Szászsebesi vár
A szászsebesi vár műemlék Romániában, Fehér megyében. A romániai műemlékek jegyzékében az AB-II-a-A-00325 sorszámon szerepel.

Története 
1150-ben a betelepedett erdélyi szászok sánccal megerősített favárat építettek. Zsigmond király engedélyével a várost kőfallal vették körül. 1438-ban II. Murád szultán serege foglalta el.

1567-ben II. János magyar király elrendelte, hogy a nagyszebeni országgyűlés határozatának megfelelően a vár építésére a „nemesek […] az ő jószágokból minden kaputól huszonöt-öt pénzt, az mely nemes embernek penig jobbágyi rováson nem volnának, azok ötven-ötven pénzt, az egyházhelyi nemesek penig huszonöt-öt pénzt adjanak, kikkel az székelység is egyenlő terhet vőn magára.”

A Rákóczi-szabadságharc alatt Csáky András foglalta el 1706-ban; 1708. augusztus 4-én ismét a császáriak kezére jutott.

1849. február 5-én Bem József foglalta el, és innen indult a piski csatába.

A 19. század második felében a kapukat és a várfal jelentős részét lebontották.

Leírása 
A várfalak alaprajza téglalap alakú, nyugaton és északon kaputornyokkal. Összesen nyolc torony volt, ebből négy maradt fenn: a délkeleti Szabó vagy Deák-torony, az északkeleti nyolcszögletű torony (1678), az északnyugati Csizmadia-torony (1513), illetve a nyugati kapu félköríves tornya (1634). A mintegy 1,7 kilométernyi hosszúságban megmaradt falak vastagsága 1,5 méter, magasságuk 7 méterig terjed.

Források 
 
 
 
 
 

Fehér megye műemlékei
Erdély várai
A szászsebesi vár műemlék Romániában , Fehér megyében . A romániai műemlékek jegyzékében az AB-II-a-A-00325 sorszámon szerepel . Története 1150-ben a betelepedett erdélyi szászok sánccal megerősített favárat építettek . Zsigmond király engedélyével a várost kőfallal vették körül.ban II. Murád szultán serege foglalta el . 1567-ben II. János magyar király elrendelte , hogy a nagyszebeni országgyűlés határozatának megfelelően a vár építésére a „ nemesek [ … ] az ő jószágokból minden kaputól huszonöt-öt pénzt , az mely nemes embernek penig jobbágyi rováson nem volnának , azok ötven-ötven pénzt , az egyházhelyi nemesek penig huszonöt-öt pénzt adjanak , kikkel az székelység is egyenlő terhet vőn magára.” A Rákóczi-szabadságharc alatt Csáky András foglalta elban ; augusztusén ismét a császáriak kezére jutott . 1849. februárén Bem József foglalta el , és innen indult a piski csatába . A század második felében a kapukat és a várfal jelentős részét lebontották . Leírása A várfalak alaprajza téglalap alakú , nyugaton és északon kaputornyokkal . Összesen nyolc torony volt , ebből négy maradt fenn : a délkeleti Szabó vagy Deák-torony , az északkeleti nyolcszögletű torony az északnyugati Csizmadia-torony illetve a nyugati kapu félköríves tornya A mintegy7 kilométernyi hosszúságban megmaradt falak vastagsága5 méter , magasságukméterig terjed . Források Fehér megye műemlékei Erdély várai