Csepca
A Csepca (oroszul Чепца [Csepca], udmurtul Чупчи [Csupcsi], tatárul Чюпче [Csjupcse]) folyó Oroszország európai részén, a Permi határterületen, Udmurtföldön és a Kirovi területen. A Vjatka legnagyobb, bal oldali mellékfolyója.

Földrajz 
Hossza: 501 km, vízgyűjtő területe:  km², évi közepes vízhozama (a torkolattól 85 km-re): 130 m³/s. (Más forrás szerint hossza: 524 km, vízgyűjtő területe: ). Átlagos esése 10 cm/km.

A Permi határterületen, a Felső-kámai-hátságon ered, majd Udmurtföld északi részén széles, mély völgyben folyik északnyugat felé. Alsó szakaszán, a Kirovi területen a Vjatkai-uvalokon folyik keresztül és kevéssel Kirovo-Csepeck felett ömlik a Vjatkába.

Síkvidéki folyó. Medre homokos, sekély, erősen kanyarog; sok a sellő és a gázló. A meder szélessége a felső folyáson 20-40 m, az alsón 100-120 m. Glazovnál 1961-ben a folyó átlagos mélysége a januári 1,03 m és a májusi 4,8 m között mozgott.

Főként hóolvadék táplálja. Novemberben befagy, márciusra a jég vastagsága meghaladja a 60 cm-t. A folyó április második felében, májusban szabadul fel a jég alól. Árvize többnyire április végén kezdődik és június elejéig eltart: felső folyásán átlagosan 27 napig, az alsón 47 napig. Nyáron, július-augusztusban nagyon alacsony vízállásokat mérnek.

Csak a Kirovi területen, a torkolattól 135 km-ig hajózható. Széles völgyének bal partján vezet a Kirov–Perm vasútvonal hosszú szakasza.

Jelentősebb bal oldali mellékfolyói: Loza (127 km), Lekma (127 km), Szvjatyica (141 km), Kosza.

Települések 
Települések a folyó mentén (a forrástól a torkolat felé):
Gyebjoszi
Balezino
Glazov
Jelovo
Kirovo-Csepeck

Történelem 
A Csepca melléke az udmurtok, vagy legalábbis északi népcsoportjuk kialakulásának valószínűsíthető helye. A Felső-Csepca mentén végzett ásatások leletei az ún. polomi régészeti kultúrához (5–9. század) tartoznak. Emlékei főként a jobb parton, a mai Glazovig terjednek. A 10. században a polomit felváltotta a csepcai kultúra, mely a 13. századig, az orosz hódításig létezett. Emlékei a polomanál nagyobb területre terjednek ki: dél felé több bal oldali mellékfolyó völgyére, nyugaton pedig egészen a mai Jarig. A csepcai kultúra leghíresebb feltárt emléke Idnakar, vagyis 'Idna vára', (másképpen: Szoldirszkoje gorogyiscse I., Солдырское I городище). Több kutató szerint ez volt az északi udmurtok központja. Egy másik nézet szerint azonban a polomi-csepeci kultúra emlékei összefüggnek ugyan az udmurt nép kialakulásának történetével, de a középkorban a leendő északi udmurtok központi körzete nem a Csepca, hanem a Vjatka középső folyásán volt.

Jegyzetek

Források
 
 

Oroszország európai folyói
Udmurtföld folyói
Kirovi terület
Permi határterület
A Csepca ( oroszul Чепца [ Csepca ] , udmurtul Чупчи [ Csupcsi ] , tatárul Чюпче [ Csjupcse ] ) folyó Oroszország európai részén , a Permi határterületen , Udmurtföldön és a Kirovi területen . A Vjatka legnagyobb , bal oldali mellékfolyója . Földrajz Hossza: km , vízgyűjtő területe : km² , évi közepes vízhozama ( a torkolattólkm-re) : m³/s . ( Más forrás szerint hossza: km , vízgyűjtő területe : ) . Átlagos esésecm/km . A Permi határterületen , a Felső-kámai-hátságon ered , majd Udmurtföld északi részén széles , mély völgyben folyik északnyugat felé . Alsó szakaszán , a Kirovi területen a Vjatkai-uvalokon folyik keresztül és kevéssel Kirovo-Csepeck felett ömlik a Vjatkába . Síkvidéki folyó . Medre homokos , sekély , erősen kanyarog ; sok a sellő és a gázló . A meder szélessége a felső folyásonm , az alsónm . Glazovnálben a folyó átlagos mélysége a januári03 m és a májusi8 m között mozgott . Főként hóolvadék táplálja . Novemberben befagy , márciusra a jég vastagsága meghaladja acm-t . A folyó április második felében , májusban szabadul fel a jég alól . Árvize többnyire április végén kezdődik és június elejéig eltart : felső folyásán átlagosannapig , az alsónnapig . Nyáron , július-augusztusban nagyon alacsony vízállásokat mérnek . Csak a Kirovi területen , a torkolattólkm-ig hajózható . Széles völgyének bal partján vezet a Kirov–Perm vasútvonal hosszú szakasza . Jelentősebb bal oldali mellékfolyói : Lozakm ) , Lekmakm ) , Szvjatyicakm ) , Kosza . Települések Települések a folyó mentén ( a forrástól a torkolat felé ) : Gyebjoszi Balezino Glazov Jelovo Kirovo-Csepeck Történelem A Csepca melléke az udmurtok , vagy legalábbis északi népcsoportjuk kialakulásának valószínűsíthető helye . A Felső-Csepca mentén végzett ásatások leletei az ún . polomi régészeti kultúrához9. század ) tartoznak . Emlékei főként a jobb parton , a mai Glazovig terjednek . A században a polomit felváltotta a csepcai kultúra , mely a századig , az orosz hódításig létezett . Emlékei a polomanál nagyobb területre terjednek ki : dél felé több bal oldali mellékfolyó völgyére , nyugaton pedig egészen a mai Jarig . A csepcai kultúra leghíresebb feltárt emléke Idnakar , vagyis 'Idna vára' , ( másképpen : Szoldirszkoje gorogyiscse I. , Солдырское I городище ) . Több kutató szerint ez volt az északi udmurtok központja . Egy másik nézet szerint azonban a polomi-csepeci kultúra emlékei összefüggnek ugyan az udmurt nép kialakulásának történetével , de a középkorban a leendő északi udmurtok központi körzete nem a Csepca , hanem a Vjatka középső folyásán volt . Jegyzetek Források Oroszország európai folyói Udmurtföld folyói Kirovi terület Permi határterület