Győri egyházmegye
A győri egyházmegye (, ) magyarországi római katolikus egyházmegye, a római katolikus egyház Esztergom-Budapesti érseki tartományának része. Élén 2016-tól Veres András püspök áll. Az egyházmegyét Szent István király alapította 1009-ben. Védőszentje a Boldogságos Szűz Mária.

Jelenlegi határait 1993. május 31-én II. János Pál pápa a Hungarorum Gens kezdetű apostoli konstitúciójában határozta meg. Katedrálisa a győri Nagyboldogasszony-székesegyház.

Történelem

Az alapítástól a mohácsi vészig 
A győri egyházmegye alapítása Szent István királyhoz köthető, aki megkoronázása előtt elküldte Asztrik apátot Rómába és II. Szilveszter pápa az esztergomi érsekség megalapításával együtt aláírta az alája tartozó három püspökség, így a győri püspökség alapításáról szóló okiratot is. Ez alapján az egyházmegye alapításának dátuma 1001-re tehető. Alapításkori területéhez tartozott a Dunántúl teljes nyugati része, tehát Győr, Sopron és Vas vármegyék teljes területe, Moson vármegye a Szigetköz kivételével, Zala vármegye Marcal menti területe, Veszprém vármegye a Bakonytól északra és Komárom megye dunántúli része. Első név szerint is bizonyosan ismert püspöke a német származású Hartvik volt, aki I. István magyar király legismertebb életrajzírója.

A székesegyház építése Modestus püspök (1009–1037) idejére tehető. A tatárjárás idején az akkori püspök, Gergely (1223–1241) más püspöktársaival együtt harcolt a tatárok ellen a Sajó mentén és ott halt hősi halált. Emlékoszlopa a Püspökvár kertjében található. Közben III. Frigyes német-római császár hadai az egyházmegyét végigpusztították, Győrt is elfoglalták és a székesegyház csaknem teljesen leégett a harcok során.

1273-ban I. Ottokár cseh király fosztotta ki a püspökséget. 1440-től Mihályfia Benedek püspök a kiskorú V. László királynak nyújtott menedéket Győrött I. Ulászló híveivel szemben, emiatt 1442-től várost az ifjú király gyámjának, III. Frigyes német-római császár katonái tartották megszállva 1446-ig.

A mohácsi vésztől Trianonig 
Az egyházmegye utolsó, mondhatni középkori püspöke Paksy Balázs (1525–1526) volt, aki sok más püspökkel együtt a mohácsi csatában esett el. A püspökséget ekkor sokáig nem töltötték be, birtokai világiak kezébe kerültek. Buda 1541-es eleste után Győr stratégiai szerepe megnőtt, hiszen a Bécs elleni támadás fő akadálya lett, ezért 1552-től a püspökvárat királyi helyőrség foglalta el. Emiatt a győri püspök tartózkodási helye a Győr melletti Kesző vára, illetve a Fertő melletti Rákos vagy Szombathely lett.

Bár a reformáció hamar megjelent az egyházmegyében, mégis a győri püspök az ország egyik legjelentősebb (betöltött) püspöksége lett, több esetben a győri püspök egyben kalocsai érsek is volt. 1594-ben Győrt elfoglalták a törökök, de 1598-ra a keresztény csapatoknak sikerült visszafoglalniuk. Ez idő alatt a székeskáptalan Sopronban működött. A győri székesegyház ez idő alatt megsemmisült, azt Náprágyi Demeter püspök hozta helyre, s egyben adományozta a székesegyháznak a Szent Lászlót ábrázoló hermát.

A győri székesegyházat 1645-re barokk stílusban alakították át és ott helyezték el azt a Walter Lynch menekült ír püspök által hozott Szűzanya kegyképet, amely később, 1697. március 17-én vérrel könnyezett. Zichy Ferenc püspök – aki szinte egyedüliként a korszak győri püspökei közül nem német származású volt – 1774-re mai barokk formájára alakíttatta a székesegyházat.

Mária Terézia magyar királynő 1777-ben megváltoztatta az egyházmegye határait: a pápai főesperesség átkerült a győri püspökségtől a veszprémihez, és önálló Szombathelyi egyházmegye létesült. A királynő Sopronban társaskáptalant is alapított a korábban jezsuita rend által használt Szent György-templomban. Az 1773-ban föloszlatott jezsuita rendnek az egyházmegyében fekvő gimnáziumait (Győr, Sopron, Kőszeg) 1802-ben a pannonhalmi bencések vették át.

A napóleoni háborúk alatt, 1809-ben Győrt ismét külföldi csapatok szállták meg, de a püspök végig a helyén maradt. A huszadik század elejére egyre inkább virágzásnak indultak a különféle jámborsági csoportok, harmadrendi közösségek is.

Trianontól napjainkig 
A trianoni békeszerződés következében az egyházmegye területe jelentősen csökkent. Az Ausztriához csatolt 99 plébániát eleinte (a szombathelyi egyházmegyétől elcsatolt 57 plébániával együtt) 1922-től a bécsi érsek mint apostoli kormányzó irányította, majd 1960-ban jött létre a Kismartoni egyházmegye. A korszak jelentős püspöke volt az 1941. február 24-én püspökké szentelt Apor Vilmos, aki 1945-ben vértanúhalált halt, s 1997-ben boldoggá avatták.

A második világháború után az egyházmegye területe annyiban változott, hogy a Pannonhalmi Területi Apátság plébániáit de facto kezelésbe vette. Az egyházmegyének hosszú időn át kinevezett püspöke nem volt, csak apostoli kormányzók végezték a püspöki feladatokat.

A rendszerváltás után 1993. május 31-én II. János Pál pápa a Hungarorum Gens kezdetű apostoli konstitúciójával megváltoztatta az egyházmegye határait, Győrhöz került a Szigetköz, Tatabánya környékét viszont a székesfehérvári egyházmegyéhez csatolták, és újból önállóságot kapott a Pannonhalmi Területi Apátság. Lehetőség volt újraalapítani az iskolákat, s emellett említést érdemel a győri Szentlélek plébániához kapcsolódó Apor Vilmos Iskolaközpont, amely 1993-ban nyílt meg marista szerzetesek vezetésével. Az egyházmegyét 2016. május 17-ig Pápai Lajos vezette, amikor Ferenc pápa Veres András addigi szombathelyi püspököt nevezte ki új megyés püspöknek.

Szervezet

Az egyházmegyében szolgálatot teljesítő püspökök

Esperesek 
 Mosoni esperesi kerület: Bodó Zoltán 
 Csornai esperesi kerület: Winkler Zsolt
 Győri esperesi kerület: Böcskei Győző
 Győr környéki esperesi kerület: Varga Balázs  
 Kapuvári esperesi kerület: Turner Lajos 
 Komáromi esperesi kerület: Kovács Csaba Albert
 Soproni esperesi kerület: Horváth Imre
 Sopron-környéki kerület: Gyürü Ferenc

(Forrás: Az egyházmegye honlapja)

Egyházközségek 
2013-ban a plébániák száma: 198 volt. Az egyházmegyés papság száma 127 fő, a férfiszerzetesek száma: 18 fő (ebből pappá szentelve 16 fő), a női szerzetesek száma: 19 fő.

Az egyházmegyében a papok alacsony létszáma, elöregedettsége (2017-ben az egyházmegye papjainak több mint fele idősebb, mint 73 év) miatt a működő plébániákat a felére kívánják csökkenteni.

Tevékenységek

Hitélet 
A győri egyházmegye területén 2013-ban a katolikusok száma: 378 099 fő (teljes népesség: 552 453 fő, katolikusok aránya: 68,4%)

Intézmények

Kulturális intézmények 
Egyházmegyei Levéltár
Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár
Szent László Látogatóközpont

Oktatási intézmények 
Brenner János Hittudományi Főiskola
Iskolák, óvodák
Prohászka Ottokár Orsolyita Gimnázium, Általános Iskola és Óvoda
Szent Orsolya Római Katolikus Gimnázium, Általános Iskola, Óvoda-Bölcsőde
Páli Szent Vince Katolikus Gimnázium, Általános Iskola és Óvoda
II. Rákóczi Ferenc Római Katolikus Általános Iskola és Óvoda 
Szent Anna Katolikus Általános Iskola és Óvoda
Szent Imre Római Katolikus Általános Iskola és Óvoda
Hildegard Óvoda
Árpád-házi Szent Margit Óvoda
Apor Vilmos Római Katolikus Óvoda, Általános Iskola, Alapfokú Művészeti Iskola, Gimnázium és Kollégium
Kántorképző
Papnevelő intézet
Szakkollégiumok
Boldog Apor Vilmos Kollégium
Szent László Kollégium
Szent Pál Katolikus Szakkollégium

Szociális intézmények 
Győr Egyházmegyei Papi Otthon
Győri Egyházmegyei Karitász

Jegyzetek

Források

További információk  
 Válogatott dokumentumok a Győri Egyházmegye életéből, 1945–1966; szerk. Adonyi Sztancs János, vál., bev. Bindes Ferenc és Németh László; Mécs, Budapest, 1991 ("Ha engem üldöztek...")
A Győri Egyházmegye ezer éve; szerk. Kiss Tamás; Győri Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár, Győr, 2000
Perger Gyula: "...félelemmel és aggodalommal...". Plébániák jelentései a háborús károkról a Győri Egyházmegyéből, 1945; Győri Egyházmegyei Levéltár, Győr, 2005 (A Győri Egyházmegyei Levéltár kiadványai. Források, feldolgozások)
"Bemegyek szent templomodba". A XX. században épült templomok a Győri Egyházmegyében; szerk. Biczó Zalán; Szentlélek Templom és Otthonfenntartó Alapítvány, Győr, 2007
In labore fructus. Jubileumi tanulmányok Győregyházmegye történetéből; szerk. Nemes Gábor, Vajk Ádám; Győri Egyházmegyei Levéltár, Győr, 2011 (A Győri Egyházmegyei Levéltár kiadványai. Források, feldolgozások)

Győri egyházmegye
A győri egyházmegye ( , ) magyarországi római katolikus egyházmegye , a római katolikus egyház Esztergom-Budapesti érseki tartományának része . Éléntól Veres András püspök áll . Az egyházmegyét Szent István király alapítottaben . Védőszentje a Boldogságos Szűz Mária . Jelenlegi határait májusén II. János Pál pápa a Hungarorum Gens kezdetű apostoli konstitúciójában határozta meg . Katedrálisa a győri Nagyboldogasszony-székesegyház . Történelem Az alapítástól a mohácsi vészig A győri egyházmegye alapítása Szent István királyhoz köthető , aki megkoronázása előtt elküldte Asztrik apátot Rómába és II. Szilveszter pápa az esztergomi érsekség megalapításával együtt aláírta az alája tartozó három püspökség , így a győri püspökség alapításáról szóló okiratot is . Ez alapján az egyházmegye alapításának dátumare tehető . Alapításkori területéhez tartozott a Dunántúl teljes nyugati része , tehát Győr , Sopron és Vas vármegyék teljes területe , Moson vármegye a Szigetköz kivételével , Zala vármegye Marcal menti területe , Veszprém vármegye a Bakonytól északra és Komárom megye dunántúli része . Első név szerint is bizonyosan ismert püspöke a német származású Hartvik volt , aki I. István magyar király legismertebb életrajzírója . A székesegyház építése Modestus püspök1037 ) idejére tehető . A tatárjárás idején az akkori püspök , Gergely1241 ) más püspöktársaival együtt harcolt a tatárok ellen a Sajó mentén és ott halt hősi halált . Emlékoszlopa a Püspökvár kertjében található . Közben III. Frigyes német-római császár hadai az egyházmegyét végigpusztították , Győrt is elfoglalták és a székesegyház csaknem teljesen leégett a harcok során . 1273-ban I. Ottokár cseh király fosztotta ki a püspökséget.től Mihályfia Benedek püspök a kiskorú V . László királynak nyújtott menedéket Győrött I. Ulászló híveivel szemben , emiatttől várost az ifjú király gyámjának , III. Frigyes német-római császár katonái tartották megszállvaig . A mohácsi vésztől Trianonig Az egyházmegye utolsó , mondhatni középkori püspöke Paksy Balázs1526 ) volt , aki sok más püspökkel együtt a mohácsi csatában esett el . A püspökséget ekkor sokáig nem töltötték be , birtokai világiak kezébe kerültek . Budaes eleste után Győr stratégiai szerepe megnőtt , hiszen a Bécs elleni támadás fő akadálya lett , ezérttől a püspökvárat királyi helyőrség foglalta el . Emiatt a győri püspök tartózkodási helye a Győr melletti Kesző vára , illetve a Fertő melletti Rákos vagy Szombathely lett . Bár a reformáció hamar megjelent az egyházmegyében , mégis a győri püspök az ország egyik legjelentősebb ( betöltött ) püspöksége lett , több esetben a győri püspök egyben kalocsai érsek is volt.ben Győrt elfoglalták a törökök , dera a keresztény csapatoknak sikerült visszafoglalniuk . Ez idő alatt a székeskáptalan Sopronban működött . A győri székesegyház ez idő alatt megsemmisült , azt Náprágyi Demeter püspök hozta helyre , s egyben adományozta a székesegyháznak a Szent Lászlót ábrázoló hermát . A győri székesegyházatre barokk stílusban alakították át és ott helyezték el azt a Walter Lynch menekült ír püspök által hozott Szűzanya kegyképet , amely később , márciusén vérrel könnyezett . Zichy Ferenc püspök – aki szinte egyedüliként a korszak győri püspökei közül nem német származású volt –re mai barokk formájára alakíttatta a székesegyházat . Mária Terézia magyar királynőben megváltoztatta az egyházmegye határait : a pápai főesperesség átkerült a győri püspökségtől a veszprémihez , és önálló Szombathelyi egyházmegye létesült . A királynő Sopronban társaskáptalant is alapított a korábban jezsuita rend által használt Szent György-templomban . Azban föloszlatott jezsuita rendnek az egyházmegyében fekvő gimnáziumait ( Győr , Sopron , Kőszeg) ben a pannonhalmi bencések vették át . A napóleoni háborúk alatt, ben Győrt ismét külföldi csapatok szállták meg , de a püspök végig a helyén maradt . A huszadik század elejére egyre inkább virágzásnak indultak a különféle jámborsági csoportok , harmadrendi közösségek is . Trianontól napjainkig A trianoni békeszerződés következében az egyházmegye területe jelentősen csökkent . Az Ausztriához csatoltplébániát eleinte ( a szombathelyi egyházmegyétől elcsatoltplébániával együtt) től a bécsi érsek mint apostoli kormányzó irányította , majdban jött létre a Kismartoni egyházmegye . A korszak jelentős püspöke volt az februárén püspökké szentelt Apor Vilmos , akiben vértanúhalált halt , sben boldoggá avatták . A második világháború után az egyházmegye területe annyiban változott , hogy a Pannonhalmi Területi Apátság plébániáit de facto kezelésbe vette . Az egyházmegyének hosszú időn át kinevezett püspöke nem volt , csak apostoli kormányzók végezték a püspöki feladatokat . A rendszerváltás után májusén II. János Pál pápa a Hungarorum Gens kezdetű apostoli konstitúciójával megváltoztatta az egyházmegye határait , Győrhöz került a Szigetköz , Tatabánya környékét viszont a székesfehérvári egyházmegyéhez csatolták , és újból önállóságot kapott a Pannonhalmi Területi Apátság . Lehetőség volt újraalapítani az iskolákat , s emellett említést érdemel a győri Szentlélek plébániához kapcsolódó Apor Vilmos Iskolaközpont , amelyban nyílt meg marista szerzetesek vezetésével . Az egyházmegyét májusig Pápai Lajos vezette , amikor Ferenc pápa Veres András addigi szombathelyi püspököt nevezte ki új megyés püspöknek . Szervezet Az egyházmegyében szolgálatot teljesítő püspökök Esperesek Mosoni esperesi kerület : Bodó Zoltán Csornai esperesi kerület : Winkler Zsolt Győri esperesi kerület : Böcskei Győző Győr környéki esperesi kerület : Varga Balázs Kapuvári esperesi kerület : Turner Lajos Komáromi esperesi kerület : Kovács Csaba Albert Soproni esperesi kerület : Horváth Imre Sopron-környéki kerület : Gyürü Ferenc ( Forrás : Az egyházmegye honlapja ) Egyházközségek 2013-ban a plébániák száma: volt . Az egyházmegyés papság számafő , a férfiszerzetesek száma: fő ( ebből pappá szentelvefő ) , a női szerzetesek száma: fő . Az egyházmegyében a papok alacsony létszáma , elöregedettségeben az egyházmegye papjainak több mint fele idősebb , mintév ) miatt a működő plébániákat a felére kívánják csökkenteni . Tevékenységek Hitélet A győri egyházmegye területénban a katolikusok száma: 099 fő ( teljes népesség : 453 fő , katolikusok aránya:4 % ) Intézmények Kulturális intézmények Egyházmegyei Levéltár Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár Szent László Látogatóközpont Oktatási intézmények Brenner János Hittudományi Főiskola Iskolák , óvodák Prohászka Ottokár Orsolyita Gimnázium , Általános Iskola és Óvoda Szent Orsolya Római Katolikus Gimnázium , Általános Iskola , Óvoda-Bölcsőde Páli Szent Vince Katolikus Gimnázium , Általános Iskola és Óvoda II. Rákóczi Ferenc Római Katolikus Általános Iskola és Óvoda Szent Anna Katolikus Általános Iskola és Óvoda Szent Imre Római Katolikus Általános Iskola és Óvoda Hildegard Óvoda Árpád-házi Szent Margit Óvoda Apor Vilmos Római Katolikus Óvoda , Általános Iskola , Alapfokú Művészeti Iskola , Gimnázium és Kollégium Kántorképző Papnevelő intézet Szakkollégiumok Boldog Apor Vilmos Kollégium Szent László Kollégium Szent Pál Katolikus Szakkollégium Szociális intézmények Győr Egyházmegyei Papi Otthon Győri Egyházmegyei Karitász Jegyzetek Források További információk Válogatott dokumentumok a Győri Egyházmegye életéből, 1966 ; szerk . Adonyi Sztancs János , vál . , bev . Bindes Ferenc és Németh László ; Mécs , Budapest , ( " Ha engem üldöztek.. . " ) A Győri Egyházmegye ezer éve ; szerk . Kiss Tamás ; Győri Egyházmegyei Kincstár és Könyvtár , Győr , Perger Gyula : " ...félelemmel és aggodalommal... " . Plébániák jelentései a háborús károkról a Győri Egyházmegyéből , Győri Egyházmegyei Levéltár , Győr , ( A Győri Egyházmegyei Levéltár kiadványai . Források , feldolgozások ) " Bemegyek szent templomodba " . A XX. században épült templomok a Győri Egyházmegyében ; szerk . Biczó Zalán ; Szentlélek Templom és Otthonfenntartó Alapítvány , Győr , In labore fructus . Jubileumi tanulmányok Győregyházmegye történetéből ; szerk . Nemes Gábor , Vajk Ádám ; Győri Egyházmegyei Levéltár , Győr , ( A Győri Egyházmegyei Levéltár kiadványai . Források , feldolgozások ) Győri egyházmegye