Kajántó község
Kajántó község () község Kolozs megyében, Romániában. Központja Kajántó, beosztott falvai Bodonkút, Diós, Fejérd, Fejérdi fogadók, Hosszúmacskás, Magyarmacskás, Szellőcskevölgy, Szentmártonmacskás. 2008 óta Kolozsvár metropolisztérség része.

Fekvése 
Kolozs megye északnyugati részén helyezkedi el, Kolozsvártól 13 kilométerre. A DJ 109A megyei úton közelíthető meg.

Népessége 
1850-től a népesség alábbiak szerint alakult:

A 2011-es népszámlálás adatai alapján a község népessége 3065 fő volt, amely növekedett a 2002-ben feljegyzett 2786 főhöz képest. A lakosság 77%-a román, 17,72%-a magyar. Vallási hovatartozás szerint a lakosság 68,09%-a ortodox, 14,49%-a református, 4,08%-a görögkatolikus, 2,45%-a római katolikus, 2,28%-a pünkösdista, 1,34%-a baptista és 1,11%-a a Keresztyén Testvérgyülekezet tagja.

Története

Nevezetességei 
A község területéről az alábbi építmények szerepelnek a romániai műemlékek jegyzékében:
 a bodonkúti Istenszülő elszenderedése fatemplom (LMI-kódja CJ-II-m-B-07808)
 a fejérdi Szent Mihály és Gábriel arkangyalok templom (CJ-II-m-B-07611)
 a kajántói Mindenszentek-templom (CJ-II-m-B-07565)
 a magyarmacskási kúria (CJ-II-m-B-07700)
 a szellőcskevölgyi fatemplom (CJ-II-m-B-07750)

Híres emberek 
 Dióson született Papp Sándor (1868–1937) festő.
 Fejérden született Benkő András (1923) zenetörténész.
 Kajántón születtek Józsa János (1901–1973) tudománytörténész, műfordító, Kelemen Árpád (1932–1997) a kolozsvári Műszaki Egyetem professzora, feltaláló, a New York-i Tudományos Akadémia tagja, Lakó Éva (1935) régészeti szakíró, muzeológus, Szekernyés János (1941) irodalomtörténész, újságíró.

Jegyzetek

Források 
 

Kolozs megye községei
Kajántó község ( ) község Kolozs megyében , Romániában . Központja Kajántó , beosztott falvai Bodonkút , Diós , Fejérd , Fejérdi fogadók , Hosszúmacskás , Magyarmacskás , Szellőcskevölgy , Szentmártonmacskás.óta Kolozsvár metropolisztérség része . Fekvése Kolozs megye északnyugati részén helyezkedi el , Kolozsvártólkilométerre . A DJ megyei úton közelíthető meg . Népessége 1850-től a népesség alábbiak szerint alakult : Aes népszámlálás adatai alapján a község népességefő volt , amely növekedett aben feljegyzettfőhöz képest . A lakosság-a román,72%-a magyar . Vallási hovatartozás szerint a lakosság09%-a ortodox,49%-a református,08%-a görögkatolikus,45%-a római katolikus,28%-a pünkösdista,34%-a baptista és11%-a a Keresztyén Testvérgyülekezet tagja . Története Nevezetességei A község területéről az alábbi építmények szerepelnek a romániai műemlékek jegyzékében : a bodonkúti Istenszülő elszenderedése fatemplom ( LMI-kódja CJ-II-m-B-07808 ) a fejérdi Szent Mihály és Gábriel arkangyalok templom ( CJ-II-m-B-07611 ) a kajántói Mindenszentek-templom ( CJ-II-m-B-07565 ) a magyarmacskási kúria ( CJ-II-m-B-07700 ) a szellőcskevölgyi fatemplom ( CJ-II-m-B-07750 ) Híres emberek Dióson született Papp Sándor1937 ) festő . Fejérden született Benkő Andrászenetörténész . Kajántón születtek Józsa János1973 ) tudománytörténész , műfordító , Kelemen Árpád1997 ) a kolozsvári Műszaki Egyetem professzora , feltaláló , a New York-i Tudományos Akadémia tagja , Lakó Évarégészeti szakíró , muzeológus , Szekernyés Jánosirodalomtörténész , újságíró . Jegyzetek Források Kolozs megye községei