Spas Wenkoff
Spas Wenkoff (időnként tévesen Spass Wenkoff, eredeti nevén Спас Венков [Szpasz Venkov]) (Veliko Tirnovo, 1928. szeptember 23. – Bad Ischl, 2013. augusztus 12.) bolgár származású osztrák operaénekes (tenor). Világhírét Wagner operáiban nyújtott alakításaival, különösen a 226-szor énekelt Trisztánnal szerezte.

Élete

Első találkozása az aktív zenéléssel akkor volt, mikor egy talált törött hegedűt megjavítván, autodidakta módon megtanult játszani rajta.

Szófiában jogot tanult és az egyetemi kórusban énekelt. Szülővárosába visszatérve jogtanácsosként, majd ügyvédként dolgozott öt éven át. Mellette magánúton hegedülni, gordonkázni és énekelni tanult. A helyi műkedvelő operett-társulat zenekarában játszott a csellószólamban, majd második koncertmester lett. 1954-ben beugrással debütált Viktor Dolidze Keto és Kote c. operettjének Kote szerepében. Ezután sok száz estén át énekelt bonvivánként.

1962-ben lett hivatásos társulat tagja, mikor Bulgária „második számú” operájához szerződött Ruszéban. Itt még főként olasz és francia lírai tenorszerepeket játszott. 1965-ben, egy előéneklést követően került az egykori NDK-ba. Három évig a döbelni Városi Színházban, 1968-tól Magdeburgban, 1971-től '76-ig a hallei Theater des Friedensben volt tag. Közben 1967-től 1977-ig ezen országrész központjában, Lipcsében élt, mert felesége a helyi opera kórusában énekelt.

Pályája felívelését az hozta, mikor Harry Kupfer rendezésében, Marek Janowski vezényletével 1975. október 12-én Trisztánként bemutatkozott a drezdai Állami Operában. Két évig tanulta a darabot saját passziójaként, véletlenül talált rá Kupfer. A hirtelen támadt nemzetközi figyelem hatására a következő év nyarán már Bayreuthban énekelte ezt a szerepet Carlos Kleiberrel. Néhány év kihagyásával 1983-ig volt visszajáró résztvevője a Wagner-fesztiválnak.

1976-tól a kelet-berlini Állami Opera („Lindenoper”) tagja. Világjáró énekessé vált, előbb a német nyelvterületet, majd minden jelentős dalszínházat meghódított (Metropolitan Opera: 1981-től, Teatro Colón: 1983, Covent Garden: 1991-től stb.). 1984-ben osztrák állampolgárságot kapott. Ekkortól már szabadúszó művész 1993-as visszavonulásáig. Élete utolsó szakaszában családjával Bad Ischlben élt.

Híres beugró volt. Például 1982-ben a bécsi Staatsoperben helyettesítette Reiner Goldberget, akinek egy Tannhäuser-előadás alatt ment el a hangja, és Wenkoff az I. felvonás közben vette át a szerepet.

Bolgár létére ideális német Heldentenorrá vált, baritonális színezetű, hatalmas vivőerejű hanggal. Minden a Wagner-énekléshez szükséges tulajdonsággal rendelkezett, olyan elődeihez hasonlították, mint Max Lorenz vagy Ludwig Suthaus. Óriási energiát bevetve, egyedül készült fel szerepeire. Elnyűhetetlenségére jellemző, hogy 63 évesen egy hét alatt háromszor énekelte el Trisztánt.

Bátyja, a szintén tenor Wenko Wenkoff/Venko Venkov (1921–1992) szerény karriert futott be.

Szerepei

 Beethoven: Fidelio – Florestan
 Bizet: Carmen – Don José
 D'Albert: Hegyek alján – Pedro
 Viktor Dolidze: Keto és Kote – Kote
 Gounod: Faust – címszerep
 Mascagni: Parasztbecsület – Turiddu
 Mozart: Don Juan – Don Ottavio
 Puccini: Bohémélet – Rodolphe
 Puccini: Tosca – Mario Cavaradossi
 Rossini: A sevillai borbély – Almaviva gróf

 Verdi: A trubadúr – Manrico
 Verdi: La Traviata – Alfred Germont
 Verdi: Aida – Radames
 Verdi: Otello – címszerep
 Wagner: Tannhäuser... – címszerep
 Wagner: A nürnbergi mesterdalnokok – Walther von Stolzing
 Wagner: Trisztán és Izolda – Trisztán
 Wagner: A Nibelung gyűrűje – Siegmund; Siegfried
 Wagner: Parsifal – címszerep
 Weber: A bűvös vadász – Max

Díjai, kitüntetései
 1977 – a Német Demokratikus Köztársaság kamaraénekese
 1981 – Népek barátsága csillag, ezüst fokozat (NDK)
 1984 – a Bécsi Állami Opera kamaraénekese
 1988 – a linzi Richard Wagner Társaság tiszteletbeli tagja
 2012 – Bad Ischl kulturális díja
 Veliko Tirnovo díszpolgára

Jegyzetek

Irodalom
 Schneider, Peter M.: Heldentenor Spas Wenkoff. Alles war Zufall. Rostock, 2008. BS-Verlag.

Források
 Erdősi-Imre Mária: Tirnovótól Bayreuthig = uő: Wotan népe. Budapest, 1983. Szerző kiad. 
 Krause, Ernst–Marion Schöne: Opernsänger. Sechzig Porträts. Berlin, 1979. Henschelverlag.
 Seeger, Horst: Opernlexikon. 3. ... überarb. ... Aufl. Berlin, 1986. Henschelverlag. 
 Schneider, Peter M.: Kammersänger Spas Wenkoff am 12. August 2013 verstorben.
A Bayreuthi ünnepi játékok művészadatbázisában
 Kulturehrenzeichen für Kammersänger Spas Wenkoff = salzi.at 2012. szeptember 30.
 Wagnerverband Leipzig erinnerte an Wagnersänger und Heldentenor
 IMDb

Osztrák operaénekesek
Bolgár operaénekesek
Tenorok
1928-ban született személyek
2013-ban elhunyt személyek
Spas Wenkoff ( időnként tévesen Spass Wenkoff , eredeti nevén Спас Венков [ Szpasz Venkov ] ) ( Veliko Tirnovo , szeptember – Bad Ischl , augusztus ) bolgár származású osztrák operaénekes ( tenor ) . Világhírét Wagner operáiban nyújtott alakításaival , különösen aszor énekelt Trisztánnal szerezte . Élete Első találkozása az aktív zenéléssel akkor volt , mikor egy talált törött hegedűt megjavítván , autodidakta módon megtanult játszani rajta . Szófiában jogot tanult és az egyetemi kórusban énekelt . Szülővárosába visszatérve jogtanácsosként , majd ügyvédként dolgozott öt éven át . Mellette magánúton hegedülni , gordonkázni és énekelni tanult . A helyi műkedvelő operett-társulat zenekarában játszott a csellószólamban , majd második koncertmester lett.ben beugrással debütált Viktor Dolidze Keto és Kote c. operettjének Kote szerepében . Ezután sok száz estén át énekelt bonvivánként . 1962-ben lett hivatásos társulat tagja , mikor Bulgária „ második számú” operájához szerződött Ruszéban . Itt még főként olasz és francia lírai tenorszerepeket játszott.ben , egy előéneklést követően került az egykori NDK-ba . Három évig a döbelni Városi Színházban,tól Magdeburgban,től '76-ig a hallei Theater des Friedensben volt tag . Közbentőlig ezen országrész központjában , Lipcsében élt , mert felesége a helyi opera kórusában énekelt . Pályája felívelését az hozta , mikor Harry Kupfer rendezésében , Marek Janowski vezényletével októberén Trisztánként bemutatkozott a drezdai Állami Operában . Két évig tanulta a darabot saját passziójaként , véletlenül talált rá Kupfer . A hirtelen támadt nemzetközi figyelem hatására a következő év nyarán már Bayreuthban énekelte ezt a szerepet Carlos Kleiberrel . Néhány év kihagyásávalig volt visszajáró résztvevője a Wagner-fesztiválnak . 1976-tól a kelet-berlini Állami Opera ( „ Lindenoper” ) tagja . Világjáró énekessé vált , előbb a német nyelvterületet , majd minden jelentős dalszínházat meghódított ( Metropolitan Opera: től , Teatro Colón : Covent Garden: től stb. ) .ben osztrák állampolgárságot kapott . Ekkortól már szabadúszó művészas visszavonulásáig . Élete utolsó szakaszában családjával Bad Ischlben élt . Híres beugró volt . Példáulben a bécsi Staatsoperben helyettesítette Reiner Goldberget , akinek egy Tannhäuser-előadás alatt ment el a hangja , és Wenkoff az I. felvonás közben vette át a szerepet . Bolgár létére ideális német Heldentenorrá vált , baritonális színezetű , hatalmas vivőerejű hanggal . Minden a Wagner-énekléshez szükséges tulajdonsággal rendelkezett , olyan elődeihez hasonlították , mint Max Lorenz vagy Ludwig Suthaus . Óriási energiát bevetve , egyedül készült fel szerepeire . Elnyűhetetlenségére jellemző , hogyévesen egy hét alatt háromszor énekelte el Trisztánt . Bátyja , a szintén tenor Wenko Wenkoff/Venko Venkov1992 ) szerény karriert futott be . Szerepei Beethoven : Fidelio – Florestan Bizet : Carmen – Don José D'Albert : Hegyek alján – Pedro Viktor Dolidze : Keto és Kote – Kote Gounod : Faust – címszerep Mascagni : Parasztbecsület – Turiddu Mozart : Don Juan – Don Ottavio Puccini : Bohémélet – Rodolphe Puccini : Tosca – Mario Cavaradossi Rossini : A sevillai borbély – Almaviva gróf Verdi : A trubadúr – Manrico Verdi : La Traviata – Alfred Germont Verdi : Aida – Radames Verdi : Otello – címszerep Wagner : Tannhäuser... – címszerep Wagner : A nürnbergi mesterdalnokok – Walther von Stolzing Wagner : Trisztán és Izolda – Trisztán Wagner : A Nibelung gyűrűje – Siegmund ; Siegfried Wagner : Parsifal – címszerep Weber : A bűvös vadász – Max Díjai , kitüntetései – a Német Demokratikus Köztársaság kamaraénekese – Népek barátsága csillag , ezüst fokozat ( NDK ) – a Bécsi Állami Opera kamaraénekese – a linzi Richard Wagner Társaság tiszteletbeli tagja – Bad Ischl kulturális díja Veliko Tirnovo díszpolgára Jegyzetek Irodalom Schneider , Peter M. : Heldentenor Spas Wenkoff . Alles war Zufall . Rostock , BS-Verlag . Források Erdősi-Imre Mária : Tirnovótól Bayreuthig = uő : Wotan népe . Budapest , Szerző kiad . Krause , Ernst–Marion Schöne : Opernsänger . Sechzig Porträts . Berlin , Henschelverlag . Seeger , Horst : Opernlexikon . \... überarb. \ ... Aufl . Berlin , Henschelverlag . Schneider , Peter M. : Kammersänger Spas Wenkoff am Augustverstorben . A Bayreuthi ünnepi játékok művészadatbázisában Kulturehrenzeichen für Kammersänger Spas Wenkoff = salzi.at szeptember Wagnerverband Leipzig erinnerte an Wagnersänger und Heldentenor IMDb Osztrák operaénekesek Bolgár operaénekesek Tenorok 1928-ban született személyek 2013-ban elhunyt személyek