Vjatszkije Poljani
Vjatszkije Poljani () város Oroszország Kirovi területén, a Vjatszkije Poljani-i járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Kirovi terület délkeleti részén, Kirov területi székhelytől 350 km-re, a Vjatka alsó szakaszának jobb partján terül el. Közel fekszik mind Tatárföld, mind Udmurtföld határához. Folyami kikötő. Vasútállomás a transzszibériai vasútvonalon, Kazanytól 150 km-re északkeletre, Kirov területi székhellyel azonban nincs közvetlen vasúti összeköttetése.

Története 
A mai város helyén kezdetben udmurt falu állt. A 16. század közepéig a Vjatka alsó folyása mentén marik, tatárok, udmurtok éltek. Az ún. Arszki terület a Kazanyi Kánság fennhatóság alá tartozott. Kazany bevétele (1552) után az orosz állam kiterjesztette hatalmát az Alsó-Vjatka vidékére is.

Egy 1595-ben kiadott cári irat a szerzeteseknek adományozta az itteni néptelen területeket (az orosz poljana szó mai jelentése: 'tisztás'). A kolostor az első templommal 1599-re épült fel, és a körülötte kialakult település a 17. században a regionális kereskedelem egyik központja lett. A 18. század második felében, II. Katalin orosz cárnő szekularizációs rendelete nyomán a kolostort bezárták. A 19. század közepén nagy jelentőségre tett szert a folyón létesített kikötő, melyet a vjatkai hajózás egy részével együtt a helyi vállalkozó, T. F. Bulicsov és társasága tartott kézben. 

Az 1915-ben megnyitott Kazany–Jekatyerinburg vasútvonal kapcsolatot teremtett a Volga-vidék és az Urál ipari központjaival és utat nyitott a további fejlődésnek. 1929-ben a település járási székhely lett, 1942-ben városi rangot kapott.

Gazdasága 
A város gazdaságát meghatározó ipari létesítmény a „Molot” ('kalapács') nevű gépipari gyár. Alapvető rendeltetése a fegyvergyártás volt és nagyrészt az is maradt. Eredetileg a Moszkva melletti Zagorszkban (ma: Szergijev Poszad) alapították 1940-ben, de a következő évben a Szovjetuniót ért német támadás miatt a gyárat Vjatszkije Poljaniba evakuálták. Ebben a gyárban készültek többek között a szovjet hadseregben 1941-ben rendszeresített PPS–41 géppisztolyok, az 1950-es évek elejétől pedig a Kalasnyikov-gépkarabélyok és továbbfejlesztett változataik. Az 1970-es évektől átálltak a különböző kaliberű légvédelmi fegyverek, gránátvetők, vállról indítható páncéltörő rakéták gyártására. Az 1950-es évektől „polgári” célra mopedeket és motorkerékpár-oldalkocsikat állítottak elő. Az 1990-es években bevezették az olajipar és a mezőgazdaság részére készített berendezések, a különböző célú szerszámgépek gyártását.

A városban  Georgij Szemjonovics Spagin fegyvertervező tiszteletére emlékmúzeumot rendeztek be.

Közlekedés 
A Vjatkán átívelő itteni első vasúti hidat 1913–1916 között építették. 1978-ban a régi mellett egy második vasúti híd is készült; a régit azonban nem bontották le, sőt 2003-tól fémszerkezeti elemeit fokozatosan újakra cserélték. 

2007 decemberében avatták fel az öt év alatt felépített új közúti hidat. Az 5 km hosszú, 16 m széles híd megépítése a túlsó parti Szosznovka és Krasznaja Poljana településeket is közelhozta a városhoz.

Jegyzetek

Források 

A Kirovi terület települései
Vjatszkije Poljani ( ) város Oroszország Kirovi területén , a Vjatszkije Poljani-i járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Kirovi terület délkeleti részén , Kirov területi székhelytőlkm-re , a Vjatka alsó szakaszának jobb partján terül el . Közel fekszik mind Tatárföld , mind Udmurtföld határához . Folyami kikötő . Vasútállomás a transzszibériai vasútvonalon , Kazanytólkm-re északkeletre , Kirov területi székhellyel azonban nincs közvetlen vasúti összeköttetése . Története A mai város helyén kezdetben udmurt falu állt . A század közepéig a Vjatka alsó folyása mentén marik , tatárok , udmurtok éltek . Az ún . Arszki terület a Kazanyi Kánság fennhatóság alá tartozott . Kazany bevételeután az orosz állam kiterjesztette hatalmát az Alsó-Vjatka vidékére is . Egyben kiadott cári irat a szerzeteseknek adományozta az itteni néptelen területeket ( az orosz poljana szó mai jelentése : 'tisztás' ) . A kolostor az első templommalre épült fel , és a körülötte kialakult település a században a regionális kereskedelem egyik központja lett . A század második felében , II. Katalin orosz cárnő szekularizációs rendelete nyomán a kolostort bezárták . A század közepén nagy jelentőségre tett szert a folyón létesített kikötő , melyet a vjatkai hajózás egy részével együtt a helyi vállalkozó , T. F. Bulicsov és társasága tartott kézben . Azben megnyitott Kazany–Jekatyerinburg vasútvonal kapcsolatot teremtett a Volga-vidék és az Urál ipari központjaival és utat nyitott a további fejlődésnek.ben a település járási székhely lett,ben városi rangot kapott . Gazdasága A város gazdaságát meghatározó ipari létesítmény a „ Molot” ( 'kalapács' ) nevű gépipari gyár . Alapvető rendeltetése a fegyvergyártás volt és nagyrészt az is maradt . Eredetileg a Moszkva melletti Zagorszkban ( ma : Szergijev Poszad ) alapítottákben , de a következő évben a Szovjetuniót ért német támadás miatt a gyárat Vjatszkije Poljaniba evakuálták . Ebben a gyárban készültek többek között a szovjet hadseregbenben rendszeresített PPS–41 géppisztolyok , azes évek elejétől pedig a Kalasnyikov-gépkarabélyok és továbbfejlesztett változataik . Azes évektől átálltak a különböző kaliberű légvédelmi fegyverek , gránátvetők , vállról indítható páncéltörő rakéták gyártására . Azes évektől „ polgári” célra mopedeket és motorkerékpár-oldalkocsikat állítottak elő . Azes években bevezették az olajipar és a mezőgazdaság részére készített berendezések , a különböző célú szerszámgépek gyártását . A városban Georgij Szemjonovics Spagin fegyvertervező tiszteletére emlékmúzeumot rendeztek be . Közlekedés A Vjatkán átívelő itteni első vasúti hidat1916 között építették. ban a régi mellett egy második vasúti híd is készült ; a régit azonban nem bontották le , sőttól fémszerkezeti elemeit fokozatosan újakra cserélték . 2007 decemberében avatták fel az öt év alatt felépített új közúti hidat . Azkm hosszú,m széles híd megépítése a túlsó parti Szosznovka és Krasznaja Poljana településeket is közelhozta a városhoz . Jegyzetek Források A Kirovi terület települései