A csehszlovák korona pénzjegyei
Az 1953. június 1-jei csehszlovák pénzreform részeként bevezetett (harmadik) csehszlovák korona pénzjegyei között államjegyeket (csehül státovka, szlovákul štátovka) és bankjegyeket (csehül és szlovákul bankovka) is találunk.

Az 1953-as sorozat
Mivel a pénzreformot titokban készítették elő, az új pénzjegyeket nem Csehszlovákiában, hanem a moszkvai GOZNAK pénzjegynyomdában tervezték és gyártották (később Prágában is nyomtatták a pénzjegyeket). A tervezők Szergej Akimovics Pomanszkij (Сергей Акимович Поманский; 1, 5, 10, 25, 50 Kčs), Jurij Ivanovics Szokolov (Юрий Иванович Соколов; 3, 10 Kčs), illetve Iván Ivanovics Dubaszov (Иван Иванович Дубасов; 100 Kčs). Valamennyi címlet kétnyelvű volt. A címletkiosztás a szovjet pénzrendszert követte, így megjelent a háromkoronás és a huszonöt koronás címlet is. Valamennyi pénzjegy ofszet technikával készült.

Az 1958-as huszonöt koronás
Az 1953-ban bevezetett bankjegyek ofszet eljárással készültek egyforma papírra, amely nem biztosított megfelelő védelmet a hamisítás ellen, ezért hamar felmerült az igény új bankjegyek tervezésére. 1958-ban új huszonöt koronás bankjegyet bocsátott ki a Csehszlovák Állami Bank, amely egy új stílusú bankjegycsaládnak volt az előfutára. Tervezője Karel Svolinský cseh grafikus.

Az 1960-as évek kibocsátásai
A kommunista hatalomátvétel után jó ideig nem változtatták meg a csehszlovák állam nevét és szimbólumait. Az új címert 1960-ban iktatták törvénybe. Ezután fokozatosan a pénzjegyeket is lecserélték: egyes esetekben csak a címert és az állam nevét módosították (3, 5, 25 Kčs), más esetekben teljesen új pénzjegyeket terveztek az 1958-as huszonöt koronás stílusában (10 Kčs: Mária Medvecká szlovák festőnő; 50 Kčs: Václav Fiala cseh festő; 100 Kčs: František Heřman cseh ezredes). Kivétel az egykoronás államjegy volt, amit 1960 végéig kivontak a forgalomból.

Az 1970-es évek kibocsátásai
1971-ben a huszonöt koronás bankjegy helyett új húszkoronást vezettek be, amit Karel Hruska tervezett. Tematikája a korábbi huszonöt koronáshoz hasonlóan Jan Žižka, illetve a huszitizmus. 1973-ban ismét új címlet, az ötszáz koronás került forgalomba, ennek tervezője Jaroslav Lukavský volt. Témája a szlovák nemzeti felkelés.

Az 1985-ös sorozat
Az utolsó forgalomba került bankjegysorozatot Albín Brunovský szlovák grafikus tervezte. Az új bankjegysorozat kibocsátása már a hetvenes évek közepén felmerült, de a tényleges bevezetés évekig elhúzódott különböző okokból, főleg a kormány érdektelenségéből. A bankjegyek megtervezésére 1977-ben írtak ki pályázatot, amelyen Brunovský terve három bankjegycímlet esetén nyert önállóan, másik háromnál pedig Jaroslav Lukavský cseh grafikussal közösen, azonban Lukavský 1984-ben meghalt, így a végleges bankjegyterveket Brunovský önállóan készítette el.

Elsőként az ezerkoronás került forgalomba 1985-ben, amit a lakosság szívesen fogadott. Ezután évenként jelentek meg az újabb címletek: 1986-ban a tízkoronás, 1987-ben az ötvenkoronás, 1988-ban pedig a húszkoronás, amelyet akkor az év legszebb bankjegyének is megválasztottak. Az 1989 októberében, mindössze másfél hónappal a bársonyos forradalom előtt kibocsátott százkoronáson a sztálinista csehszlovák politikus, Klement Gottwald szerepelt, ami közfelháborodást váltott ki, számos bankjegyet megrongáltak annak ellenére, hogy így azok elvesztették értéküket. A forradalom győzelme után azonnal kivonták ezeket a bankjegyeket, helyettük ismét az 1961-es százkoronás bankjegyeket hozták forgalomba (amelyek végleges kivonása addig amúgy sem történt meg).

A forradalom miatt a bankjegysorozat utolsó tagja, az 1990-ben bevezetni tervezett ötszáz koronás csak terv maradt. A kommunizmus bukása miatt előállt változások (az ország neve és címere, illetve a jegybank neve is megváltozott) szükségessé tették a frissen bevezetett bankjegysorozat cseréjét. Ezt tovább sürgette, hogy széles körben hozzáférhetővé váltak a színes fénymásolók, amelyek ellen a bankjegyeket nem védték. Mivel a kommunizmus idején a legalapvetőbb sokszorosítási eljárásokat is szigorúan ellenőrizték, a bankjegyek másolás elleni védelmére kevés figyelmet fordítottak, így a koronabankjegyek védelme már bevezetéskor is elavultnak számított. Ez különösen az ezerkoronások elharapózó hamisításában mutatkozott meg.

Az 1992-es sorozatterv
A demokratizálódott Csehszlovák Szövetségi Köztársaság új bankjegysorozatára 1991 februárjában írtak ki pályázatot, melyet Oldřich Kulhánek cseh grafikus nyert meg. (A szintén pályázó Jozef Bubák szlovák grafikus végül a szlovák korona bankjegyeit tervezte.) A végleges bankjegyek tervezése 1992-ben indult meg. Elsőként az addig szokatlan 200 koronás címlet került volna forgalomba, mivel ezzel akarták csökkenteni a kétféle százkoronás forgalmát – akkoriban százkoronások tették ki a forgalomban lévő bankjegyek 25%-át. Mikor azonban világossá vált, hogy a csehszlovák föderáció fel fog bomlani, és az utódállamok közötti valutaunió ötletét is elvetették, a Csehszlovák Állami Bank leállította a bankkjegygyártás előkészületeit. Kulhánek terveit végül az új cseh korona bankjegyeihez használták fel. A már szinte nyomtatásra kész kétszáz koronás átdolgozáskor azonban néhány részlet kijavítására már nem jutott idő: az illeszkedőjelként szolgáló „CS” rövidítés (= Československo) megmaradt, a biztonsági szálon a „200 Kčs” felirat ismétlődött, míg a hátoldalon a „SBČS” (= Státní banka československá) betűk szerepeltek mikroírással. Később ezeket javították.

Jegyzetek 

Történelmi pénznemek
Pénzjegyek
Csehszlovákia
Az júniusjei csehszlovák pénzreform részeként bevezetett ( harmadik ) csehszlovák korona pénzjegyei között államjegyeket ( csehül státovka , szlovákul štátovka ) és bankjegyeket ( csehül és szlovákul bankovka ) is találunk . Azas sorozat Mivel a pénzreformot titokban készítették elő , az új pénzjegyeket nem Csehszlovákiában , hanem a moszkvai GOZNAK pénzjegynyomdában tervezték és gyártották ( később Prágában is nyomtatták a pénzjegyeket ) . A tervezők Szergej Akimovics Pomanszkij ( Сергей Акимович Поманский;Kčs ) , Jurij Ivanovics Szokolov ( Юрий Иванович Соколов;Kčs ) , illetve Iván Ivanovics Dubaszov ( Иван Иванович Дубасов;Kčs ) . Valamennyi címlet kétnyelvű volt . A címletkiosztás a szovjet pénzrendszert követte , így megjelent a háromkoronás és a huszonöt koronás címlet is . Valamennyi pénzjegy ofszet technikával készült . Azas huszonöt koronás Azban bevezetett bankjegyek ofszet eljárással készültek egyforma papírra , amely nem biztosított megfelelő védelmet a hamisítás ellen , ezért hamar felmerült az igény új bankjegyek tervezésére.ban új huszonöt koronás bankjegyet bocsátott ki a Csehszlovák Állami Bank , amely egy új stílusú bankjegycsaládnak volt az előfutára . Tervezője Karel Svolinský cseh grafikus . Azas évek kibocsátásai A kommunista hatalomátvétel után jó ideig nem változtatták meg a csehszlovák állam nevét és szimbólumait . Az új címertban iktatták törvénybe . Ezután fokozatosan a pénzjegyeket is lecserélték : egyes esetekben csak a címert és az állam nevét módosítottákKčs ) , más esetekben teljesen új pénzjegyeket terveztek azas huszonöt koronás stílusábanKčs : Mária Medvecká szlovák festőnő;Kčs : Václav Fiala cseh festő;Kčs : František Heřman cseh ezredes ) . Kivétel az egykoronás államjegy volt , amitvégéig kivontak a forgalomból . Azes évek kibocsátásai 1971-ben a huszonöt koronás bankjegy helyett új húszkoronást vezettek be , amit Karel Hruska tervezett . Tematikája a korábbi huszonöt koronáshoz hasonlóan Jan Žižka , illetve a huszitizmus.ban ismét új címlet , az ötszáz koronás került forgalomba , ennek tervezője Jaroslav Lukavský volt . Témája a szlovák nemzeti felkelés . Azös sorozat Az utolsó forgalomba került bankjegysorozatot Albín Brunovský szlovák grafikus tervezte . Az új bankjegysorozat kibocsátása már a hetvenes évek közepén felmerült , de a tényleges bevezetés évekig elhúzódott különböző okokból , főleg a kormány érdektelenségéből . A bankjegyek megtervezéséreben írtak ki pályázatot , amelyen Brunovský terve három bankjegycímlet esetén nyert önállóan , másik háromnál pedig Jaroslav Lukavský cseh grafikussal közösen , azonban Lukavskýben meghalt , így a végleges bankjegyterveket Brunovský önállóan készítette el . Elsőként az ezerkoronás került forgalombaben , amit a lakosság szívesen fogadott . Ezután évenként jelentek meg az újabb címletek : ban a tízkoronás, ben az ötvenkoronás, ban pedig a húszkoronás , amelyet akkor az év legszebb bankjegyének is megválasztottak . Azoktóberében , mindössze másfél hónappal a bársonyos forradalom előtt kibocsátott százkoronáson a sztálinista csehszlovák politikus , Klement Gottwald szerepelt , ami közfelháborodást váltott ki , számos bankjegyet megrongáltak annak ellenére , hogy így azok elvesztették értéküket . A forradalom győzelme után azonnal kivonták ezeket a bankjegyeket , helyettük ismét azes százkoronás bankjegyeket hozták forgalomba ( amelyek végleges kivonása addig amúgy sem történt meg ) . A forradalom miatt a bankjegysorozat utolsó tagja , azben bevezetni tervezett ötszáz koronás csak terv maradt . A kommunizmus bukása miatt előállt változások ( az ország neve és címere , illetve a jegybank neve is megváltozott ) szükségessé tették a frissen bevezetett bankjegysorozat cseréjét . Ezt tovább sürgette , hogy széles körben hozzáférhetővé váltak a színes fénymásolók , amelyek ellen a bankjegyeket nem védték . Mivel a kommunizmus idején a legalapvetőbb sokszorosítási eljárásokat is szigorúan ellenőrizték , a bankjegyek másolás elleni védelmére kevés figyelmet fordítottak , így a koronabankjegyek védelme már bevezetéskor is elavultnak számított . Ez különösen az ezerkoronások elharapózó hamisításában mutatkozott meg . Azes sorozatterv A demokratizálódott Csehszlovák Szövetségi Köztársaság új bankjegysorozatárafebruárjában írtak ki pályázatot , melyet Oldřich Kulhánek cseh grafikus nyert meg . ( A szintén pályázó Jozef Bubák szlovák grafikus végül a szlovák korona bankjegyeit tervezte . ) A végleges bankjegyek tervezéseben indult meg . Elsőként az addig szokatlankoronás címlet került volna forgalomba , mivel ezzel akarták csökkenteni a kétféle százkoronás forgalmát – akkoriban százkoronások tették ki a forgalomban lévő bankjegyek-át . Mikor azonban világossá vált , hogy a csehszlovák föderáció fel fog bomlani , és az utódállamok közötti valutaunió ötletét is elvetették , a Csehszlovák Állami Bank leállította a bankkjegygyártás előkészületeit . Kulhánek terveit végül az új cseh korona bankjegyeihez használták fel . A már szinte nyomtatásra kész kétszáz koronás átdolgozáskor azonban néhány részlet kijavítására már nem jutott idő : az illeszkedőjelként szolgáló „ CS” rövidítés ( = Československo ) megmaradt , a biztonsági szálon a „ 200 Kčs” felirat ismétlődött , míg a hátoldalon a „ SBČS” ( = Státní banka československá ) betűk szerepeltek mikroírással . Később ezeket javították . Jegyzetek Történelmi pénznemek Pénzjegyek Csehszlovákia