Büchler Sándor
Büchler Sándor (Fülek, 1869. szeptember 24. – Auschwitz-Birkenau, 1944. július) magyar rabbi, történész, egyetemi tanár, judaikakutató.

Élete 
Apja Büchler Pinkász rabbi, talmudtudós volt. 1884 és 1894 között volt a budapesti rabbiképző növendéke. A bölcsészdoktori oklevelet 1893-ban szerezte meg a budapesti egyetemen, rabbivá 1895-ben avatták. 1897-től (1944-ig) keszthelyi főrabbi volt. A budapesti királyi magyar Pázmány Péter tudományegyetemen «A magyar zsidóság története» c. tárgykörből magántanárként működött (1914-től), a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet vezérlőbizottságának is tagja volt. A budapesti zsidók történetéről szóló munkáját az Izraelita Magyar Irodalmi Társulat jutalommal tüntette ki. 1927-ben és a követőző évben ösztöndíjasként Angliában kutathatott. 1944-ben Keszthely városa felajánlotta, megmenti őt, ám ő inkább sorsközösséget vállalva a többi zsidóval, bevonult a zalaegerszegi gettóba, ahonnan deportálták, és Auschwitz-Birkenauban meggyilkolták.

Cikkei a Magyar Zsidó Szemlében, az Egyenlőségben, a Múlt és Jövőben, az Országos Egyetértésben, Öesterreichische Wochenschriftben, az Izraelita Tanügyi Értesítőben, az Ost und Westben, a Hamagidban, a Heossifban, az Imit Évkönyveiben jelentek meg. A Jewish Encyclopedia munkatársa volt.

Kutatási területe a hazai zsidóság letelepedése, ezenkívül a nevesebb zsidó családok történetével is foglalkozott.

Emlékezete 
Keszthelyen 2000 eleje óta emlékszobája van. A nevét viseli egy, a magyar zsidóság történeti hagyományainak ápolását célul kitűző társaság (Büchler Sándor Baráti Társaság).

Művei 
 Zsidó letelepedések Európában a XVI-XVII. században, főtekintettel Magyarországra (doktori értekezés, Bp., 1893); 
 Sáj lumóre (Budapest 1895); 
 Az országos főrabbi hivatal Magyarországon a XVII. és a XVIII. században. (IMIT Évkönyve, 1896)
 Zsidók a magyar egyetemen. (IMIT Évkönyve, 1897)
 A nógrád vármegyei zsidók történelméből. (Magyar Zsidó Szemle, 1898)
 A magyar zsidók viseletéről. (IMIT Évkönyve, 1898)
 A zsidók története Budapesten a legrégibb időktől 1867-ig (Bp., 1901);
 A magyar nyelv terjeszkedése a zsidók között. (IMIT Évkönyve, 1905)
 A zsidók története. Közép- és felsőleányiskolák számára. 2. rész. A Talmud korától napjainkig. (Bp., 1908)
 A zsidók története Talmud korától napjainkig (tankönyv, Bp., 1908); 
 Eötvös József báró és a magyar zsidóság. (Izraelita Tanügyi Értesítő, 1913)
 A zsidók története és irodalma. Iskolai használatra írta Goldberger Rafáel. Átd. B. S. (Bp., 1901; 8. kiad. 1915)
 szerk.: Goldberg, R.: A zsidó nép története és irodalma a tíz törzs számkivetésétől a mai napig. Sajtó alá rend., átd. (Bp., 1901; 8. kiad. 1915).
 A zsidók története Magyarországon. A mohácsi vésztől a szabadságharcig (Egyenlőség, 1917–19); 
 Szerencsés Imre származása (Bp., 1937).
 A Goldzieherek családfájáról. (H. n., 1939)
 Das Judenprivilegium Bélas IV. vom Jahre 1255. (Bp., 1941)
 A Szentszék és a magyar zsidók a XVI. században. (H. és é. n.)

Jegyzetek

Források

További információk 
 
 Gutenberg nagy lexikon. Minden ismeretek tára. Bp., Nagy Lexikon Kiadóhivatal, 1931-1932
 Horák Magda: A magyar értelmiség veszteségei az 1940-es években. [Bp.], Szerző, [1996]
 Ki-kicsoda? Kortársak lexikona. [Bp.], Béta Irodalmi Rt., [1937]
 Emlékkönyv a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet ötvenéves jubileumára 1877-1927
 Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-
 Strbik Andrea: Héber nyelvtanok Magyarországon. Bp., MTA Judaisztikai Kutatócsoport-Osiris Kiadó, 1999
 Új Idők lexikona. Bp., Singer és Wolfner, 1936-1942
 Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
 Zalai életrajzi kislexikon. Szerk. Gyimesi Endre. Zalaegerszeg, Zala Megyei Önkormányzati Közgyűlés, 1994
 Zalai életrajzi kislexikon. 3. javított, bővített kiadás. Szerk. Fatér Bernadett, Horváth József, Kiss Gábor [és mások]. Zalaegerszeg, Deák Ferenc Megyei Könyvtár, 2005
 Dán Róbert: B. S. irodalmi munkássága. – Scheiber Sándor: B. S. történetírói munkásságához. (Magyar–zsidó oklevéltár. 10. köt. Bp., 1967)
 A halottak élén. Emlékfüzet B. S. főrabbi halálának 50. évfordulójára. Összeáll. László József. B. S. műveinek bibliográfiájával (Keszthely, 1994)
 Adalékok B. S. és Kohn Sámuel történetírói munkásságához. A magyarországi zsidóság történetíróinak emlékezete, avagy egy kézirat legendája. Szerk. Frojimovics Kinga, Schweitzer Gábor (Makor. Magyar–zsidó levéltári füzetek. Bp., 1997)
 Schweitzer Gábor: Rabbi a katedrán. B. S. magántanári habilitációja 1914-ben (Történelmi Szemle, 2002)
 Czoma László: B. S. (“Új idea, új cél keresésére szorítanak bennünket”. Tanulmányok a zsidó történetírásról. Mórija könyvek. 4. Bp., 2005)
 Scheiber Sándor: B. S. történetírói munkásságához (Magyar-Zsidó Oklevéltár, X., Bp., 1967)

1870-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
A holokauszt magyar áldozatai
Zsidó származású magyarok
Rabbik
Magyar történészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Meggyilkolt magyar egyházi személyek
Büchler Sándor ( Fülek , szeptember – Auschwitz-Birkenau , július ) magyar rabbi , történész , egyetemi tanár , judaikakutató . Élete Apja Büchler Pinkász rabbi , talmudtudós volt.ésközött volt a budapesti rabbiképző növendéke . A bölcsészdoktori okleveletban szerezte meg a budapesti egyetemen , rabbiváben avatták.tőlig ) keszthelyi főrabbi volt . A budapesti királyi magyar Pázmány Péter tudományegyetemen «A magyar zsidóság története» c. tárgykörből magántanárként működötttől ) , a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet vezérlőbizottságának is tagja volt . A budapesti zsidók történetéről szóló munkáját az Izraelita Magyar Irodalmi Társulat jutalommal tüntette ki.ben és a követőző évben ösztöndíjasként Angliában kutathatott.ben Keszthely városa felajánlotta , megmenti őt , ám ő inkább sorsközösséget vállalva a többi zsidóval , bevonult a zalaegerszegi gettóba , ahonnan deportálták , és Auschwitz-Birkenauban meggyilkolták . Cikkei a Magyar Zsidó Szemlében , az Egyenlőségben , a Múlt és Jövőben , az Országos Egyetértésben , Öesterreichische Wochenschriftben , az Izraelita Tanügyi Értesítőben , az Ost und Westben , a Hamagidban , a Heossifban , az Imit Évkönyveiben jelentek meg . A Jewish Encyclopedia munkatársa volt . Kutatási területe a hazai zsidóság letelepedése , ezenkívül a nevesebb zsidó családok történetével is foglalkozott . Emlékezete Keszthelyeneleje óta emlékszobája van . A nevét viseli egy , a magyar zsidóság történeti hagyományainak ápolását célul kitűző társaság ( Büchler Sándor Baráti Társaság ) . Művei Zsidó letelepedések Európában a XVI-XVII. században , főtekintettel Magyarországra ( doktori értekezés , Bp. , Sáj lumóre ( Budapest Az országos főrabbi hivatal Magyarországon a XVII. és a XVIII. században . ( IMIT Évkönyve , Zsidók a magyar egyetemen . ( IMIT Évkönyve , A nógrád vármegyei zsidók történelméből . ( Magyar Zsidó Szemle , A magyar zsidók viseletéről . ( IMIT Évkönyve , A zsidók története Budapesten a legrégibb időktőlig ( Bp. , A magyar nyelv terjeszkedése a zsidók között . ( IMIT Évkönyve , A zsidók története . Közép- és felsőleányiskolák számára . rész . A Talmud korától napjainkig . ( Bp. , A zsidók története Talmud korától napjainkig ( tankönyv , Bp. , Eötvös József báró és a magyar zsidóság . ( Izraelita Tanügyi Értesítő , A zsidók története és irodalma . Iskolai használatra írta Goldberger Rafáel . Átd . B . S. ( Bp. , kiad. szerk . : Goldberg , R. : A zsidó nép története és irodalma a tíz törzs számkivetésétől a mai napig . Sajtó alá rend . , átd . ( Bp. , kiad . A zsidók története Magyarországon . A mohácsi vésztől a szabadságharcig ( Egyenlőség , 19 ) ; Szerencsés Imre származása ( Bp. , A Goldzieherek családfájáról . ( H. n . , Das Judenprivilegium Bélas IV. vom Jahre ( Bp. , A Szentszék és a magyar zsidók a XVI. században . ( H. és é. n . ) Jegyzetek Források További információk Gutenberg nagy lexikon . Minden ismeretek tára . Bp. , Nagy Lexikon Kiadóhivatal , Horák Magda : A magyar értelmiség veszteségei azes években . [ Bp. ] , Szerző , [ 1996 ] Ki-kicsoda ? Kortársak lexikona . [ Bp. ] , Béta Irodalmi Rt. , [ 1937 ] Emlékkönyv a Ferenc József Országos Rabbiképző Intézet ötvenéves jubileumára Révai Új Lexikona . Főszerk . Kollega Tarsoly István . Szekszárd , Babits , Strbik Andrea : Héber nyelvtanok Magyarországon . Bp. , MTA Judaisztikai Kutatócsoport-Osiris Kiadó , Új Idők lexikona . Bp. , Singer és Wolfner , Új magyar életrajzi lexikon . Főszerk . Markó László . Bp. , Magyar Könyvklub Zalai életrajzi kislexikon . Szerk . Gyimesi Endre . Zalaegerszeg , Zala Megyei Önkormányzati Közgyűlés , Zalai életrajzi kislexikon. javított , bővített kiadás . Szerk . Fatér Bernadett , Horváth József , Kiss Gábor [ és mások ] . Zalaegerszeg , Deák Ferenc Megyei Könyvtár , Dán Róbert : B . S. irodalmi munkássága. – Scheiber Sándor : B . S. történetírói munkásságához . ( Magyar–zsidó oklevéltár. köt . Bp. , A halottak élén . Emlékfüzet B . S. főrabbi halálának évfordulójára . Összeáll . László József . B . S. műveinek bibliográfiájával ( Keszthely , Adalékok B . S. és Kohn Sámuel történetírói munkásságához . A magyarországi zsidóság történetíróinak emlékezete , avagy egy kézirat legendája . Szerk . Frojimovics Kinga , Schweitzer Gábor ( Makor . Magyar–zsidó levéltári füzetek . Bp. , Schweitzer Gábor : Rabbi a katedrán . B . S. magántanári habilitációjaben ( Történelmi Szemle , Czoma László : B . S. ( “Új idea , új cél keresésére szorítanak bennünket” . Tanulmányok a zsidó történetírásról . Mórija könyvek . Bp. , Scheiber Sándor : B . S. történetírói munkásságához ( Magyar-Zsidó Oklevéltár , X. , Bp. , 1870-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek A holokauszt magyar áldozatai Zsidó származású magyarok Rabbik Magyar történészek Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Meggyilkolt magyar egyházi személyek