Csuhloma
Csuhloma () város Oroszország Kosztromai területén, a Csuhlomai járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Kosztromától 172 km-re északkeletre, a Csuhloma-tó partján terül el. A legközelebbi vasútállomás az 58 km-re délnyugatra fekvő Galics, vasúti csomópont.

Története 
A tó parti Csuhloma már a 10. században is létezett, bár a mai várostól távolabbi helyen. Neve a kosztromai vidéken valaha élt finnugor népcsoport nevéből származik. A 9. században oda betelepülő szlávok az Északi-Dvina és a Szuhona medencéjében talált finnségi népcsoportot csugy-nak (csuhna, csuhonci) nevezték. Az ő nyelvükön csuhloma feltehetően a csugy tava jelentéssel bírt.

Az egykori városka helyén Avraamij szerzetes – akit hol Galickij (Galicsi-), hol Csuhlomszkij (Csuhlomai-), hol Gorogyeckij (Gorogyeci-) Avraamijként említenek – 1355-ben kolostort alapított. Csuhloma nevét az évkönyvek először 1381-ben említik, amikor egy egyházi vezetőt ebbe a kolostorba száműztek. Erődítménye a 15. század elején épült, ekkor a Galicsi fejedelemséghez tartozott, majd azzal együtt a Moszkvai nagyfejedelemség része lett. A 16. század első felében, majd a 17. század eleji harcokban különösen sok támadást élt át. 

Csuhlomának több híres kereskedő dinasztiája volt. Közülük a leggazdagabbak saját hajóikon Arhangelszken át Amszterdammal is kereskedtek. A lakosok többsége kézművességgel, halászattal foglalkozott. 1778-ban város és a Kosztromai kormányzóság egyik közigazgatási egységének székhelye lett. A szovjet korszakban a településen erdészeti gazdaság és tejfeldolgozó vállalat működött.

A mai város 
A régi várost a tópartra építették és félkörben földsánccal vették körül, melynek kisebb maradványai fennmaradtak. A 18–19. század fordulóján kialakított városszerkezet központja ma is az egykori vásártér (Torgovaja ploscsagy). Északi részén emelkedik az ötkupolás Uszpenszkij-templom (Istenanya elszenderedése-templom, 1730–1740) és sátortetős harangtornya. Egy másik műemlék a Preobrazsenszkij-székesegyház (Urunk színeváltozása-székesegyház) 1746-ban emelt épülete. A lakóházak jelentős része napjainkban is régi, faragással díszített faház.

A településtől északra, a magas tóparton található a 14. században alapított Avraam Gorogyeckij- (Gorogyeci Ábrahám-) kolostor. A 18. században kőfallal vették körül. Területén két ötkupolás templom áll, a nagyobbikhoz (1857–1867) harangtorony csatlakozik.

Jegyzetek

Források 

 (Hozzáférés archívból: 208-03-12)

A Kosztromai terület települései
Csuhloma ( ) város Oroszország Kosztromai területén , a Csuhlomai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Kosztromátólkm-re északkeletre , a Csuhloma-tó partján terül el . A legközelebbi vasútállomás azkm-re délnyugatra fekvő Galics , vasúti csomópont . Története A tó parti Csuhloma már a században is létezett , bár a mai várostól távolabbi helyen . Neve a kosztromai vidéken valaha élt finnugor népcsoport nevéből származik . A században oda betelepülő szlávok az Északi-Dvina és a Szuhona medencéjében talált finnségi népcsoportot csugy-nak ( csuhna , csuhonci ) nevezték . Az ő nyelvükön csuhloma feltehetően a csugy tava jelentéssel bírt . Az egykori városka helyén Avraamij szerzetes – akit hol Galickij ( Galicsi- ) , hol Csuhlomszkij ( Csuhlomai- ) , hol Gorogyeckij ( Gorogyeci- ) Avraamijként említenek –ben kolostort alapított . Csuhloma nevét az évkönyvek előszörben említik , amikor egy egyházi vezetőt ebbe a kolostorba száműztek . Erődítménye a század elején épült , ekkor a Galicsi fejedelemséghez tartozott , majd azzal együtt a Moszkvai nagyfejedelemség része lett . A század első felében , majd a század eleji harcokban különösen sok támadást élt át . Csuhlomának több híres kereskedő dinasztiája volt . Közülük a leggazdagabbak saját hajóikon Arhangelszken át Amszterdammal is kereskedtek . A lakosok többsége kézművességgel , halászattal foglalkozott.ban város és a Kosztromai kormányzóság egyik közigazgatási egységének székhelye lett . A szovjet korszakban a településen erdészeti gazdaság és tejfeldolgozó vállalat működött . A mai város A régi várost a tópartra építették és félkörben földsánccal vették körül , melynek kisebb maradványai fennmaradtak . A19. század fordulóján kialakított városszerkezet központja ma is az egykori vásártér ( Torgovaja ploscsagy ) . Északi részén emelkedik az ötkupolás Uszpenszkij-templom ( Istenanya elszenderedése-templom, 1740 ) és sátortetős harangtornya . Egy másik műemlék a Preobrazsenszkij-székesegyház ( Urunk színeváltozása-székesegyház) ban emelt épülete . A lakóházak jelentős része napjainkban is régi , faragással díszített faház . A településtől északra , a magas tóparton található a században alapított Avraam Gorogyeckij- ( Gorogyeci Ábrahám- ) kolostor . A században kőfallal vették körül . Területén két ötkupolás templom áll , a nagyobbikhoz1867 ) harangtorony csatlakozik . Jegyzetek Források ( Hozzáférés archívból : 12 ) A Kosztromai terület települései