Harmadik buddhista zsinat
A harmadik buddhista tanácskozást (vagy zsinatot) i. e. 250 körül hívták össze az egykori Pátaliputra városában (a mai Patna közelében), állítólag Asóka király védnöksége mellett, azonban érdekes módon ezt nem említik a híres oszlopba vésett rendeletei.

A tanácskozás összehívásának hagyományosan vélt oka az volt, hogy megszabaduljanak a szanghában (buddhista egyházközösség) található korrupciótól és a hamis szerzetesek eretnek nézeteitől. Az ezer szerzetest számláló tanácskozás elnöke Móggaliputta Tissza szerzetes volt. A tanácskozás tényét és eredményeit elfogadják a théraváda és mahájána iskolák egyaránt, igaz a théraváda számára központi fontosságú is volt ez a tanácskozás. A hagyományok úgy tartják, hogy Asóka megölte apja összes fiát, kivéve édestestvéréét, Tissza Kumaráét, akiből később szerzetes lett és elérte az arhat tudatszintet.

Történelmi háttér 

A harmadik buddhista tanácskozás történelmi háttere a következő: Asókát a Buddha halála utáni 280. évben koronázták királlyá. Eleinte nemigen törődött a dharmával és a szanghával és apjához hasonlóan más szektákat is támogatott. Azonban ez megváltozott miután találkozott Nigrodha papnövendékkel, aki elmesélte neki az Appamada-vaggát. Ezután már más vallási csoportokat nem támogatott csak a dharma érdekelte. Hatalmas vagyonát arra használta, hogy pagodákat és vihárákat építsen és gazdag támaszt nyújtson a bhikkhuk részére. Gyermekei is beléptek a szanghába.

Később éppen a nagylelkűsége okozott súlyos problémát a szangha számára. Sok érdemtelen ember szivárgott be a rendekbe, akik eretnek tanokat hirdettek és csak az anyagi javakat lesték. Végül egy nagy csoport hitetlen, kapzsi embertől megtagadták a szanghába való felvételt, akik mégis szerzetesi ruhát öltöttek megfelelő rendfelvétel nélkül is. Ennek következtében a szangha tekintélye leromlott. Egyes tiszta életvitelű szerzetes nem volt hajlandó részt venni az Upószatha szertartáson a korrupt szerzetesekkel együtt. A vége vérontás lett, ugyanis a nem engedelmeskedő szerzeteseket a helyszínen lemészárolták - a király fiát is majdnem. Amikor Asóka tudtára jutott a szörnyű erőszak nagyon megbánta bűnét és Móggaliputta Tissza szerzetes tanácsát kérte, aki a harmadik buddhista tanácskozás azonnali összehívására sarkallta a királyt illetve a korrupt szerzetesek azonnali eltávolítására.

A tanácskozás 

Asóka király uralkodásának hetedik évében ült össze a hatalmas létszámú tanács. Kilenc hónapon át recitálták a dharma tanításokat és közben az eretnek szerzeteseket rendre elbocsájtották. A páli és a kínai leírások szerint a tanácskozás idején Móggaliputta Tissza, a tanács elnöke összeállított egy könyvet Kathá-vatthu címmel. A könyv 23 fejezetet tartalmaz, amelyek összegyűjtik a vitatott pontokat. Elutasítja az eretnek szerzetesek által hirdetett filozófiai nézeteket. Ma a Kathá-vatthu az Abhidhamma-pitaka hét könyve közül az ötödik. Azonban ennek történelmiségét többen megkérdőjelezték.

Móggaliputta Tissza azt mondta Asókának, hogy a Buddha tanai az "Elemzések tana", ami a Vibhadzsjaváda. Ezt a kifejezést több értelemben is használják, ezért nem világos a jelentése ebben az összefüggésben. Hagyományosan mégis a Srí Lanka-i théravádinok és más korai buddhista iskolák vibhadzsjavádaként tekintenek magukra.

Küldöttek 

A théraváda hagyomány egyik legjelentősebb vívmánya ezen a tanácskozások az volt, hogy a király ezután olyan szerzeteseket küldött szét kilenc idegen királyságba, akik kívülről fújták a dharmát és a vinaját.

Kapcsolódó szócikkek

Buddhista zsinatok
Első buddhista zsinat
Második buddhista zsinat
Negyedik buddhista zsinat
Ötödik buddhista zsinat
Hatodik buddhista zsinat
Kathá-vatthu

Jegyzetek

További információk 
A harmadik tanácskozás története - Mahávamsza

Buddhista zsinatok
A harmadik buddhista tanácskozást ( vagy zsinatot ) i. e.körül hívták össze az egykori Pátaliputra városában ( a mai Patna közelében ) , állítólag Asóka király védnöksége mellett , azonban érdekes módon ezt nem említik a híres oszlopba vésett rendeletei . A tanácskozás összehívásának hagyományosan vélt oka az volt , hogy megszabaduljanak a szanghában ( buddhista egyházközösség ) található korrupciótól és a hamis szerzetesek eretnek nézeteitől . Az ezer szerzetest számláló tanácskozás elnöke Móggaliputta Tissza szerzetes volt . A tanácskozás tényét és eredményeit elfogadják a théraváda és mahájána iskolák egyaránt , igaz a théraváda számára központi fontosságú is volt ez a tanácskozás . A hagyományok úgy tartják , hogy Asóka megölte apja összes fiát , kivéve édestestvéréét , Tissza Kumaráét , akiből később szerzetes lett és elérte az arhat tudatszintet . Történelmi háttér A harmadik buddhista tanácskozás történelmi háttere a következő : Asókát a Buddha halála utáni évben koronázták királlyá . Eleinte nemigen törődött a dharmával és a szanghával és apjához hasonlóan más szektákat is támogatott . Azonban ez megváltozott miután találkozott Nigrodha papnövendékkel , aki elmesélte neki az Appamada-vaggát . Ezután már más vallási csoportokat nem támogatott csak a dharma érdekelte . Hatalmas vagyonát arra használta , hogy pagodákat és vihárákat építsen és gazdag támaszt nyújtson a bhikkhuk részére . Gyermekei is beléptek a szanghába . Később éppen a nagylelkűsége okozott súlyos problémát a szangha számára . Sok érdemtelen ember szivárgott be a rendekbe , akik eretnek tanokat hirdettek és csak az anyagi javakat lesték . Végül egy nagy csoport hitetlen , kapzsi embertől megtagadták a szanghába való felvételt , akik mégis szerzetesi ruhát öltöttek megfelelő rendfelvétel nélkül is . Ennek következtében a szangha tekintélye leromlott . Egyes tiszta életvitelű szerzetes nem volt hajlandó részt venni az Upószatha szertartáson a korrupt szerzetesekkel együtt . A vége vérontás lett , ugyanis a nem engedelmeskedő szerzeteseket a helyszínen lemészárolták - a király fiát is majdnem . Amikor Asóka tudtára jutott a szörnyű erőszak nagyon megbánta bűnét és Móggaliputta Tissza szerzetes tanácsát kérte , aki a harmadik buddhista tanácskozás azonnali összehívására sarkallta a királyt illetve a korrupt szerzetesek azonnali eltávolítására . A tanácskozás Asóka király uralkodásának hetedik évében ült össze a hatalmas létszámú tanács . Kilenc hónapon át recitálták a dharma tanításokat és közben az eretnek szerzeteseket rendre elbocsájtották . A páli és a kínai leírások szerint a tanácskozás idején Móggaliputta Tissza , a tanács elnöke összeállított egy könyvet Kathá-vatthu címmel . A könyvfejezetet tartalmaz , amelyek összegyűjtik a vitatott pontokat . Elutasítja az eretnek szerzetesek által hirdetett filozófiai nézeteket . Ma a Kathá-vatthu az Abhidhamma-pitaka hét könyve közül az ötödik . Azonban ennek történelmiségét többen megkérdőjelezték . Móggaliputta Tissza azt mondta Asókának , hogy a Buddha tanai az " Elemzések tana " , ami a Vibhadzsjaváda . Ezt a kifejezést több értelemben is használják , ezért nem világos a jelentése ebben az összefüggésben . Hagyományosan mégis a Srí Lanka-i théravádinok és más korai buddhista iskolák vibhadzsjavádaként tekintenek magukra . Küldöttek A théraváda hagyomány egyik legjelentősebb vívmánya ezen a tanácskozások az volt , hogy a király ezután olyan szerzeteseket küldött szét kilenc idegen királyságba , akik kívülről fújták a dharmát és a vinaját . Kapcsolódó szócikkek Buddhista zsinatok Első buddhista zsinat Második buddhista zsinat Negyedik buddhista zsinat Ötödik buddhista zsinat Hatodik buddhista zsinat Kathá-vatthu Jegyzetek További információk A harmadik tanácskozás története - Mahávamsza Buddhista zsinatok