Rodaljice
Rodaljice falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 44, közúton 55 km-re, községközpontjától 15 km-re keletre, Dalmácia északi részén, Bukovica tájegységen fekszik. Két településrésze Rodaljice és Dobropoljci.

Története
Rodaljice első írásos említése “Radalich” néven 1404-ben történt, de egy évvel később a nini püspökség oklevelében “Rasalich” alakban szerepelt. A török hódításig a szomszédos Brguddal, Dobropoljcival és Bruškával együtt a perušići plébániához tartozó falu volt. A környékbeli településekkel együtt 1527-ben elfoglalta a török és csak a 17. század végén szabadult fel uralma alól. 1697-ben Grgur Parčić nini püspök egyházlátogatása során megállapította, hogy a helyi templomot nemrég építették újjá, még nincs tabernákuluma, oltárképe és keresztelőmedencéje sem. Titulusa Mária mennybevétele volt, egyúttal a püspök elrendelte, hogy a temetőt kőfallal kerítsék be. Plébániáját 1703-ban újraalapították. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1843-ban plébániájához tartoztak Medviđa, Dobropoljci, Bruška és Zelengrad települések. A településnek 1857-ben 204, 1910-ben 342 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 100 százaléka horvát nemzetiségű volt. 1991 szeptemberében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett. Házait és templomát a szerbek lerombolták. 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg. A falunak 2011-ben 67 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Mária mennybevétele tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma mai formájában 1938-ban épült. Ugyanezen a helyen a bejárattól jobbra levő sarokban egykor egy nagyon régi (valószínűleg a 14. vagy a 15. században épített) kis templomocska állt félköríves apszissal. A templomot 1966-ban megújították. 1991-ben a délszláv háború során a bevonuló szerbek súlyosan megrongálták. 1996 és 2001 között a helyiek újjáépítették. A templom egyhajós épület sekrestyévelés félköríves apszissal. A főoltár márványból készült (a zágrábi székesegyházból hozták át), oltárképén Szűz Mária 19. századi ábrázolása látható. A szembemiséző oltár kőből épült. A templom előtt található a különálló harangtorony két haranggal.

Jegyzetek

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 

Zára megye települései
Rodaljice falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re keletre , Dalmácia északi részén , Bukovica tájegységen fekszik . Két településrésze Rodaljice és Dobropoljci . Története Rodaljice első írásos említése “Radalich” névenben történt , de egy évvel később a nini püspökség oklevelében “Rasalich” alakban szerepelt . A török hódításig a szomszédos Brguddal , Dobropoljcival és Bruškával együtt a perušići plébániához tartozó falu volt . A környékbeli településekkel együttben elfoglalta a török és csak a század végén szabadult fel uralma alól.ben Grgur Parčić nini püspök egyházlátogatása során megállapította , hogy a helyi templomot nemrég építették újjá , még nincs tabernákuluma , oltárképe és keresztelőmedencéje sem . Titulusa Mária mennybevétele volt , egyúttal a püspök elrendelte , hogy a temetőt kőfallal kerítsék be . Plébániájátban újraalapították.ig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.ban plébániájához tartoztak Medviđa , Dobropoljci , Bruška és Zelengrad települések . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát nemzetiségű volt.szeptember ében a település szerb igazgatás alá került és a Krajinai Szerb Köztársaság része lett . Házait és templomát a szerbek lerombolták.augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a horvát hadsereg . A falunakbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Mária mennybevétele tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma mai formájábanban épült . Ugyanezen a helyen a bejárattól jobbra levő sarokban egykor egy nagyon régi ( valószínűleg a vagy a században épített ) kis templomocska állt félköríves apszissal . A templomotban megújították.ben a délszláv háború során a bevonuló szerbek súlyosan megrongálták.ésközött a helyiek újjáépítették . A templom egyhajós épület sekrestyévelés félköríves apszissal . A főoltár márványból készült ( a zágrábi székesegyházból hozták át ) , oltárképén Szűz Mária századi ábrázolása látható . A szembemiséző oltár kőből épült . A templom előtt található a különálló harangtorony két haranggal . Jegyzetek További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja Zára megye települései