentini Szt . Miklósról nevezett perjelség , Léka Pécsi perjelség , Pécs – működése : ? –1526;1782 Saári perjelség , Saár Sárospataki perjelség , Sárospatak Szent Annáról nevezett perjelség , Esztergom – működése: előtt – ? Szent Erzsébetről nevezett perjelség , Komárom Szent Erzsébetről nevezett perjelség , Szepes Szent Erzsébetről nevezett perjelség , Szepesváralja Szent István első vértanúról nevezett perjelség , Buda – működése : XIV. század –1782 Szent Mihályról cimzett perjelség , Székesfehérvár – működése : ?–1543 Szent Miklósról nevezett perjelség , Eger – működése : ?)–1595 Szent Miklósról nevezett perjelség , Ercsi – működése : 1526 Szent Szaniszlóról nevezett perjelség , Sáros Szentlélekről nevezett perjelség , Harapkov – működése: előtt–1526 Szűz Máriáról nevezett perjelség , Lövő – működése : 1526 Szűz Máriáról nevezett perjelség , Pápóc – működése : 1526 Kapcsolódó szócikkek Hippói Szent Ágoston Luther Márton ágoston-rendi szerzetes , reformátor Szent Ágoston regulája Premontrei rend Fordítás Források Lexikon – Ágoston-rendi szerzetesek ( Online elérés : május ) Adorans – Ágostonrendiek O.S.A ( Online elérés : május ) Pilisszentiván Helytörténeti Közhasznú Egyesület honlapja ( Online elérés : május ) Jegyzetek Katolikus szerzetesrendek