Becsületből elégtelen
A Becsületből elégtelen (Mr. Smith Goes to Washington) 1939-ben bemutatott fekete–fehér amerikai filmdráma Frank Capra rendezésében. 

Magyarországon 1941. szeptember 24-én mutatták be.

Cselekménye 
Az Egyesült Államok egyik államában a két szenátor közül az egyik meghalt. A másik Paine szenátor, aki a korrupt milliárdosnak, Jim Taylornak hű embere. Hubert "Happy" Hopper kormányzónak új szenátort kell jelölnie az elhunyt helyére. Jim Taylor az új szenátort is olyannak szeretné látni, aki az ő híve, az ő érdekeinek képviselője. A reformerek azonban a saját jelöltjük mellett állnak ki. Kompromisszumos megoldásként a kormányzó fia Jefferson Smith-t, a Fiúk Lapja (Boy Rangers) fiatal, jóhiszemű szerkesztőjét ajánlja a posztra. A kormányzó úgy véli, hogy a félszeg, tapasztalatlan ifjú könnyen manipulálható lesz, ezért elfogadja a javaslatot. Az újonnan megválasztott szenátor szinte még gyerek, de van önbizalma. Kezdetben nevetnek tapasztalatlanságán, még titkárnője, Clarissa is megmosolyogja.    

Jefferson Smith javaslatot nyújt be a szenátusban, hogy létesítsenek egy nagy ifjúsági tábort, ahol a városi fiatalok a természetben, egészséges környezetben nyaralhatnak. Az elképzelés ütközik Jim Taylor érdekeivel: ő a folyó partján gátat építtetne és a területet a saját hasznára akarja kisajátítani. Hívei megpróbálják rábírni Smith-t, hogy vonja vissza indítványát. Amikor erre nem hajlandó, hajszát indítanak ellene. Hamis tanukkal és iratokkal, a sajtó segítségével megrágalmazzák. Elhíresztelik, hogy az ifjúsági tábor részére kijelölt terület az ő birtoka, és azt drágán az államnak akarja eladni. 
	
Hiába tiltakozik, mindenki ellene fordul, csak szenátusi titkárnője, Clarissa Saunders áll mellé. Rábeszéli, hogy harcoljon  az igazáért és ha kell, napokig beszéljen a szenátus előtt. Hiába. A Boy Rangers ifjúsági lap is hiába próbálja felvenni a küzdelmet a nagy példányszámú újsággal. Jefferson Smith egyre csüggedtebben harcol a tapasztalt Paine szenátor hadjárata ellen. Már szeretné feladni a kilátástalan küzdelmet és egy alkalommal a szenátus elnöki emelvénye előtt összeesik. Paine szenátorban, aki Jeff apjának barátja volt, egyszerre föltámad a lelkiismeret. Miután öngyilkosságában megakadályozzák, a szenátusban beismeri bűneit, felfedi a valóságot és Jim Taylor üzelmeit. Kiderül Smith ártatlansága, az igazság győz az ármány felett.

Georges Sadoul francia filmtörténész  szerint Frank Capra és társalkotói „Azt tanították, a közönség szórakoztatására, hogy minden a legjobban megy a lehető legjobb demokráciában, ahol a parlament meg tudja fékezni a trösztök rontó szándékait: Becsületből elégtelen. (...) Gyönyörű részei vannak s talán ez Capra legsikeresebb alkotása. Csak az a baj, hogy a két alkotó túlságos engedményeket tett moralizáló hajlamának, s ugyanez a vonás teszi A kék hold völgye, James Hilton regényének e filmváltozatát unalmas és nevetséges allegóriává.”

Díjak

Szereplők 
 
Jean Arthur – Clarissa Saunders
James Stewart – Jefferson Smith
Claude Rains – Joseph Harrison "Joe" Paine szenátor
Edward Arnold – Jim Taylor
Guy Kibbee –Hubert "Happy" Hopper kormányzó
Thomas Mitchell – "Diz" Moore
Eugene Pallette – Chick McGann
Beulah Bondi – Ma Smith
H. B. Warner – a szenátus többségének vezetője
Harry Carey – a szenátus elnöke
Astrid Allwyn – Susan Paine
Ruth Donnelly – Mrs. Hopper
Grant Mitchell – MacPherson szenátor
Porter Hall –Monroe szenátor
Pierre Watkin – a szenátus kisebbségének vezetője
Charles Lane – "Nosey"
William Demarest – Bill Griffith
Dick Elliott – Carl Cook
Billy Watson
Delmar Watson
John Russell
Harry Watson
Gary Watson
Baby Dumpling 
Larry Simms

Források 
 

1939 filmjei
Amerikai filmdrámák
Amerikai fekete-fehér filmek
Frank Capra-filmek
Az amerikai nemzeti filmregiszter filmjei
A Becsületből elégtelen ( Mr . Smith Goes to Washington) ben bemutatott fekete–fehér amerikai filmdráma Frank Capra rendezésében . Magyarországon szeptemberén mutatták be . Cselekménye Az Egyesült Államok egyik államában a két szenátor közül az egyik meghalt . A másik Paine szenátor , aki a korrupt milliárdosnak , Jim Taylornak hű embere . Hubert " Happy " Hopper kormányzónak új szenátort kell jelölnie az elhunyt helyére . Jim Taylor az új szenátort is olyannak szeretné látni , aki az ő híve , az ő érdekeinek képviselője . A reformerek azonban a saját jelöltjük mellett állnak ki . Kompromisszumos megoldásként a kormányzó fia Jefferson Smith-t , a Fiúk Lapja ( Boy Rangers ) fiatal , jóhiszemű szerkesztőjét ajánlja a posztra . A kormányzó úgy véli , hogy a félszeg , tapasztalatlan ifjú könnyen manipulálható lesz , ezért elfogadja a javaslatot . Az újonnan megválasztott szenátor szinte még gyerek , de van önbizalma . Kezdetben nevetnek tapasztalatlanságán , még titkárnője , Clarissa is megmosolyogja . Jefferson Smith javaslatot nyújt be a szenátusban , hogy létesítsenek egy nagy ifjúsági tábort , ahol a városi fiatalok a természetben , egészséges környezetben nyaralhatnak . Az elképzelés ütközik Jim Taylor érdekeivel : ő a folyó partján gátat építtetne és a területet a saját hasznára akarja kisajátítani . Hívei megpróbálják rábírni Smith-t , hogy vonja vissza indítványát . Amikor erre nem hajlandó , hajszát indítanak ellene . Hamis tanukkal és iratokkal , a sajtó segítségével megrágalmazzák . Elhíresztelik , hogy az ifjúsági tábor részére kijelölt terület az ő birtoka , és azt drágán az államnak akarja eladni . Hiába tiltakozik , mindenki ellene fordul , csak szenátusi titkárnője , Clarissa Saunders áll mellé . Rábeszéli , hogy harcoljon az igazáért és ha kell , napokig beszéljen a szenátus előtt . Hiába . A Boy Rangers ifjúsági lap is hiába próbálja felvenni a küzdelmet a nagy példányszámú újsággal . Jefferson Smith egyre csüggedtebben harcol a tapasztalt Paine szenátor hadjárata ellen . Már szeretné feladni a kilátástalan küzdelmet és egy alkalommal a szenátus elnöki emelvénye előtt összeesik . Paine szenátorban , aki Jeff apjának barátja volt , egyszerre föltámad a lelkiismeret . Miután öngyilkosságában megakadályozzák , a szenátusban beismeri bűneit , felfedi a valóságot és Jim Taylor üzelmeit . Kiderül Smith ártatlansága , az igazság győz az ármány felett . Georges Sadoul francia filmtörténész szerint Frank Capra és társalkotói „ Azt tanították , a közönség szórakoztatására , hogy minden a legjobban megy a lehető legjobb demokráciában , ahol a parlament meg tudja fékezni a trösztök rontó szándékait : Becsületből elégtelen . ( ... ) Gyönyörű részei vannak s talán ez Capra legsikeresebb alkotása . Csak az a baj , hogy a két alkotó túlságos engedményeket tett moralizáló hajlamának , s ugyanez a vonás teszi A kék hold völgye , James Hilton regényének e filmváltozatát unalmas és nevetséges allegóriává.” Díjak Szereplők Jean Arthur – Clarissa Saunders James Stewart – Jefferson Smith Claude Rains – Joseph Harrison "Joe " Paine szenátor Edward Arnold – Jim Taylor Guy Kibbee –Hubert " Happy " Hopper kormányzó Thomas Mitchell – " Diz " Moore Eugene Pallette – Chick McGann Beulah Bondi – Ma Smith H. B . Warner – a szenátus többségének vezetője Harry Carey – a szenátus elnöke Astrid Allwyn – Susan Paine Ruth Donnelly – Mrs . Hopper Grant Mitchell – MacPherson szenátor Porter Hall –Monroe szenátor Pierre Watkin – a szenátus kisebbségének vezetője Charles Lane – " Nosey " William Demarest – Bill Griffith Dick Elliott – Carl Cook Billy Watson Delmar Watson John Russell Harry Watson Gary Watson Baby Dumpling Larry Simms Források 1939 filmjei Amerikai filmdrámák Amerikai fekete-fehér filmek Frank Capra-filmek Az amerikai nemzeti filmregiszter filmjei