Gornji Lapac
Gornji Lapac falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Donji Lapachoz tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 34 km-re, közúton 44 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 5 km-re, közúton 7 km-re délkeletre, Lika keleti részén, a Plješivica-hegység lábánál fekvő Lapaci-mezőn, a bosnyák határ közelében fekszik.

Története 
A középkorban területe a Korbávia részét képező ősi lapaci zsupánság része, majd 1449-ben a Frangepánok uralma alá került. Lapac ősi vára a mai településtől északra, a Lapaci mező fölé emelkedő 666 méter magas Obljaj-hegyen állt. 1527-ben amikor Likával együtt Lapac is török kézre került, horvát lakossága elmenekült. A török uralom idején a klisszai szandzsák egyik náhijéjénak (Boričevac) a területéhez tartozott. A 16. század közepén az Oszmám Birodalom már régebben megszállt területeiről előbb pravoszláv vallású vlachok, majd szerbek és muzulmánok érkeztek az elűzött lakosság helyére. A muzulmánok főként az erődített települések közelében telepedtek le, ahol földműveléssel, kézművességgel és kereskedelemmel foglalkoztak, míg a vlachok a települések közötti tágasabb területre települtek, hogy hagyományos megélhetésüket az állattartást folytathassák, háború idején pedig martalócokként szolgáltak. 1689-ben Lika területéről kiűzték a törököt, de Lapac még egészen 1791-ig török kézen maradt. Ekkor az osztrák katonai határőrvidék része lett. A stratégiailag fontos övezetben azután újabb lakosságcsere ment végbe. A korábban nagy arányú muzulmán lakosság az Una túloldalára, a petrovaci és a bjelaji mezőre, a krupai, a bihácsi és a cazini járásokba menekült és velük ment némi szerb lakosság is. A maradék szerbek a korábban is művelt földjeiken maradtak és a határőrvidék katonai hatóságainak szolgálatába szegődtek. Az üresen maradt területekre a mezőgazdaságból élő falvakból, főként Lika közelebbi részeiről hoztak új lakosságot. Így Lapac vidékére a korábbi szerb lakosság mellé újabb szerbek és horvátok települtek, akik kezdetben még nagyobb számban voltak. A szerbek Donji és Gornji Lapac, Oraovac és Dnopolje, azután Kruge és Nebljusi falvakba, a horvátok főként Boričevacra, kisebb számban Lapacra és Oraovacra települtek be. 1800-ban a katonai közigazgatás megszervezése során a területet a Likai ezredhez csatolták. Az 1809-es török támadás megsemmisítette Donji- és Gornji Lapac, valamint Boričevac és Oraovac településeket. Az újjáépítés gyors ütemben zajlott. 1857-ben Gornji Lapacnak, amelyet "Popratni Lapac" néven is neveztek 53 háza és 730 lakosa volt, közülük 488 görögkeleti és 242 római katolikus vallású. A római katolikusok a boričevaci Szűz Mária plébániához, a görögkeletiek dobroseloi Szent Péter és Pál parókiához tartoztak. A katonai közigazgatás megszűnte (1873) után 1886-tól Lika-Korbava vármegye Donji Lapaci járásához tartozott. 1910-ben 385 lakosa volt, melynek közel fele horvát nemzetiségű. A trianoni békeszerződést követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A II. világháború során a település egész horvát lakosságát elüldözték, házaikat felgyújtották. 1991-ben lakosságának 92 százaléka szerb nemzetiségű volt. A falunak 2011-ben 57 lakosa volt.

Lakosság

További információk 
 Donji Lapac község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Gornji Lapac falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Donji Lapachoz tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , Lika keleti részén , a Plješivica-hegység lábánál fekvő Lapaci-mezőn , a bosnyák határ közelében fekszik . Története A középkorban területe a Korbávia részét képező ősi lapaci zsupánság része , majdben a Frangepánok uralma alá került . Lapac ősi vára a mai településtől északra , a Lapaci mező fölé emelkedőméter magas Obljaj-hegyen állt.ben amikor Likával együtt Lapac is török kézre került , horvát lakossága elmenekült . A török uralom idején a klisszai szandzsák egyik náhijéjénak ( Boričevac ) a területéhez tartozott . A század közepén az Oszmám Birodalom már régebben megszállt területeiről előbb pravoszláv vallású vlachok , majd szerbek és muzulmánok érkeztek az elűzött lakosság helyére . A muzulmánok főként az erődített települések közelében telepedtek le , ahol földműveléssel , kézművességgel és kereskedelemmel foglalkoztak , míg a vlachok a települések közötti tágasabb területre települtek , hogy hagyományos megélhetésüket az állattartást folytathassák , háború idején pedig martalócokként szolgáltak.ben Lika területéről kiűzték a törököt , de Lapac még egészenig török kézen maradt . Ekkor az osztrák katonai határőrvidék része lett . A stratégiailag fontos övezetben azután újabb lakosságcsere ment végbe . A korábban nagy arányú muzulmán lakosság az Una túloldalára , a petrovaci és a bjelaji mezőre , a krupai , a bihácsi és a cazini járásokba menekült és velük ment némi szerb lakosság is . A maradék szerbek a korábban is művelt földjeiken maradtak és a határőrvidék katonai hatóságainak szolgálatába szegődtek . Az üresen maradt területekre a mezőgazdaságból élő falvakból , főként Lika közelebbi részeiről hoztak új lakosságot . Így Lapac vidékére a korábbi szerb lakosság mellé újabb szerbek és horvátok települtek , akik kezdetben még nagyobb számban voltak . A szerbek Donji és Gornji Lapac , Oraovac és Dnopolje , azután Kruge és Nebljusi falvakba , a horvátok főként Boričevacra , kisebb számban Lapacra és Oraovacra települtek be.ban a katonai közigazgatás megszervezése során a területet a Likai ezredhez csatolták . Azes török támadás megsemmisítette Donji- és Gornji Lapac , valamint Boričevac és Oraovac településeket . Az újjáépítés gyors ütemben zajlott.ben Gornji Lapacnak , amelyet " Popratni Lapac " néven is neveztekháza éslakosa volt , közülükgörögkeleti ésrómai katolikus vallású . A római katolikusok a boričevaci Szűz Mária plébániához , a görögkeletiek dobroseloi Szent Péter és Pál parókiához tartoztak . A katonai közigazgatás megszűnteutántól Lika-Korbava vármegye Donji Lapaci járásához tartozott.benlakosa volt , melynek közel fele horvát nemzetiségű . A trianoni békeszerződést követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A II. világháború során a település egész horvát lakosságát elüldözték , házaikat felgyújtották.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt . A falunakbenlakosa volt . Lakosság További információk Donji Lapac község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Jegyzetek Lika-Zengg megye települései