Esterházy-kastély (Pápa)
Az Esterházy-kastély Pápán, a városközpontban, a Fő téren, a Nagytemplom mögött található. A barokk kastély és az egykori erődítményrendszer fontos szerepet töltött be a város történelmében, fejlődésében. Megújulva ismételten kiemelt idegenforgalmi vonzerőt ad a városnak.

Építése 
A pápai Esterházy-kastély épületének előzménye a Garaiak által a 15. század első felében emelt vár állt (részben) a helyén. Az első feljegyzett török támadás 1529-ben érte Pápát és a környékbeli falvakat a Bécs felé menetelő hadak részéről, azonban nem kizárt – bár erről írásos emlék nem maradt fenn –, hogy portyázó csapatok már az 1526-os dúláskor elérték a várost, és minden bizonnyal az 1532-es hadjárat sem kerülte el. Valószínűleg ekkor épült ki az első gyenge földsánc a város körül. A várat a török uralom alatt tovább építették. A pápai uradalom 1626-ban lett az Esterházyaké. Ebben az időben tűzvész pusztított a városban, amely jelentős mértékben megrongálta a várkastélyt (és a templomot is.) 1704-ben a helyőrség Rákóczi mellé állt, 1707-ben pedig császári hadak szállták meg, később pusztulni kezdett.

Esterházy Ferenc a 18. század közepén lett Pápa ura, 1743-ban monumentális rezidenciát terveztetett Franz Anton Pilgrammal a védelmi funkcióját elveszítő vár helyére. Halála után Fellner Jakab, majd miután ő is elhunyt, Grossmann József folytatta a munkát. A vizesárokkal körbevett épület látványtervét őrzi a kastély Nádor-termének falát díszítő falkép. Ez az elképzelés végül nem valósult meg teljes egészében, ugyanis a pápai birtokot megöröklő Eszterházy Károly figyelmét inkább egyházi építkezései kötötték le. A barokk kastély építése csak az 1784-ben fejeződött be, miközben a kivitelezési munkálatokat a kor jeles mesterei – Grossmann József mellett Fellner Jakab – vezették.
1945-től 1959-ig a szovjet hadsereg használta, Sajnos ebben az időszakban nemcsak az épületben keletkeztek jelentős károk, de megsemmisült illetve eltűnt szinte a teljes belső berendezés is. Az ezt követő időszakban a városi könyvtár, a zeneiskola, a művelődési ház és az helytörténeti múzeum volt a kastély „lakója”. Az 1960-as évek közepén a külső homlokzatot renoválták, majd a kastélykápolna 1990-es helyreállítását, amely a barokk falfestményt is magába foglalta az Europa Nostra-díjjal honorálták. Időközben a belső terek olyan állapotba kerültek, hogy egy az 1996-ban elvégzett vizsgálat megállapította, életveszélyt jelentenek a látogatókra. A főépület felújítására több ütemben 1988 és 2015 között került sor. Melléképülete, a váristálló még nem újult meg.

Az épület építészeti kialakítása

A kastély főépülete 
Az egyemeletes barokk kastély a versailles-i kastélytípusba tartozik. Az épület parkra néző főszárnya íves oromzattal záruló középrizalittal és sarokrizalittal tagolt. Az oromzaton látható az Esterházy-címert. A két szárny manzárdtetős sarokrizalitokkal végződik. Az épületegyüttes középső szárnyában lettek kialakítva a reprezentációs helyiségek, míg az oldalszárnyakban lévő vendéglakosztályok mellett a nyugati szárnyban volt a tulajdonos magánlakosztálya, míg a keletiben kapott helyet a kastélykápolna, melynek falait Joseph Ignaz Mildorfer freskói díszítik. Jellegzetes az épület sávos vakolattal díszített homlokzata. A kastély külső formájában építése óta jelentős változás nem következett be. A belső tereket az 1860-as években Esterházy Pál újíttatta fel, ekkor épült az Ősök csarnoka és a Nádor-terem, a díszterem. Itt látható ma az a festmény, amely Pápát az 1700-as évek közepén ábrázolja. A Nádor-terem jellegzetes barokk berendezésével, intarziás parkettájával, barokk kályhájával érzékelteti, milyen lehetett a kastély korábbi állapotában. A múzeumban több korabeli bútort, festményt, használati tárgyat őriznek, de ezek többsége nem a kastélyból származik, később került ide. A Krisztus mennybemenetelét ábrázoló freskót Johann Ignaz Mildorfer, a Bécsi Képzőművészeti Akadémia tanára készítette, 1750 körül. A lapos kupolát tartó boltívek ívháromszögében angyalfigurák tartják Jézus szenvedésének relikviáit: a töviskoszorút, a kalapácsot a szegekkel, a lándzsát és a kelyhet. A párkány fölött emelkedik föl a feltámadt Jézus angyalseregtől körülvéve a Szentháromság másik két személyéhez.
2015-től itt található a főúri enteriőrt bemutató kiállítás, ahol a grófi kastély életének képviselői segítségével bepillantást nyerhetünk a barokk főúri élet hétköznapjaiba.

Kastélykápolna 
A keleti szárny végében nyolcszögletű kápolna kapott helyet, kompozit pilasztertagolással, háromrészes, fogazott főpárkánnyal. A nyílások felett törtvonalú szemöldök húzódik. A kápolna kifestése a kutatás mai állása szerint Joseph Ignaz Mildorfer műve, 1754-ből. A csegelyeken a Passió eszközeit tartó angyalok, a kupolán Jézus Krisztus mennybemenetele látható. A kápolna 1945-től zárva volt, majd 2015-től ismételten az építtető és mélyen hívő Esterházy család szándékai szerinti megszentelt hely, ahol katolikus miséket, esküvőket és keresztelőket lehet tartani.

A lépcsőház 
Az előcsarnokba belépve a barokk pompájú, kőkorláttal és stukkós mennyezettel pompázó lépcsőházba jutunk, amelyet gyakran hasonlítanak a pozsonyi Nyáry-palota híres lépcsőházához. Ezen át érhetünk fel az emeletre.

Kerítés és kapuoroszlánok 
Az 1860-as években történt átépítés során állították fel a Párizsból hozatott kastélykaput. A díszudvaron állnak az 1790-es évekből származó kapuőrző, címertartó oroszlánszobrok. A kerítés megsemmisült, a kapunak is nyoma veszett 1945-ben.

Várkert 
Az Esterházy-kastély, a pápaiak által csak Várkertnek emlegetett parkja kiterjedt zöldfelületként övezi az épületet. A második világháború előtt óriási volt, a mainál többszörösen nagyobb, jórészt vadaspark, amelybe a köznép jobbára nem tehette be a lábát. A háború után aztán fejszéstől jöttek ide az addig kirekesztettek, irtani való erdőnek nézve azt, ami ekkor már nem a grófé volt, s így a magukét pusztították.
A faritkaságokban, ősplatánokban bővelkedő Várkertet Evlija Cselebi, a híres török világutazó írásában Irem kertjéhez hasonló gyönyörű kertnek nevezi.
A park megcsonkítva, majd a közelmúltban helyreállítva is szép, a megmaradt ősfák sok ölnyi kerületű törzse, irdatlan ágkarjai, a juharok, kőrisek, gesztenyék, sajmeggyek, vörösfenyők, bükkök.

Váristálló és kocsiszín 
A kastélytól keletre, arra merőlegesen helyezkedik el a szintén Grossmann József tervezte istálló (jobb oldalon) és kocsiszín (bal oldalon) épülete. A sarokrizalitos építmény középső részén vízszintes vakolatsávozás, falfülkéiben ovális alakú nyílások (részben átalakítva), középen pillérek keretezte, váll- és záróköves, félkörzáródású, kőkeretes kapu áll. A sarokrizalitokat falsávok tagolják, közöttük egyenes záródású, szalagkeretes ablakok. Az épületet 1980–81-ben Varga István tervei szerint szállóvá alakították, ám középső része ma is őrzi eredeti formáját: négy dór pilléren nyugvó hevederes csehsüvegboltozatos tér. A rizalitokon manzárd-, középen nyeregtető, cserépfedés.
Az istálló-kocsiszín előtt jobb és bal oldalon őrségházak állnak. Három-, illetve kéttengelyes homlokzatukat falsávok tagolják, háromrészes főpárkány zárja. Az egyenes záródású, szalagkeretes, könyöklős ablakok alatt faltükör, felettük táblázat van. Manzárdtető, cserépfedés, ovális padlástéri ablakok, lakóházakká alakítva. A közelmúltban zajlott felújítás ezeket nem érintette.

Felújítása 

Az építést követően a belső terek tekintetében az 1860-as években lezajlott felújítás és építés volt jelentős. A világháborút követően a berendezési tárgyak eltűntek, az épület állaga a más célú használat és karbantartás hiányában erősen leromlott.

Az első jelentősebb beavatkozásra 40 évet kellett várni. 1988-89-ben újították fel az egykori kápolnát, 1999 és 2003 között a tetőszerkezetet, 2011-ben 960 m²-en a főúri enteriőrt újították fel. 2015. április 17-én átadták a pince és a padlás kivételével megújult helyiségeket, mintegy 3600 négyzetméteren. Elkészültek a tárlatoknak helyet adó kiállítótermek, a marionett-bábszínház, a moziterem, a kávéház, a kiszolgáló helyiségek, valamint a rendezvénytermek kialakítása, berendezése. Az építési engedélyben a műemlékvédelmi hatóság előírta az épület kutatását, amit festőrestaurátorok és régészek végeztek el. Ezek során előkerültek bemutatásra érdemes leletek, például 19. századi fal- és mennyezetfestések. Ez a munka kissé kitolta az eredetileg tervezett határidőt, és több pénzt igényelt, amit pályázaton egészített ki a város.
Az addig elvégzett beruházás költsége hárommilliárd forint volt.

Jövőbeni tervek 
Hátra van még  a váristálló és az őrházak felújítása, újraépítése, a Tapolca medrének revitalizálása.

Galéria

Jegyzetek 

Pápa építményei
Veszprém megye kastélyai
Magyarország barokk kastélyai, palotái
Pápa
Magyarország 18. századi építményei
Veszprém megye műemlékei
Az 1780-as években átadott építmények
Az Esterházy-kastély Pápán , a városközpontban , a Fő téren , a Nagytemplom mögött található . A barokk kastély és az egykori erődítményrendszer fontos szerepet töltött be a város történelmében , fejlődésében . Megújulva ismételten kiemelt idegenforgalmi vonzerőt ad a városnak . Építése A pápai Esterházy-kastély épületének előzménye a Garaiak által a század első felében emelt vár állt ( részben ) a helyén . Az első feljegyzett török támadásben érte Pápát és a környékbeli falvakat a Bécs felé menetelő hadak részéről , azonban nem kizárt – bár erről írásos emlék nem maradt fenn – , hogy portyázó csapatok már azos dúláskor elérték a várost , és minden bizonnyal azes hadjárat sem kerülte el . Valószínűleg ekkor épült ki az első gyenge földsánc a város körül . A várat a török uralom alatt tovább építették . A pápai uradalomban lett az Esterházyaké . Ebben az időben tűzvész pusztított a városban , amely jelentős mértékben megrongálta a várkastélyt ( és a templomot is.) ben a helyőrség Rákóczi mellé állt, ben pedig császári hadak szállták meg , később pusztulni kezdett . Esterházy Ferenc a század közepén lett Pápa ura, ban monumentális rezidenciát terveztetett Franz Anton Pilgrammal a védelmi funkcióját elveszítő vár helyére . Halála után Fellner Jakab , majd miután ő is elhunyt , Grossmann József folytatta a munkát . A vizesárokkal körbevett épület látványtervét őrzi a kastély Nádor-termének falát díszítő falkép . Ez az elképzelés végül nem valósult meg teljes egészében , ugyanis a pápai birtokot megöröklő Eszterházy Károly figyelmét inkább egyházi építkezései kötötték le . A barokk kastély építése csak azben fejeződött be , miközben a kivitelezési munkálatokat a kor jeles mesterei – Grossmann József mellett Fellner Jakab – vezették . 1945-tőlig a szovjet hadsereg használta , Sajnos ebben az időszakban nemcsak az épületben keletkeztek jelentős károk , de megsemmisült illetve eltűnt szinte a teljes belső berendezés is . Az ezt követő időszakban a városi könyvtár , a zeneiskola , a művelődési ház és az helytörténeti múzeum volt a kastély „ lakója” . Azas évek közepén a külső homlokzatot renoválták , majd a kastélykápolnaes helyreállítását , amely a barokk falfestményt is magába foglalta az Europa Nostra-díjjal honorálták . Időközben a belső terek olyan állapotba kerültek , hogy egy azban elvégzett vizsgálat megállapította , életveszélyt jelentenek a látogatókra . A főépület felújítására több ütembenésközött került sor . Melléképülete , a váristálló még nem újult meg . Az épület építészeti kialakítása A kastély főépülete Az egyemeletes barokk kastély a versailles-i kastélytípusba tartozik . Az épület parkra néző főszárnya íves oromzattal záruló középrizalittal és sarokrizalittal tagolt . Az oromzaton látható az Esterházy-címert . A két szárny manzárdtetős sarokrizalitokkal végződik . Az épületegyüttes középső szárnyában lettek kialakítva a reprezentációs helyiségek , míg az oldalszárnyakban lévő vendéglakosztályok mellett a nyugati szárnyban volt a tulajdonos magánlakosztálya , míg a keletiben kapott helyet a kastélykápolna , melynek falait Joseph Ignaz Mildorfer freskói díszítik . Jellegzetes az épület sávos vakolattal díszített homlokzata . A kastély külső formájában építése óta jelentős változás nem következett be . A belső tereket azas években Esterházy Pál újíttatta fel , ekkor épült az Ősök csarnoka és a Nádor-terem , a díszterem . Itt látható ma az a festmény , amely Pápát azas évek közepén ábrázolja . A Nádor-terem jellegzetes barokk berendezésével , intarziás parkettájával , barokk kályhájával érzékelteti , milyen lehetett a kastély korábbi állapotában . A múzeumban több korabeli bútort , festményt , használati tárgyat őriznek , de ezek többsége nem a kastélyból származik , később került ide . A Krisztus mennybemenetelét ábrázoló freskót Johann Ignaz Mildorfer , a Bécsi Képzőművészeti Akadémia tanára készítette, körül . A lapos kupolát tartó boltívek ívháromszögében angyalfigurák tartják Jézus szenvedésének relikviáit : a töviskoszorút , a kalapácsot a szegekkel , a lándzsát és a kelyhet . A párkány fölött emelkedik föl a feltámadt Jézus angyalseregtől körülvéve a Szentháromság másik két személyéhez . 2015-től itt található a főúri enteriőrt bemutató kiállítás , ahol a grófi kastély életének képviselői segítségével bepillantást nyerhetünk a barokk főúri élet hétköznapjaiba . Kastélykápolna A keleti szárny végében nyolcszögletű kápolna kapott helyet , kompozit pilasztertagolással , háromrészes , fogazott főpárkánnyal . A nyílások felett törtvonalú szemöldök húzódik . A kápolna kifestése a kutatás mai állása szerint Joseph Ignaz Mildorfer műve, ből . A csegelyeken a Passió eszközeit tartó angyalok , a kupolán Jézus Krisztus mennybemenetele látható . A kápolnatől zárva volt , majdtől ismételten az építtető és mélyen hívő Esterházy család szándékai szerinti megszentelt hely , ahol katolikus miséket , esküvőket és keresztelőket lehet tartani . A lépcsőház Az előcsarnokba belépve a barokk pompájú , kőkorláttal és stukkós mennyezettel pompázó lépcsőházba jutunk , amelyet gyakran hasonlítanak a pozsonyi Nyáry-palota híres lépcsőházához . Ezen át érhetünk fel az emeletre . Kerítés és kapuoroszlánok Azas években történt átépítés során állították fel a Párizsból hozatott kastélykaput . A díszudvaron állnak azes évekből származó kapuőrző , címertartó oroszlánszobrok . A kerítés megsemmisült , a kapunak is nyoma veszettben . Várkert Az Esterházy-kastély , a pápaiak által csak Várkertnek emlegetett parkja kiterjedt zöldfelületként övezi az épületet . A második világháború előtt óriási volt , a mainál többszörösen nagyobb , jórészt vadaspark , amelybe a köznép jobbára nem tehette be a lábát . A háború után aztán fejszéstől jöttek ide az addig kirekesztettek , irtani való erdőnek nézve azt , ami ekkor már nem a grófé volt , s így a magukét pusztították . A faritkaságokban , ősplatánokban bővelkedő Várkertet Evlija Cselebi , a híres török világutazó írásában Irem kertjéhez hasonló gyönyörű kertnek nevezi . A park megcsonkítva , majd a közelmúltban helyreállítva is szép , a megmaradt ősfák sok ölnyi kerületű törzse , irdatlan ágkarjai , a juharok , kőrisek , gesztenyék , sajmeggyek , vörösfenyők , bükkök . Váristálló és kocsiszín A kastélytól keletre , arra merőlegesen helyezkedik el a szintén Grossmann József tervezte istálló ( jobb oldalon ) és kocsiszín ( bal oldalon ) épülete . A sarokrizalitos építmény középső részén vízszintes vakolatsávozás , falfülkéiben ovális alakú nyílások ( részben átalakítva ) , középen pillérek keretezte , váll- és záróköves , félkörzáródású , kőkeretes kapu áll . A sarokrizalitokat falsávok tagolják , közöttük egyenes záródású , szalagkeretes ablakok . Az épületet81-ben Varga István tervei szerint szállóvá alakították , ám középső része ma is őrzi eredeti formáját : négy dór pilléren nyugvó hevederes csehsüvegboltozatos tér . A rizalitokon manzárd- , középen nyeregtető , cserépfedés . Az istálló-kocsiszín előtt jobb és bal oldalon őrségházak állnak . Három- , illetve kéttengelyes homlokzatukat falsávok tagolják , háromrészes főpárkány zárja . Az egyenes záródású , szalagkeretes , könyöklős ablakok alatt faltükör , felettük táblázat van . Manzárdtető , cserépfedés , ovális padlástéri ablakok , lakóházakká alakítva . A közelmúltban zajlott felújítás ezeket nem érintette . Felújítása Az építést követően a belső terek tekintetében azas években lezajlott felújítás és építés volt jelentős . A világháborút követően a berendezési tárgyak eltűntek , az épület állaga a más célú használat és karbantartás hiányában erősen leromlott . Az első jelentősebb beavatkozásraévet kellett várni.ben újították fel az egykori kápolnát,ésközött a tetőszerkezetet , benm²-en a főúri enteriőrt újították fel. áprilisén átadták a pince és a padlás kivételével megújult helyiségeket , mintegynégyzetméteren . Elkészültek a tárlatoknak helyet adó kiállítótermek , a marionett-bábszínház , a moziterem , a kávéház , a kiszolgáló helyiségek , valamint a rendezvénytermek kialakítása , berendezése . Az építési engedélyben a műemlékvédelmi hatóság előírta az épület kutatását , amit festőrestaurátorok és régészek végeztek el . Ezek során előkerültek bemutatásra érdemes leletek , például századi fal- és mennyezetfestések . Ez a munka kissé kitolta az eredetileg tervezett határidőt , és több pénzt igényelt , amit pályázaton egészített ki a város . Az addig elvégzett beruházás költsége hárommilliárd forint volt . Jövőbeni tervek Hátra van még a váristálló és az őrházak felújítása , újraépítése , a Tapolca medrének revitalizálása . Galéria Jegyzetek Pápa építményei Veszprém megye kastélyai Magyarország barokk kastélyai , palotái Pápa Magyarország századi építményei Veszprém megye műemlékei Azas években átadott építmények