Sziámi kobra
A sziámi kobra (Naja siamensis) Indokínában elterjedt köpködőkobra-faj.

Megjelenése

A sziámi kobra közepes méretű, vaskos testalkatú kobrafaj: hossza általában 90–120 cm, de ritkán elérheti a 160 centimétert is. Teste kissé ellapuló, farokrésze hengeres. A többi kobrához hasonlóan fenyegető pozitúrájában felső bordáit képes csuklyává kifeszíteni. Feje lapított, csak kissé különül el a nyakától. Orra rövid, lekerekített, orrlyukai nagyok. Szemei közepesen nagyok, pupillája kerek.

Színezete nagyon változékony. A Thaiföld északi és keleti régióiból származó egyedek egyszínűek: világosbarnák, olívaszínűek, néha zöldesek. A délebbre élő kobrák különböző mintázatú fekete-fehérek, egyedi elrendezésű foltokkal, keresztsávokkal. Csuklyája hasi oldalán is lehet vagy hiányozhat a fekete alsó keresztsáv. Előfordulnak teljesen fekete példányok is. Thaiföld északi, keleti és délkeleti vidékein csuklyamintázatuk főleg szemüvegforma vagy V, esetleg H alakzat, de sokszor egészen vagy halvány vagy hiányzik. Közép-Thaiföldön a H-forma is gyakori, de itt sok a csuklyaminta nélküli sziámi kobra.

Elterjedése és életmódja
A sziámi kobra az Indokínai-félszigeten Thaiföldön (kivéve a Maláj-félszigetet), Kambodzsában, Dél-Vietnámban, Dél-Laoszban és Mianmar thai határvidékén honos, mintegy 800 ezer km²-en.

Síksági és dombvidéki erdők és mezőgazdasági területek lakója, előfordul rizsföldeken is. Elsősorban a lombhullató, ritkás, ligetes erdőket kedveli, a zárt lombkoronájú örökzöld erdőkből hiányzik.

Elsősorban nappal aktív; rágcsálókkal, madarakkal, békákkal, gyíkokkal, kisebb kígyókkal táplálkozik. Ha veszélyeztetve érzi magát fenyegető pozitúrát vesz fel; mérgét képes akár három méter távolságra, eléggé gyorsan és pontosan háborgatója arcába köpni. Végső esetben harapáshoz is folyamodik.

Tojásrakással szaporodik, a nőstény 13-19 tojást helyez egy fészekbe.

Mérge
Harapása mérgező, esetenként emberre halálos is lehet. A méreg főleg az idegingerület terjedését akadályozó neurotoxinokat és kisebb mennyiségben kardiotoxint tartalmaz. A marás helye fájdalmasan megduzzad, kivörösödik, felhólyagosodik, hosszabb távon (3-7 nap) lokális szövetelhalás lehetséges. Az egyéb tünetek közé a fejfájás, hányinger, hányás, hasmenés, szédülés, izomrángások és közepes vagy súlyos izombénulás (az esetek 10%-ában)  tartoznak. A légzőizmok bénulása ritkán halálos végkimenetelű lehet. Másodlagosan szív- és vesekárosodás léphet fel.

A szembe köpött kobraméreg nagyon fájdalmas kötőhártya és szaruhártyasérülést, gyulladást okoz amit másodlagos baktériuminfekció is súlyosbíthat. Végleges vakság is előfordulhat.

Természetvédelmi helyzete
A sziámi kobrát a Természetvédelmi Világszövetség a Vörös listán sebezhető kategóriába sorolta. Vietnámban, Kambodzsában és Laoszban gyűjtik a fajt és a hagyományos orvoslás céljaira használják fel otthon, vagy hasonló céllal Kínába exportálják. Bőre is kereskedelmi forgalomba kerül, és kígyópálinkát is készítenek belőle. Thaiföldön már betiltották exportját. Vietnámban sikeres kísérletek folynak a tenyésztésével, mert az utóbbi tíz évben vadon élő populációjának létszáma kevesebb mint felére csökkent. A washingtoni egyezmény tiltja nemzetközi kereskedelmét.

Források

The Asiatic Cobra Systematics Page 
Venomous Animals - N Armed Forces Pest Management Board
Naja siamensis Clinical Toxinology Resources
Naja siamensis Snakebite management overview document
The Black and White Spitting Cobra, Naja siamensis Ultimate exotics
2012. évi CXXXVII. törvény a Washingtonban, 1973. március 3. napján elfogadott, a veszélyeztetett vadon elő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez fűzött fenntartásról és az egyezmény módosításának kihirdetéséről

Mérgessiklófélék
Hüllőfajok
A sziámi kobra ( Naja siamensis ) Indokínában elterjedt köpködőkobra-faj. Megjelenése A sziámi kobra közepes méretű , vaskos testalkatú kobrafaj : hossza általában120 cm , de ritkán elérheti acentimétert is . Teste kissé ellapuló , farokrésze hengeres . A többi kobrához hasonlóan fenyegető pozitúrájában felső bordáit képes csuklyává kifeszíteni . Feje lapított , csak kissé különül el a nyakától . Orra rövid , lekerekített , orrlyukai nagyok . Szemei közepesen nagyok , pupillája kerek . Színezete nagyon változékony . A Thaiföld északi és keleti régióiból származó egyedek egyszínűek : világosbarnák , olívaszínűek , néha zöldesek . A délebbre élő kobrák különböző mintázatú fekete-fehérek , egyedi elrendezésű foltokkal , keresztsávokkal . Csuklyája hasi oldalán is lehet vagy hiányozhat a fekete alsó keresztsáv . Előfordulnak teljesen fekete példányok is . Thaiföld északi , keleti és délkeleti vidékein csuklyamintázatuk főleg szemüvegforma vagy V , esetleg H alakzat , de sokszor egészen vagy halvány vagy hiányzik . Közép-Thaiföldön a H-forma is gyakori , de itt sok a csuklyaminta nélküli sziámi kobra . Elterjedése és életmódja A sziámi kobra az Indokínai-félszigeten Thaiföldön ( kivéve a Maláj-félszigetet ) , Kambodzsában , Dél-Vietnámban , Dél-Laoszban és Mianmar thai határvidékén honos , mintegyezer km²-en . Síksági és dombvidéki erdők és mezőgazdasági területek lakója , előfordul rizsföldeken is . Elsősorban a lombhullató , ritkás , ligetes erdőket kedveli , a zárt lombkoronájú örökzöld erdőkből hiányzik . Elsősorban nappal aktív ; rágcsálókkal , madarakkal , békákkal , gyíkokkal , kisebb kígyókkal táplálkozik . Ha veszélyeztetve érzi magát fenyegető pozitúrát vesz fel ; mérgét képes akár három méter távolságra , eléggé gyorsan és pontosan háborgatója arcába köpni . Végső esetben harapáshoz is folyamodik . Tojásrakással szaporodik , a nősténytojást helyez egy fészekbe . Mérge Harapása mérgező , esetenként emberre halálos is lehet . A méreg főleg az idegingerület terjedését akadályozó neurotoxinokat és kisebb mennyiségben kardiotoxint tartalmaz . A marás helye fájdalmasan megduzzad , kivörösödik , felhólyagosodik , hosszabb távonnap ) lokális szövetelhalás lehetséges . Az egyéb tünetek közé a fejfájás , hányinger , hányás , hasmenés , szédülés , izomrángások és közepes vagy súlyos izombénulás ( az esetek-ában ) tartoznak . A légzőizmok bénulása ritkán halálos végkimenetelű lehet . Másodlagosan szív- és vesekárosodás léphet fel . A szembe köpött kobraméreg nagyon fájdalmas kötőhártya és szaruhártyasérülést , gyulladást okoz amit másodlagos baktériuminfekció is súlyosbíthat . Végleges vakság is előfordulhat . Természetvédelmi helyzete A sziámi kobrát a Természetvédelmi Világszövetség a Vörös listán sebezhető kategóriába sorolta . Vietnámban , Kambodzsában és Laoszban gyűjtik a fajt és a hagyományos orvoslás céljaira használják fel otthon , vagy hasonló céllal Kínába exportálják . Bőre is kereskedelmi forgalomba kerül , és kígyópálinkát is készítenek belőle . Thaiföldön már betiltották exportját . Vietnámban sikeres kísérletek folynak a tenyésztésével , mert az utóbbi tíz évben vadon élő populációjának létszáma kevesebb mint felére csökkent . A washingtoni egyezmény tiltja nemzetközi kereskedelmét . Források The Asiatic Cobra Systematics Page Venomous Animals - N Armed Forces Pest Management Board Naja siamensis Clinical Toxinology Resources Naja siamensis Snakebite management overview document The Black and White Spitting Cobra , Naja siamensis Ultimate exotics 2012. évi CXXXVII. törvény a Washingtonban , március napján elfogadott , a veszélyeztetett vadon elő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményhez fűzött fenntartásról és az egyezmény módosításának kihirdetéséről Mérgessiklófélék Hüllőfajok