Éhurszag-kurkurra
Az Éhurszag-kurkurra Assur isten első temploma Assur városában. A hagyomány szerint a félig mitikus-legendás archaikus asszír korban a „sátorlakó” sejkek utolsója, Uspia építtette, amely adat megfelel annak a folyamatnak, hogy a letelepedő nomádok az alakulóban lévő állandó településeiken először templomot emeltek főistenüknek. Datálása nagyon bizonytalan, valamikor az i. e. 21–20. században épülhetett, de akár több évszázados hibahatár lehetséges. A templom mindig nagy jelentőséggel bírt, de idővel a többi isten kultuszai (főleg Enlilé) kissé háttérbe szorították. A világuralmi terveket dédelgető, és ugyanakkor az ősi kultuszok felé forduló I. Sulmánu-asarídu az i. e. 13. század közepén felújította. Ezt több Assurban talált homokkő- és alabástromtábla feliratai is igazolják, amelyen az uralkodó beszámol arról, hogy magas falakkal, domborművekkel és bronzkapukkal látta el a templomot, gyakorlatilag teljesen újjáépítette, és úgy is járt el, mintha új templomot alapított volna. Ő említi először, hogy Uspia építette az első templomot. I. Tukulti-apil-ésarra az i. e. 12. században elrendelte, hogy az Éhurszag-kurkurra szertartásait örökké folytassák a papok nemzedékei. A templomot még Szín-ahhé-eríba is megemlíti az i. e. 7. század elején, sőt a nevet még megtoldja egy „gal” (azaz nagy) jelzővel is. Így lett a név Éhurszaggalkurkurra.

Assur-ah-iddína könyvtárának dokumentumai szerint a templomot eredetileg I. Samsi-Adad, Ila-kabkabi fia építette, mégpedig 434 évvel korábban, mint ahogy Sulmánu-asarídu újjáépítette, aki viszont 580 évvel korábban élt Assur-ah-iddínánál. Ezek az adatok kronológiailag fontosak. Assur-ah-iddína i. e. 680–669 között uralkodott. Jelenlegi tudásunk szerint Sulmánu-asarídu i. e. 1274–1245 között, ami nagyon pontos adat. Vagyis I. Samsi-Adadnak i. e. 1700 körül kellett élnie, ami a középső kronológiát támasztja alá.

A templom neve sumer nyelvű, és a sumer ékírás írásjeleivel írták. E kor asszírjainak saját nyelve és etnikuma ismeretlen, az amorita betelepedés és az akkád nyelv asszír nyelvjárásának kialakulása jóval későbbi. A név írása:

 ; e2-ḫursag-kur-kur-ra

A név elemei:
e2 vagy é – templomot jelent;
ḫursag – rendkívül gazdag jelentésű szó, itt azokat a hegyvidékeket jelentheti, ahonnan a nomád asszírok származtak;
kur – szintén jelenthet hegyet, de itt inkább az erdő jelentés jöhet szóba;
ra – rituális tisztaság.

Az ismétlés többes számot és fokozást is jelenthet, a „kurkurra” egy elvontabb fogalom leírására szolgáló állandó összetétel: „ami kimagaslik, felülmúl minden (idegen) földet”. Összességében a név jelentése „a minden (idegen) föld felett álló (vagy felettük uralkodó) hegyi templom” lehet. Rendkívül érdekes, hogy a „kur” a sumer őshaza jelentéssel is bírt, ez is alátámasztja, hogy ezek a preasszírok legalábbis rokonságban álltak a sumerekkel.

Jegyzetek

Források 
 Albert Kirk Grayson: Assyrian Royal Inscriptions Vol 1, 1972. Harrasowitz, Wiesbaden, 79–80, 87–88. o. 
 David R. Tasker: Ancient Near Eastern Literature and the Hebrew Scriptures about the Fatherhood of God, Studies of Biblical Literature 69. 107. o. 
 Nicolas Wyatt: Space and Time in the Religious Life of the Near East, 2001. Sheffield Academic Press, 177. o. 
 Petrus Van Der Meer: The Chronology of Ancient Western Asia and Egypt, 1955. Brill, Leiden, 36. o.

Mezopotámiai vallási épületek
Az Éhurszag-kurkurra Assur isten első temploma Assur városában . A hagyomány szerint a félig mitikus-legendás archaikus asszír korban a „ sátorlakó” sejkek utolsója , Uspia építtette , amely adat megfelel annak a folyamatnak , hogy a letelepedő nomádok az alakulóban lévő állandó településeiken először templomot emeltek főistenüknek . Datálása nagyon bizonytalan , valamikor az i. e.20. században épülhetett , de akár több évszázados hibahatár lehetséges . A templom mindig nagy jelentőséggel bírt , de idővel a többi isten kultuszai ( főleg Enlilé ) kissé háttérbe szorították . A világuralmi terveket dédelgető , és ugyanakkor az ősi kultuszok felé forduló I. Sulmánu-asarídu az i . e. század közepén felújította . Ezt több Assurban talált homokkő- és alabástromtábla feliratai is igazolják , amelyen az uralkodó beszámol arról , hogy magas falakkal , domborművekkel és bronzkapukkal látta el a templomot , gyakorlatilag teljesen újjáépítette , és úgy is járt el , mintha új templomot alapított volna . Ő említi először , hogy Uspia építette az első templomot . I. Tukulti-apil-ésarra az i . e. században elrendelte , hogy az Éhurszag-kurkurra szertartásait örökké folytassák a papok nemzedékei . A templomot még Szín-ahhé-eríba is megemlíti az i . e. század elején , sőt a nevet még megtoldja egy „ gal” ( azaz nagy ) jelzővel is . Így lett a név Éhurszaggalkurkurra . Assur-ah-iddína könyvtárának dokumentumai szerint a templomot eredetileg I. Samsi-Adad , Ila-kabkabi fia építette , mégpedigévvel korábban , mint ahogy Sulmánu-asarídu újjáépítette , aki viszontévvel korábban élt Assur-ah-iddínánál . Ezek az adatok kronológiailag fontosak . Assur-ah-iddína i. e.669 között uralkodott . Jelenlegi tudásunk szerint Sulmánu-asarídu i. e.1245 között , ami nagyon pontos adat . Vagyis I. Samsi-Adadnak i. e.körül kellett élnie , ami a középső kronológiát támasztja alá . A templom neve sumer nyelvű , és a sumer ékírás írásjeleivel írták . E kor asszírjainak saját nyelve és etnikuma ismeretlen , az amorita betelepedés és az akkád nyelv asszír nyelvjárásának kialakulása jóval későbbi . A név írása : ; e2-ḫursag-kur-kur-ra A név elemei : e2 vagy é – templomot jelent ; ḫursag – rendkívül gazdag jelentésű szó , itt azokat a hegyvidékeket jelentheti , ahonnan a nomád asszírok származtak ; kur – szintén jelenthet hegyet , de itt inkább az erdő jelentés jöhet szóba ; ra – rituális tisztaság . Az ismétlés többes számot és fokozást is jelenthet , a „ kurkurra” egy elvontabb fogalom leírására szolgáló állandó összetétel : „ ami kimagaslik , felülmúl minden ( idegen ) földet” . Összességében a név jelentése „ a minden ( idegen ) föld felett álló ( vagy felettük uralkodó ) hegyi templom” lehet . Rendkívül érdekes , hogy a „ kur” a sumer őshaza jelentéssel is bírt , ez is alátámasztja , hogy ezek a preasszírok legalábbis rokonságban álltak a sumerekkel . Jegyzetek Források Albert Kirk Grayson : Assyrian Royal Inscriptions Vol Harrasowitz , Wiesbaden,80,88. o . David R. Tasker : Ancient Near Eastern Literature and the Hebrew Scriptures about the Fatherhood of God , Studies of Biblical Literature o . Nicolas Wyatt : Space and Time in the Religious Life of the Near East , Sheffield Academic Press , o . Petrus Van Der Meer : The Chronology of Ancient Western Asia and Egypt , Brill , Leiden , o . Mezopotámiai vallási épületek