Dinjiška
Dinjiška falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Paghoz tartozik.

Fekvése 
Pagtól 14 km-re délkeletre, a sziget délkeleti részén, a Pagot Zárával összekötő 106-os számú út mentén, az azonos nevű öböl partján fekszik. Dinjiškához egyházilag hét kisebb település tartozik: Miškovići, Juričevići, Magaši, Šišini, Kukovići, Stara Vasa és Vrčići. A közelében fekvő Velo Blato termékeny mezején megterem a gyümölcs és a szőlő is. A festői, szelíd és sekély Dinjiškai-öbölben több magányos strand található.

Története 
Dinjiška nevét a neves horvát nyelvész Petar Skok a kicsinyítő képzős „gdinjica” (kis erdőcske) kifejezésből származtatja. (A „gdinj” főnév önmagában is kis erdőt jelent.) A Pag-sziget ugyanis egykor erdős terület volt és nem olyan kopár mint manapság. Petar Runje ferences harmadrendi szerzetes és pap a Zára szigeteiről szóló munkájában néhány érdekes adatot közöl a dinjiškai plébániáról. Ezek között szerepel, hogy a falun kívül állt egy 14. századi kis templom, amely ma már romokban áll. Ez volt Dinjiška első plébániatemploma. Később a pagi bencések itteni birtokán állt 1401 körül épített Szent Mór tiszteletére szentelt templom lett a falu plébániatemploma. E templom mellett kolostor is állt, amely a pagi Szent Péter bencés apátság alárendeltségébe tartozott. 1401-ben Lukács zárai érsek név szerint említi a már a 14. század közepén is említett Szent Kereszt templom Dominik nevű papját. 1426-ban felépült a település Szent Bertalan temploma is, építtetője a pagi Ruić család volt. Közülük a Szent Mór templom máig fennmaradt és ma ez a falu plébániatemploma. A falu sziget többi részével együtt a 15. századtól Velencei Köztársasághoz tartozott. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. Pag szigete 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1857-ben 107, 1910-ben 138 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 2011-ben 137 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Mór tiszteletére szentelt plébániatemploma 1401 körül épült. A homlokzata feletti nyitott harangtoronyban két harang látható, alatta a bejárat felett kör alakú ablak. Közvetlenül a bejárat felett egy életnagyságú, fehér márványból faragott, szépen kidolgozott fiatal női fej van beépítve. Valószínűleg egy régi római épületről származik és görög, vagy római szobrászművész alkotása. A fej egy téglalap alakú posztamensen áll, melynek közepére a „C.D.S.M.” betűket vésték be. A négy betűt Mijo Sabljak 1952-ben a „Chiesa di Santo Mauro” (Szent Mór templom) felirat rövidítésként olvasta. A dinijškaiak régóta a Rózsafüzér Királynőjének ünnepén tartják ünnepüket, amikor a településen nagy fesztivált rendeznek. Ekkor nem csak a helyiek, hanem a környező falvak lakossága is összegyűlik itt. 1966-ban Marijan Oblak segédpüspök új keresztutat szentelt fel a településen. A falu régi temetője a plébániatemplom körül volt. Az új temetőt 1975-ben szentelte fel Marijan Oblak akkor már zárai érsekként.
Az öbölben egy a francia uralom idején épített, mára elpusztult sólepárló telep található.

További információk 
 Pag város hivatalos oldala 
 Pag város turisztikai irodájának oldala  
 Pagi kulturális információk 
 A zárai érsekség honlapja 
 Pagi szállásinformációk   
 Térkép Kalauz – Pag

Jegyzetek

Zára megye települései
Dinjiška falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Paghoz tartozik . Fekvése Pagtólkm-re délkeletre , a sziget délkeleti részén , a Pagot Zárával összekötőos számú út mentén , az azonos nevű öböl partján fekszik . Dinjiškához egyházilag hét kisebb település tartozik : Miškovići , Juričevići , Magaši , Šišini , Kukovići , Stara Vasa és Vrčići . A közelében fekvő Velo Blato termékeny mezején megterem a gyümölcs és a szőlő is . A festői , szelíd és sekély Dinjiškai-öbölben több magányos strand található . Története Dinjiška nevét a neves horvát nyelvész Petar Skok a kicsinyítő képzős „ gdinjica” ( kis erdőcske ) kifejezésből származtatja . ( A „ gdinj” főnév önmagában is kis erdőt jelent . ) A Pag-sziget ugyanis egykor erdős terület volt és nem olyan kopár mint manapság . Petar Runje ferences harmadrendi szerzetes és pap a Zára szigeteiről szóló munkájában néhány érdekes adatot közöl a dinjiškai plébániáról . Ezek között szerepel , hogy a falun kívül állt egy századi kis templom , amely ma már romokban áll . Ez volt Dinjiška első plébániatemploma . Később a pagi bencések itteni birtokán álltkörül épített Szent Mór tiszteletére szentelt templom lett a falu plébániatemploma . E templom mellett kolostor is állt , amely a pagi Szent Péter bencés apátság alárendeltségébe tartozott.ben Lukács zárai érsek név szerint említi a már a század közepén is említett Szent Kereszt templom Dominik nevű papját.ban felépült a település Szent Bertalan temploma is , építtetője a pagi Ruić család volt . Közülük a Szent Mór templom máig fennmaradt és ma ez a falu plébániatemploma . A falu sziget többi részével együtt a századtól Velencei Köztársasághoz tartozott . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot . Pag szigeteésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.benbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Mór tiszteletére szentelt plébániatemplomakörül épült . A homlokzata feletti nyitott harangtoronyban két harang látható , alatta a bejárat felett kör alakú ablak . Közvetlenül a bejárat felett egy életnagyságú , fehér márványból faragott , szépen kidolgozott fiatal női fej van beépítve . Valószínűleg egy régi római épületről származik és görög , vagy római szobrászművész alkotása . A fej egy téglalap alakú posztamensen áll , melynek közepére a „ C.D.S.M.” betűket vésték be . A négy betűt Mijo Sabljakben a „ Chiesa di Santo Mauro” ( Szent Mór templom ) felirat rövidítésként olvasta . A dinijškaiak régóta a Rózsafüzér Királynőjének ünnepén tartják ünnepüket , amikor a településen nagy fesztivált rendeznek . Ekkor nem csak a helyiek , hanem a környező falvak lakossága is összegyűlik itt.ban Marijan Oblak segédpüspök új keresztutat szentelt fel a településen . A falu régi temetője a plébániatemplom körül volt . Az új temetőtben szentelte fel Marijan Oblak akkor már zárai érsekként . Az öbölben egy a francia uralom idején épített , mára elpusztult sólepárló telep található . További információk Pag város hivatalos oldala Pag város turisztikai irodájának oldala Pagi kulturális információk A zárai érsekség honlapja Pagi szállásinformációk Térkép Kalauz – Pag Jegyzetek Zára megye települései