Mathejka János
Mathejka János (néhol Matheika, Matejka) (Budapest, 1895. június 21. – Szovjetunió, 1940. november 7.) író, költő, újságíró, tanár, Matejka Március földrajztudós édesapja.

Élete

Magyarországon
Apja vezérkari tiszt volt az osztrák fővárosban, ám menyasszonya megszöktetése miatt a hadseregből távoznia kellett. Mathejka János ötéves korától kezdve Vácott élt, s itt is járt iskolába. Már gimnáziumi évei alatt írt verseket, érettségi vizsgája után Budapesten járt egyetemre, ekkortájt címírással tartotta fenn magát, s megismerkedett a Nyugat szerkesztőségének több tagjával, emellett pedig színikritikákat is írt, és verseket publikált különböző fővárosi lapokban. Harcolt az első világháborúban, először az olasz fronton, majd az oroszon, ahol hadifogságba került. A háború kitörése után 3 évvel rokkantként a Vöröskeresztnek köszönhetően került vissza Magyarországra. Belépett az MSZDP-be, s munkatársa lett a Váci Újságnak, amelyet az őszirózsás forradalom alatt szerkesztett. 1919 tavaszán belépett a Kommunisták Magyarországi Pártjába, a kommün alatt a váci direktórium egyik tagja volt, illetve szerkesztette a Váci Vörös Ujságot. Direktóriumi tagként foglalkozott Vác oktatási ügyeivel, illetve az egyházi iskolák államosításával és a város forradalmi törvényszéki vádbiztosának is őt tették meg. A kommün bukása után 1919. augusztus 9-én letartóztatták, s a váci fegyházba szállították, majd 5 nap múlva különítményesek román katonákkal együtt tíz foglyot, köztük Mathejkát elvitték a fegyházból, vészbíróságot hívtak össze, majd kihirdették a foglyoknak halálos ítéletüket. A Duna-parton sortüzet zúdítottak rájuk: Mathejka fejlövést kapott, ám nem halt meg. Másnap kora reggel kimászott a hullák alól, s menyasszonya lakására ment, ahol ismét lefogták. A magyar hatóságok életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélték, ám a következő évben a szovjet–magyar fogolycsere-akció keretein belül kicserélték.

Az emigrációban
Moszkvában telepedett le. 1924-től a Komintern könyvtárát vezette, majd (1931-ben) a Nemzetközi Bibliográfiai Intézet igazgatójává tették meg. Időközben (1929-től) a Forradalmi Irodalom Nemzetközi Irodájának egyik tagja volt, s csakúgy, mint Hajdu Pál vagy Czóbel Ernő, ő is dolgozott a Marx-Engels Intézetben. Az 1930-as években tanárként is működött. A Sarló és Kalapács című lap egyik rovatvezetője lett, s a Mezsdunarodnaja Lityeratura főszerkesztőjeként is dolgozott. Egy időben a Lityeratura Mirovoj Revolyuciji szerkesztőbizottságának is tagja volt, 1933-tól pedig a Gorkij Világirodalmi Intézet igazgatóhelyettese, később (1938-ban) letartóztatták, mivel nem jelentette feleségéről, hogy az a „dolgozó nép ellensége". Kényszermunkára ítélték, s a lágerben halt meg.

Megjegyzések

Jegyzetek

Források
 Életrajzi Index Petőfi Irodalmi Múzeum
 Életrajzi Index 2 Petőfi Irodalmi Múzeum

További információk 
 
 Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000.
 Magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Benedek Marcell. Bp., Akadémiai Kiadó, 1963-1965.
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994.
 Botka Ferenc: Távlatok és zsákutcák. Emigráció és irodalom. Moszkva: 1921-1932/34. Doktori disszertáció. (Bp. 1990)
 Tihanyi Ernő: Váci mártírok – váci hóhérok 1919-ben (Vác, 1963); 
 Vértes György: József Attila és az illegális kommunista párt (Bp., 1964); 
 Dokumentumok a magyar forradalmi munkásmozgalom történetéből 1919 – 1929 (I. Bp., 1964);
 A lélek kalandja. (Lobogó, 1959. augusztus 5. 8-9. p.)
 Mészöly Gábor: Családregény vázlatokban (Magyar Nemzet, 1968. március 21. 5. p.)
 Tihanyi Ernő: Matejka János (Könyvbarát, 1960. 11. sz. 503-504. p.)
 Tihanyi Ernő: Mathejka János (Pest Megyei Könyvtáros, 1959. 7. sz. 5-7. p.)

1895-ben született személyek
1940-ben elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Magyar költők, írók
Magyar újságírók
KMP-tagok
Az MSZDP korábbi tagjai
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
A szovjet–magyar fogolycsere-akció kicseréltjei
A sztálini tisztogatások magyar áldozatai
Mathejka János ( néhol Matheika , Matejka ) ( Budapest , június – Szovjetunió , november ) író , költő , újságíró , tanár , Matejka Március földrajztudós édesapja . Élete Magyarországon Apja vezérkari tiszt volt az osztrák fővárosban , ám menyasszonya megszöktetése miatt a hadseregből távoznia kellett . Mathejka János ötéves korától kezdve Vácott élt , s itt is járt iskolába . Már gimnáziumi évei alatt írt verseket , érettségi vizsgája után Budapesten járt egyetemre , ekkortájt címírással tartotta fenn magát , s megismerkedett a Nyugat szerkesztőségének több tagjával , emellett pedig színikritikákat is írt , és verseket publikált különböző fővárosi lapokban . Harcolt az első világháborúban , először az olasz fronton , majd az oroszon , ahol hadifogságba került . A háború kitörése utánévvel rokkantként a Vöröskeresztnek köszönhetően került vissza Magyarországra . Belépett az MSZDP-be , s munkatársa lett a Váci Újságnak , amelyet az őszirózsás forradalom alatt szerkesztett.tavasz án belépett a Kommunisták Magyarországi Pártjába , a kommün alatt a váci direktórium egyik tagja volt , illetve szerkesztette a Váci Vörös Ujságot . Direktóriumi tagként foglalkozott Vác oktatási ügyeivel , illetve az egyházi iskolák államosításával és a város forradalmi törvényszéki vádbiztosának is őt tették meg . A kommün bukása után augusztusén letartóztatták , s a váci fegyházba szállították , majdnap múlva különítményesek román katonákkal együtt tíz foglyot , köztük Mathejkát elvitték a fegyházból , vészbíróságot hívtak össze , majd kihirdették a foglyoknak halálos ítéletüket . A Duna-parton sortüzet zúdítottak rájuk : Mathejka fejlövést kapott , ám nem halt meg . Másnap kora reggel kimászott a hullák alól , s menyasszonya lakására ment , ahol ismét lefogták . A magyar hatóságok életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélték , ám a következő évben a szovjet–magyar fogolycsere-akció keretein belül kicserélték . Az emigrációban Moszkvában telepedett le.től a Komintern könyvtárát vezette , majdben ) a Nemzetközi Bibliográfiai Intézet igazgatójává tették meg . Időközbentől ) a Forradalmi Irodalom Nemzetközi Irodájának egyik tagja volt , s csakúgy , mint Hajdu Pál vagy Czóbel Ernő , ő is dolgozott a Marx-Engels Intézetben . Azas években tanárként is működött . A Sarló és Kalapács című lap egyik rovatvezetője lett , s a Mezsdunarodnaja Lityeratura főszerkesztőjeként is dolgozott . Egy időben a Lityeratura Mirovoj Revolyuciji szerkesztőbizottságának is tagja volt,tól pedig a Gorkij Világirodalmi Intézet igazgatóhelyettese , későbbban ) letartóztatták , mivel nem jelentette feleségéről , hogy az a „ dolgozó nép ellensége " . Kényszermunkára ítélték , s a lágerben halt meg . Megjegyzések Jegyzetek Források Életrajzi Index Petőfi Irodalmi Múzeum Életrajzi IndexPetőfi Irodalmi Múzeum További információk Nagy Csaba : A magyar emigráns irodalom lexikona . Bp. , Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ , Magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Benedek Marcell . Bp. , Akadémiai Kiadó , Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , . Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub . Új magyar irodalmi lexikon . Főszerk . Péter László . Bp. , Akadémiai Kiadó , Botka Ferenc : Távlatok és zsákutcák . Emigráció és irodalom . Moszkva:34. Doktori disszertáció . ( Bp. Tihanyi Ernő : Váci mártírok – váci hóhérokben ( Vác , Vértes György : József Attila és az illegális kommunista párt ( Bp. , Dokumentumok a magyar forradalmi munkásmozgalom történetéből–( I. Bp. , A lélek kalandja . ( Lobogó , augusztus p. ) Mészöly Gábor : Családregény vázlatokban ( Magyar Nemzet , március p. ) Tihanyi Ernő : Matejka János ( Könyvbarát , sz . p. ) Tihanyi Ernő : Mathejka János ( Pest Megyei Könyvtáros , sz . p. ) 1895-ben született személyek 1940-ben elhunyt személyek Budapesten született személyek Magyar költők , írók Magyar újságírók KMP-tagok Az MSZDP korábbi tagjai Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban A szovjet–magyar fogolycsere-akció kicseréltjei A sztálini tisztogatások magyar áldozatai