Zichy Ágost
Gróf zicsi és vázsonykői Zichy Ágost (Penzing, 1852. június 14. – Bécs, 1925. október 4.) jogász, utazó, földrajztudós, valóságos belső titkos tanácsos, főudvarmester, főrend, fiumei kormányzó, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja.

Családja

Gróf Zichy Ferenc Szerafin főtárnokmester és őrgróf Demblin Mária Klára (1814-1868) fia, Zichy József öccse. 1881. május 31-én Rappoltenkirchenben (Alsó-Ausztria) kötött házasságot gróf Wimpffen Hedvig Anasztáziával (1861–1892), gyermekeik: Mária Anasztázia (1883–1977), Anasztázia Auguszta (1891–1969), Teodóra (1886–1915).

Élete

A gimnáziumot Nagyszombatban végezte, egyetemi tanulmányait pedig Bécsben és Budapesten, ahol 1874-ben jogi szigorlatokat tett és 1875-ben jogi doktori oklevelet nyert. Azon év novemberétől két évet utazással töltött, bátyjával, gróf Zichy József volt kereskedelmi miniszterrel bejárta a németalföldi gyarmatokat. Onnan Sziámba utazott, azután Kínába, Japánba, majd Sanghajba, Pekingbe és a Mongol sivatagon át tért haza. Ők voltak az első magyarok, akik ezt a hosszú, viszontagságos szárazföldi utat megtették. Itthon rövid ideig megpihenvén, 1878-ban Amerikába utazott, ahol hat hónapot töltött az Amerikai Egyesült Államokban, Kanadában és Kaliforniában. Utazási tapasztalatairól 1877-ben a Földrajzi társulatban tartott felolvasásokat. A Magyar Tudományos Akadémia 1880. május 20-án levelező tagjává választotta. A politikai pályára lépve 1879-ben a szempci kerület országgyűlési képviselőjévé választotta; volt közoktatásügyi előadó. 1883-ban fiumei kormányzóvá nevezték ki és így tagja lett a főrendiháznak. E méltóságot 1892-ig töltötte be. Ezután cenzus alapján volt tagja a főrendiháznak; több ízben pedig a delegációnak, amelynek tengeri albizottságában vitt előkelő szerepet. Császári és királyi kamarásként is működött, 1886-tól belső titkos tanácsosként szolgált. A Magyar Földhitelintézet felügyelőbizottságának tagja, a Stefánia szegény gyermekkórház-egyesület elnöke volt. 1911 márciusában főudvarnagynak nevezték ki, erről 1918-ban lemondott.

Munkái

 Tanulmány a japán művészetről. 18 fametszet-ábrával. Budapest, 1879. (Értekezések a nyelv- és széptud. köréből VIII. 4. Német nyelven az Ung. Revueben és külön).
 Dominion of Canada. Budapest, 1879 (különnyomat a Budapesti Szemléből)
 A Boro-Budur Java szigetén. Székfoglaló értekezés. Budapest, 1881 (Értekezések a nyelv- és széptudom. köréből IX. r.)

Jegyzetek

Források

 
 Magyar életrajzi lexikon
 

Magyar jogászok
Magyar utazók, felfedezők
Magyar földrajztudósok
Országgyűlési képviselők
MTA-tagok
1852-ben született személyek
1925-ben elhunyt személyek
Országgyűlési képviselők (1878–1881)
Fiume kormányzói
Ágost
Gróf zicsi és vázsonykői Zichy Ágost ( Penzing , június – Bécs , október ) jogász , utazó , földrajztudós , valóságos belső titkos tanácsos , főudvarmester , főrend , fiumei kormányzó , a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja . Családja Gróf Zichy Ferenc Szerafin főtárnokmester és őrgróf Demblin Mária Klárafia , Zichy József öccse. májusén Rappoltenkirchenben ( Alsó-Ausztria ) kötött házasságot gróf Wimpffen Hedvig Anasztáziával1892 ) , gyermekeik : Mária Anasztázia1977 ) , Anasztázia Auguszta1969 ) , Teodóra1915 ) . Élete A gimnáziumot Nagyszombatban végezte , egyetemi tanulmányait pedig Bécsben és Budapesten , aholben jogi szigorlatokat tett ésben jogi doktori oklevelet nyert . Azon év novemberétől két évet utazással töltött , bátyjával , gróf Zichy József volt kereskedelmi miniszterrel bejárta a németalföldi gyarmatokat . Onnan Sziámba utazott , azután Kínába , Japánba , majd Sanghajba , Pekingbe és a Mongol sivatagon át tért haza . Ők voltak az első magyarok , akik ezt a hosszú , viszontagságos szárazföldi utat megtették . Itthon rövid ideig megpihenvén, ban Amerikába utazott , ahol hat hónapot töltött az Amerikai Egyesült Államokban , Kanadában és Kaliforniában . Utazási tapasztalatairólben a Földrajzi társulatban tartott felolvasásokat . A Magyar Tudományos Akadémia májusán levelező tagjává választotta . A politikai pályára lépveben a szempci kerület országgyűlési képviselőjévé választotta ; volt közoktatásügyi előadó.ban fiumei kormányzóvá nevezték ki és így tagja lett a főrendiháznak . E méltóságotig töltötte be . Ezután cenzus alapján volt tagja a főrendiháznak ; több ízben pedig a delegációnak , amelynek tengeri albizottságában vitt előkelő szerepet . Császári és királyi kamarásként is működött,tól belső titkos tanácsosként szolgált . A Magyar Földhitelintézet felügyelőbizottságának tagja , a Stefánia szegény gyermekkórház-egyesület elnöke volt.márciusában főudvarnagynak nevezték ki , errőlban lemondott . Munkái Tanulmány a japán művészetről.fametszet-ábrával . Budapest , ( Értekezések a nyelv- és széptud. köréből VIII. Német nyelven az Ung . Revueben és külön ) . Dominion of Canada . Budapest ,( különnyomat a Budapesti Szemléből ) A Boro-Budur Java szigetén . Székfoglaló értekezés . Budapest ,( Értekezések a nyelv- és széptudom. köréből IX . r . ) Jegyzetek Források Magyar életrajzi lexikon Magyar jogászok Magyar utazók , felfedezők Magyar földrajztudósok Országgyűlési képviselők MTA-tagok 1852-ben született személyek 1925-ben elhunyt személyek Országgyűlési képviselők1881 ) Fiume kormányzói Ágost