Ramljane (Biskupija)
Ramljane falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Biskupijához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 7, közúton 10 km-re délre községközpontjától légvonalban 5, közúton 15 km-re délnyugatra, Dalmácia északi-középső részén, a 33-as számú főut mentén fekszik. Területén halad át a Zágrábról Splitre menő vasútvonal is.

Története 
A török 1522-ben szállta meg ezt a területet. A szerbek bevándorlása már a 15. században megkezdődött, de a legnagyobb méreteket 1521 és 1527 között öltötte. A falu a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 586, 1910-ben 734 lakosa volt. Fejlődésén sokat lendített a spliti vasútvonal 1890-es megépítése. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói nagyrészt elmenekültek. A településnek 2011-ben 118 lakosa volt.

Lakosság

Jegyzetek

További információk
 Knin város hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 Knin város információs portálja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Ramljane falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Biskupijához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délre községközpontjától légvonalban közútonkm-re délnyugatra , Dalmácia északi-középső részén , aas számú főut mentén fekszik . Területén halad át a Zágrábról Splitre menő vasútvonal is . Története A törökben szállta meg ezt a területet . A szerbek bevándorlása már a században megkezdődött , de a legnagyobb méreteketésközött öltötte . A falu a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Fejlődésén sokat lendített a spliti vasútvonales megépítése . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói nagyrészt elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Jegyzetek További információk Knin város hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja Knin város információs portálja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései