Liu tao
A Liu tao az ókori kínai hadtudományos irodalom egyik kiemelkedő alkotása. A hagyomány a művet a  (太公) tiszteleti néven emlegetett nak (姜子牙; i. e. 11. század) tulajdonítja, aki egyike Kína legkorábbi név szerint ismert tábornokainak. Valójában nem keletkezhetett az i. e. 4–3. századnál korábban. A hat fejezetből álló mű  politikai és hadászati útmutatásait tartalmazza, amelyet a -dinasztia  és  királya számára adott elő. A 11. században összeállított hadművészeti kánon egyik műve.

Keletkezése
A hagyomány a művet a  (太公) tiszteleti néven emlegetett nak (姜子牙; i. e. 11. század) tulajdonítja, aki egyike Kína legkorábbi név szerint ismert tábornokainak. Ebből a korszakból azonban nem maradtak fenn hiteles szövegek, így ennek a műnek is aligha lehetett a félig legendás hadvezér a szerzője. A Liu tao nem csupán a hadviselés és a stratégia, taktika kérdéseit tárgyalja, de részletesen kitér a kormányzás alapelveire is, amelyből egyértelműen felfedezhető a legista szellemiség. Nem csupán a politikai elméletek újszerűsége, de a hadtudományos passzusokban fellelhető technikai részleteke is megerősítik azt a feltételezést, hogy a mű nem keletkezhetett régebben az i. e. 3. századnál. Hiszen részletes leírások olvashatók, a könnyűlovasságról, a kard használatról, a számszeríjász-alakulatokról stb., amelyek az i. e. 3. század előtt csak szórványosan léteztek Kína fejedelemségeiben, de semmiképpen nem jelentek meg olyan általánosságban, amilyen természetességgel a mű szerzője értekezik azokról.

A mű címének értelmezése sem egyértelmű. Még a mai kommentárszerzők és filológusok is különböző véleményen vannak a mű címének értelmezése kapcsán. A problémát a tao (韜) szó okozza, hiszen elsődleges jelentése: ’betakar’, ’bebugyolál’ vagy ’lefed’. A hadviseléssel kapcsolatos szövegekben ez a szó olyan kontextusban jelenik meg, hogy íjat bebugyolálni szövetbe, selyembe, azért, hogy szállítható, hordozható legyen. Később a szó egyfajta puzdrát, tegezt jelölt. A Han-korban jelentése kiegészült az ’elrejt’, ’eltitkol’ jelentéssel. A mű magyar fordítója, Tokaji Zsolt A hat titkos tanítás változatot javasolja, összhangban a mű angol nyelvű fordításának címével: Six Secret Teachings.

Tartalma
A hat fejezetre tagolt mű a maga nemében szigorú logikát követve épül fel. Az első részben, a „Civil titkos tanítás”-ban ( 文韜) a kormányzás alapelveit tárgyalja a szerző, kitér a jutalmazások és a büntetések szabályaira, valamint az uralkodáshoz és a hadviseléshez szükséges erényekre. A második részben, a „Katonai titkos tanítás”-ban ( 武韜) a parancsok, utasítások elméleti és gyakorlati aspektusairól olvashatunk, bár azoknak még mindig sokkal inkább a civil politikai, közigazgatási vonatkozásaiban. A „Sárkány titkos tanításá”-ban ( 龍韜) részletes leírás található a korabeli kínai hadseregszervezésről, a hadvezértől, tábornoktól megkövetelendő tulajdonságokról, a hadvezér kiválasztásának módjáról, a titkos jelekről, üzenő-pálcákról stb., valamint az ókori Kína két legérdekesebb, és egyben legjelentősebb katonai kérdéséről, a stratégiai hatalomról ( 勢) és a hadsereg formabontó taktikai alkalmazásáról ( 奇). A negyedik fejezet, a „Tigris titkos tanítása” ( 虎韜) a hadsereg arzenálját, technikai repertoárját veszi nagyító alá, részletes leltárt adva, pl. a harci szekerek fajtáiról és a szükséges mennyiségről, de a különböző hadászati műveletekről (pl. határátlépés, erődítmény bevétele, pihenő tartás stb.) is ebben a fejezetben esik szó. Az ötödik fejezet, a „Párduc titkos tanítása” ( 豹韜) a hadviselés gyakorlati kalauza. A szerző részletesen tárgyalja a különböző ellenség típusokat, de a hadműveletek számára legnagyobb kihívást okozó terepviszonyokon alkalmazandó taktikai fogasokról is itt ejt szót. Az utolsó fejezetben, a „Kutya titkos tanításá”-ban ( 犬韜) a különböző haderőnemek összeválogatásáról, használatáról és a kiképzésről olvashatunk.

Magyar fordítása 

 Taj Kung hat titkos tanítása; in: A háború törvényei; ford., jegyz., bev., tan. Tokaji Zsolt; Helikon, Bp., 2016 (Harcosok ösvényén)

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
   杜文玉 (szerk.).  《图说中国古代兵器与兵书》 ("A régi Kína fegyvereinek és katonai műveinek illusztrált története").  世界图书出版,  西安,  北京,  广州,  上海 2007. 
  Ralph D. Sawyer. The Seven Military Classics of Ancient China. (Transl. and commentary: R. D. Sawyer - Mei-chün Sawyer) Westview Press, Boulder - San Francisco - Oxford 1993. 
  Tokaji Zsolt (ford.) Tai Gong hat titkos tanítása. Kelet klasszikusai. Fapadoskonyv.hu, Budapest, 2011. 
  Tokaji Zsolt (ford.) Tai Gong: A háború törvényei. Harcosok ösvényén. Helikon Kiadó, Budapest, 2016. .

Kapcsolódó szócikkek 
 Kínai hadtudományos irodalom
 A hadművészeti kánon hét könyve
 Csiang Ce-ja

Külső hivatkozás

A Liu tao teljes szövege kínaiul – Chinese Text Project

Ókori kínai hadtudományos szövegek
A Liu tao az ókori kínai hadtudományos irodalom egyik kiemelkedő alkotása . A hagyomány a művet a ( 太公 ) tiszteleti néven emlegetett nak ( 姜子牙 ; i . e. század ) tulajdonítja , aki egyike Kína legkorábbi név szerint ismert tábornokainak . Valójában nem keletkezhetett az i. e.3. századnál korábban . A hat fejezetből álló mű politikai és hadászati útmutatásait tartalmazza , amelyet a -dinasztia és királya számára adott elő . A században összeállított hadművészeti kánon egyik műve . Keletkezése A hagyomány a művet a ( 太公 ) tiszteleti néven emlegetett nak ( 姜子牙 ; i . e. század ) tulajdonítja , aki egyike Kína legkorábbi név szerint ismert tábornokainak . Ebből a korszakból azonban nem maradtak fenn hiteles szövegek , így ennek a műnek is aligha lehetett a félig legendás hadvezér a szerzője . A Liu tao nem csupán a hadviselés és a stratégia , taktika kérdéseit tárgyalja , de részletesen kitér a kormányzás alapelveire is , amelyből egyértelműen felfedezhető a legista szellemiség . Nem csupán a politikai elméletek újszerűsége , de a hadtudományos passzusokban fellelhető technikai részleteke is megerősítik azt a feltételezést , hogy a mű nem keletkezhetett régebben az i . e. századnál . Hiszen részletes leírások olvashatók , a könnyűlovasságról , a kard használatról , a számszeríjász-alakulatokról stb. , amelyek az i . e. század előtt csak szórványosan léteztek Kína fejedelemségeiben , de semmiképpen nem jelentek meg olyan általánosságban , amilyen természetességgel a mű szerzője értekezik azokról . A mű címének értelmezése sem egyértelmű . Még a mai kommentárszerzők és filológusok is különböző véleményen vannak a mű címének értelmezése kapcsán . A problémát a tao ( 韜 ) szó okozza , hiszen elsődleges jelentése : ’betakar’ , ’bebugyolál’ vagy ’lefed’ . A hadviseléssel kapcsolatos szövegekben ez a szó olyan kontextusban jelenik meg , hogy íjat bebugyolálni szövetbe , selyembe , azért , hogy szállítható , hordozható legyen . Később a szó egyfajta puzdrát , tegezt jelölt . A Han-korban jelentése kiegészült az ’elrejt’ , ’eltitkol’ jelentéssel . A mű magyar fordítója , Tokaji Zsolt A hat titkos tanítás változatot javasolja , összhangban a mű angol nyelvű fordításának címével : Six Secret Teachings . Tartalma A hat fejezetre tagolt mű a maga nemében szigorú logikát követve épül fel . Az első részben , a „ Civil titkos tanítás”-ban ( 文韜 ) a kormányzás alapelveit tárgyalja a szerző , kitér a jutalmazások és a büntetések szabályaira , valamint az uralkodáshoz és a hadviseléshez szükséges erényekre . A második részben , a „ Katonai titkos tanítás”-ban ( 武韜 ) a parancsok , utasítások elméleti és gyakorlati aspektusairól olvashatunk , bár azoknak még mindig sokkal inkább a civil politikai , közigazgatási vonatkozásaiban . A „ Sárkány titkos tanításá”-ban ( 龍韜 ) részletes leírás található a korabeli kínai hadseregszervezésről , a hadvezértől , tábornoktól megkövetelendő tulajdonságokról , a hadvezér kiválasztásának módjáról , a titkos jelekről , üzenő-pálcákról stb. , valamint az ókori Kína két legérdekesebb , és egyben legjelentősebb katonai kérdéséről , a stratégiai hatalomról ( 勢 ) és a hadsereg formabontó taktikai alkalmazásáról ( 奇 ) . A negyedik fejezet , a „ Tigris titkos tanítása” ( 虎韜 ) a hadsereg arzenálját , technikai repertoárját veszi nagyító alá , részletes leltárt adva , pl. a harci szekerek fajtáiról és a szükséges mennyiségről , de a különböző hadászati műveletekről ( pl . határátlépés , erődítmény bevétele , pihenő tartás stb. ) is ebben a fejezetben esik szó . Az ötödik fejezet , a „ Párduc titkos tanítása” ( 豹韜 ) a hadviselés gyakorlati kalauza . A szerző részletesen tárgyalja a különböző ellenség típusokat , de a hadműveletek számára legnagyobb kihívást okozó terepviszonyokon alkalmazandó taktikai fogasokról is itt ejt szót . Az utolsó fejezetben , a „ Kutya titkos tanításá”-ban ( 犬韜 ) a különböző haderőnemek összeválogatásáról , használatáról és a kiképzésről olvashatunk . Magyar fordítása Taj Kung hat titkos tanítása ; in : A háború törvényei ; ford . , jegyz . , bev . , tan . Tokaji Zsolt ; Helikon, Bp.,( Harcosok ösvényén ) Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom 杜文玉 ( szerk. ) . 《 图说中国古代兵器与兵书 》 ( "A régi Kína fegyvereinek és katonai műveinek illusztrált története " ) . 世界图书出版 , 西安 , 北京 , 广州 , 上海 Ralph D. Sawyer . The Seven Military Classics of Ancient China . ( Transl. and commentary : R. D. Sawyer - Mei-chün Sawyer ) Westview Press , Boulder - San Francisco - Oxford Tokaji Zsolt ( ford . ) Tai Gong hat titkos tanítása . Kelet klasszikusai . Fapadoskonyv.hu , Budapest , Tokaji Zsolt ( ford . ) Tai Gong : A háború törvényei . Harcosok ösvényén . Helikon Kiadó, Budapest , \ . Kapcsolódó szócikkek Kínai hadtudományos irodalom A hadművészeti kánon hét könyve Csiang Ce-ja Külső hivatkozás A Liu tao teljes szövege kínaiul – Chinese Text Project Ókori kínai hadtudományos szövegek