MH Alföldi Kiképző Központ
A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központ, a Magyar Honvédség 2004-ben felszámolt kiképző központja volt. A béke idős sorkatonai szolgálat eltörlése végett a mind három kiképző központ MH Tapolcai Kiképző Központ, MH Savaria Kiképző Központ bezárásra került.

Az alakulat rendeltetése volt 

 A mozgósítás útján megalakuló katonai szervezetek ez irányú feltételeinek megteremtése, a tevékenység tervezése, szervezése és végrehajtása;
 Saját és a Magyar Honvédség más csapatai részére a hadkötelezettség alapján szolgálatot teljesítő sorállomány katonai alap- és szakalapozó kiképzésének bázisképzés keretében történő végrehajtása;
 A szerződéses állomány kiképzése;
 A hivatásos, szerződéses és tartalékos parancsnoki állomány továbbképzése;
 Közreműködés katasztrófavédelmi feladatokban, segítségnyújtás elemi csapás, ipari szerencsétlenség, közveszély vagy közérdekű üzem működésének megzavarása, illetve egyéb jelentős mértékű egyéb katasztrófa esetén.

A szervezet rövid története 
A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központja Bács-Kiskun megyében, a Felső-Kiskunság egy meghatározó jelentőségű településén, Szabadszálláson helyezkedik el. A település története több évszázados múltra tekint vissza. Szabadszállás közel 7000 fős lélekszámával jellegzetesen alföldi, mezőgazdasági település.
A város katonatörténete is a régmúlt századokig nyúlik vissza, szorosan összefonódva a szabadságharcokkal, a háborúkkal.
Szabadszálláson 1951-52-ben leltek otthonra az akkori Magyar Néphadsereg első alakulatai, akik létrehozták az első helyőrséget. Harckocsi, lövész, tüzér, honi légvédelmi rakéta csapatok, valamint a páncélos- és gépjármű-technikai képzés szervezetei képviselték a honi haderőt. A katonák rövid idő alatt beilleszkedtek a település mindennapi életébe és a helybéliek is elfogadták a katonák jelenlétét.

A jogelőd katonai szervezetekre, a katonaelődökre a ma élő katona-nemzedéknek mindenkori kötelessége a visszaemlékezés.
A Szabadszállás helyőrségben települt katonai szervezetek közül az Alföldi Kiképző Központ (jogelődje a Páncélos és Gépjárműtechnikai Kiképző Központ és a MH 52. Hunyadi Mátyás Javítóezred) a legnagyobb múltú szervezet.

Története egészen 1962. október 1-ig nyúlik vissza, ekkor alakult meg az MN 7260 alakulat, az MN Páncélos és Gépjárműtechnikai Kiképző Központ, melynek alaprendeltetése: "A Magyar Néphadsereg csapatai és intézetei számára szükséges harckocsi és gépkocsi technikusi, valamint szakkezelői állomány képzése és nevelése.” Az 1970-es évektől jelentős részt vállalt az "M” szervezetek felállításában, azok anyagi-technikai bázisának fenntartásában.
1975. szeptember 1-jével kezdte meg működését a Gépjárműtechnikai Tiszthelyettes és Szakmunkás Képző Iskola, majd 1985-ben átvette helyét a Gépjárműtechnikai Tiszthelyettes Szakközépiskola.

1977-től folyamatosan érkeztek külföldi szakemberek az alakulathoz, felkészítő képzésben vettek rész jemeni, palesztin, mozambiki, angolai, afgán, görög tisztek, tiszthelyettesek, valamint polgári alkalmazottak is.
1989-ben felszámolták az MN 145. Harckocsi Dandárt (MN 7038) és a MN 53. Gépesített Lövészezredet (MN 6671). A helyőrség-parancsnoki feladatokat a Páncélos és Gépjárműtechnikai Kiképző Központ vette át. Majd egy év elteltével a helyőrségben minden más alakulatot felszámoltak, kivéve a kiképző központot.
Köztük a Magyar Néphadsereg 104. Honi Légvédelmi Rakétaezred 2. honi légvédelmi tüzérosztályt is.
1991. február 6-án az addig tisztelt csapatzászlót a Hadtörténeti Múzeumba szállították.
1991. június 1-jével a Gépjárműtechnikai Tiszthelyettes Szakközépiskola kivált a kiképző központ állományából, amely ekkor megkezdte felszámolását és jogutód szervezetként az 52. Javítóezred megalakítását, amely hivatalosan 1991. szeptember 1-jével alakult meg. A szervezet az MH Anyagi-technikai Főcsoportfőnökségtől a szárazföldi haderő állományába került. Rendeltetése: a saját, az MH csapatai (az utalt katonai szervezetek) fegyverzeti és technikai eszközei haditechnikai biztosítási feladata végrehajtása, illetve az ebben való részvétel (technikai kiszolgálás, javítás, vontatás) mérőeszköz hitelesítés, szakemberképzés és felkészítés.
1992. október 1-jén a jogelőd megalakulásának 30. évfordulóján a Honvédelmi Miniszter csapatzászlót adományozott, valamint engedélyezte a Hunyadi Mátyás név viselését, ekkortól a helyőrség megnevezése MH 52. Hunyadi Mátyás Javítóezred.

A Magyar Honvédség átalakítása részeként 1997. február 28-val a hadrendből törölték a javítóezredet, s helyén jogutódként új katonai szervezet kezdte meg működését.
A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központ a 2. Gépesített Hadosztály csapattagozatú, kiemelt dandár szintű, kiképző katonai szervezeteként alakult meg, melyet a honvédelmi miniszter 118/1997. határozatával 1997. szeptember 1-jei hatállyal alapított. Jogfolytonosság alapján 1962. október 1-jétől létező katonai szervezet.
Az AKK két helyőrségben, Szabadszállás helyőrségben lévő parancsnokság vezetésével Szabadszállás és Kalocsa helyőrségekben (részeivel Öregcsertő-Csornapuszta, illetve Baráka területén) kezdte meg működését.
A kiképző központ kilenc kiképző zászlóalja (1-5. Szabadszálláson, 6-9. Kalocsán) a Magyar Honvédség sorállományának kiképzését végezte elsősorban a Dunától keletre elhelyezkedő csapatok számára.
gépesített lövész és felderítő,
vegyivédelmi, elektronikai harc és csapatlégvédelmi,
haditechnikai, páncélos, gépjármű, fegyverzeti szerelő/műszerész,
híradóeszköz műszerész, hadtáp, ellátó, egészségügyi és közlekedési
gépjárművezető
rádiótechnikai
műszaki szakmában,
valamint a légvédelmi és repülőcsapatok kiszolgálói részére.

A katonák nagy létszáma miatt az állomány haza- és visszautazása némileg szokatlan módon, közvetlenül a laktanyában létrehozott ideiglenes „autóbusz-állomás" igénybevételével került megoldásra, tehermentesítve ezzel a település vasútállomását és buszfogadó megálló helyét. A vasúti és autóbusz elővételi jegyárusításra a zászlóalj épületekben volt mód. Több irányjárat szerveződött (Budapest, Miskolc, Szolnok, Debrecen, Szeged felé). Kalocsán a laktanya mellől indult a katonavonat összehangolva a Budapest, Szolnok- Debrecen-Nyíregyháza, Szeged irányokba közlekedő vonatok menetrendjével.

A kiképzési feladatok előkészítése, megszervezése, végrehajtása szintén gondos tervező- és szervező munkát igényelt. Lövészeti időszakban napokig valóságos autóbusz konvojok közlekedtek Szabadszállás és Öregcsertő-Csornapuszta (lőtér) között, egy-egy időszakban annak elején (alaplőgyakorlatok) és közepén (1. számú és szakalap lőgyakorlatok). Hasonlóképp „csúcsra járatott" volt az alaki gyakorlópálya, a harcászati gyakorlótér és a gép- és harcjármű vezetési pálya.
2002-ben, a helyőrség megalakulásának 50. évfordulója, a kiképző központ és jogelődei megalakulása 40. évfordulója tiszteletére emlékkövek kerültek felállításra az alaki gyakorlópálya, az alakuló tér mentén. Minden egyes követ az adott szervezet egy-egy parancsnoka, vagy katonája leplezett le.
1998-2003 között évente nagy erőkkel vett részt a kiképző központ az észak-magyarországi folyók, a Tisza és a Duna mentén folyó árvíz elleni védekezésben, a lakosság mentésében, a 2000. évi Ágasegyháza környéki erdőtűz megfékezésében.
2003. november 2-án felavatásra került a „Szabadszállási katonák emlékére" ajánlott kopjafa.
Állíttatott mindazok emlékére, akik Szabadszálláson teljesítettek katonai szolgálatot, és ma már az égi hadakat szolgálják.

A Magyar Honvédséget érintő szervezeti változások következtében 2000. október 1-jétől a kiképző központ új állománytáblája alapján, ezred szintű katonai szervezetként, 2000. december 21-től pedig új alárendeltségben, a Hadkiegészítő és Kiképző Parancsnokság kiképző katonai szervezeteként folytatta alaprendeltetéséből adódó feladatai végrehajtását.

Az Alföldi Kiképző Központ nemcsak a sorkatonai állomány alap- és szakalapozó képzésével foglalkozik, hanem a Magyar Honvédség szerződéses katonáinak három hónapos emelt szintű alap és szakkiképzését is végrehajtja. A 100-150 fős szerződéses katonák havonta vonulnak be a kiképző központba, így egyszerre közel 450 fő szerződéses képzésével foglalkoznak a kiképző zászlóaljak a sorkatonák képzésével egyidőben.
A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központ Parancsnoksága fontosnak tartotta, hogy jó kapcsolatot tartson fenn a város- és a környező települések önkormányzataival, civil szervezeteivel. Az alakulat, mint a környék legnagyobb munkáltatója, fontos szerepet töltött be a város életében, hiszen több mint 400 helybéli és környékbéli dolgozott a laktanya falain belül. Az ide vezényelt katonák számára nagy előnyt jelentett, hogy az alakulat a Magyar Honvédség más alakulataihoz viszonyítva nagy számú szolgálati lakással rendelkezett, mely lehetővé tette, hogy a katonák családtagjaikkal együtt telepedjenek le a városban.
A Magyar Honvédséget érintő átszervezés az Alföldi Kiképző Központot sem kerülte el. Így az alakulat a Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Kiképző Parancsnokság alárendeltségéből 2003. június 30-án hivatalosan is, fennállása óta másodszor, átkerült a Magyar Honvédség Szárazföldi Parancsnokság alárendeltségébe.
A hadrend változásának következtében a kiképző központ 2004 nyarától már nem fogadott újoncokat felkészítésre (kiképzési eszközeit, felszereléseit az MH Tapolcai Kiképző Központ vette át).
2004. augusztus 31-én 9 órakor a Hunyadi Mátyás laktanyában az utolsó zászló levonásra került sor, majd a Helyőrségi Klubban ismertetésre került a honvédelmi miniszter 66/2004. határozata, melynek értelmében Szabadszállás 2004. december 31-ével megszűnt katonai helyőrség lenni.

Szervezeti felépítése, alegységei a felszámolás előtt

Jegyzetek

Források 
 A város katonatörténete

Magyar Honvédség alakulatai
Szabadszállás
Kalocsa
A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központ , a Magyar Honvédségben felszámolt kiképző központja volt . A béke idős sorkatonai szolgálat eltörlése végett a mind három kiképző központ MH Tapolcai Kiképző Központ , MH Savaria Kiképző Központ bezárásra került . Az alakulat rendeltetése volt A mozgósítás útján megalakuló katonai szervezetek ez irányú feltételeinek megteremtése , a tevékenység tervezése , szervezése és végrehajtása ; Saját és a Magyar Honvédség más csapatai részére a hadkötelezettség alapján szolgálatot teljesítő sorállomány katonai alap- és szakalapozó kiképzésének bázisképzés keretében történő végrehajtása ; A szerződéses állomány kiképzése ; A hivatásos , szerződéses és tartalékos parancsnoki állomány továbbképzése ; Közreműködés katasztrófavédelmi feladatokban , segítségnyújtás elemi csapás , ipari szerencsétlenség , közveszély vagy közérdekű üzem működésének megzavarása , illetve egyéb jelentős mértékű egyéb katasztrófa esetén . A szervezet rövid története A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központja Bács-Kiskun megyében , a Felső-Kiskunság egy meghatározó jelentőségű településén , Szabadszálláson helyezkedik el . A település története több évszázados múltra tekint vissza . Szabadszállás közelfős lélekszámával jellegzetesen alföldi , mezőgazdasági település . A város katonatörténete is a régmúlt századokig nyúlik vissza , szorosan összefonódva a szabadságharcokkal , a háborúkkal . Szabadszállásonben leltek otthonra az akkori Magyar Néphadsereg első alakulatai , akik létrehozták az első helyőrséget . Harckocsi , lövész , tüzér , honi légvédelmi rakéta csapatok , valamint a páncélos- és gépjármű-technikai képzés szervezetei képviselték a honi haderőt . A katonák rövid idő alatt beilleszkedtek a település mindennapi életébe és a helybéliek is elfogadták a katonák jelenlétét . A jogelőd katonai szervezetekre , a katonaelődökre a ma élő katona-nemzedéknek mindenkori kötelessége a visszaemlékezés . A Szabadszállás helyőrségben települt katonai szervezetek közül az Alföldi Kiképző Központ ( jogelődje a Páncélos és Gépjárműtechnikai Kiképző Központ és a MH Hunyadi Mátyás Javítóezred ) a legnagyobb múltú szervezet . Története egészen októberig nyúlik vissza , ekkor alakult meg az MNalakulat , az MN Páncélos és Gépjárműtechnikai Kiképző Központ , melynek alaprendeltetése : " A Magyar Néphadsereg csapatai és intézetei számára szükséges harckocsi és gépkocsi technikusi , valamint szakkezelői állomány képzése és nevelése.” Azes évektől jelentős részt vállalt az " M” szervezetek felállításában , azok anyagi-technikai bázisának fenntartásában . 1975. szeptemberjével kezdte meg működését a Gépjárműtechnikai Tiszthelyettes és Szakmunkás Képző Iskola , majdben átvette helyét a Gépjárműtechnikai Tiszthelyettes Szakközépiskola . 1977-től folyamatosan érkeztek külföldi szakemberek az alakulathoz , felkészítő képzésben vettek rész jemeni , palesztin , mozambiki , angolai , afgán , görög tisztek , tiszthelyettesek , valamint polgári alkalmazottak is . 1989-ben felszámolták az MN Harckocsi Dandárt ( MNés a MN Gépesített Lövészezredet ( MN A helyőrség-parancsnoki feladatokat a Páncélos és Gépjárműtechnikai Kiképző Központ vette át . Majd egy év elteltével a helyőrségben minden más alakulatot felszámoltak , kivéve a kiképző központot . Köztük a Magyar Néphadsereg Honi Légvédelmi Rakétaezred honi légvédelmi tüzérosztályt is . 1991. februárán az addig tisztelt csapatzászlót a Hadtörténeti Múzeumba szállították . 1991. júniusjével a Gépjárműtechnikai Tiszthelyettes Szakközépiskola kivált a kiképző központ állományából , amely ekkor megkezdte felszámolását és jogutód szervezetként az Javítóezred megalakítását , amely hivatalosan szeptemberjével alakult meg . A szervezet az MH Anyagi-technikai Főcsoportfőnökségtől a szárazföldi haderő állományába került . Rendeltetése : a saját , az MH csapatai ( az utalt katonai szervezetek ) fegyverzeti és technikai eszközei haditechnikai biztosítási feladata végrehajtása , illetve az ebben való részvétel ( technikai kiszolgálás , javítás , vontatás ) mérőeszköz hitelesítés , szakemberképzés és felkészítés . 1992. októberjén a jogelőd megalakulásának évfordulóján a Honvédelmi Miniszter csapatzászlót adományozott , valamint engedélyezte a Hunyadi Mátyás név viselését , ekkortól a helyőrség megnevezése MH Hunyadi Mátyás Javítóezred . A Magyar Honvédség átalakítása részeként februárval a hadrendből törölték a javítóezredet , s helyén jogutódként új katonai szervezet kezdte meg működését . A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központ a Gépesített Hadosztály csapattagozatú , kiemelt dandár szintű , kiképző katonai szervezeteként alakult meg , melyet a honvédelmi miniszter1997. határozatával szeptemberjei hatállyal alapított . Jogfolytonosság alapján októberjétől létező katonai szervezet . Az AKK két helyőrségben , Szabadszállás helyőrségben lévő parancsnokság vezetésével Szabadszállás és Kalocsa helyőrségekben ( részeivel Öregcsertő-Csornapuszta , illetve Baráka területén ) kezdte meg működését . A kiképző központ kilenc kiképző zászlóalja Szabadszálláson , Kalocsán ) a Magyar Honvédség sorállományának kiképzését végezte elsősorban a Dunától keletre elhelyezkedő csapatok számára. gépesített lövész és felderítő , vegyivédelmi , elektronikai harc és csapatlégvédelmi , haditechnikai , páncélos , gépjármű , fegyverzeti szerelő/ műszerész , híradóeszköz műszerész , hadtáp , ellátó , egészségügyi és közlekedési gépjárművezető rádiótechnikai műszaki szakmában , valamint a légvédelmi és repülőcsapatok kiszolgálói részére . A katonák nagy létszáma miatt az állomány haza- és visszautazása némileg szokatlan módon , közvetlenül a laktanyában létrehozott ideiglenes „ autóbusz-állomás " igénybevételével került megoldásra , tehermentesítve ezzel a település vasútállomását és buszfogadó megálló helyét . A vasúti és autóbusz elővételi jegyárusításra a zászlóalj épületekben volt mód . Több irányjárat szerveződött ( Budapest , Miskolc , Szolnok , Debrecen , Szeged felé ) . Kalocsán a laktanya mellől indult a katonavonat összehangolva a Budapest , Szolnok- Debrecen-Nyíregyháza , Szeged irányokba közlekedő vonatok menetrendjével . A kiképzési feladatok előkészítése , megszervezése , végrehajtása szintén gondos tervező- és szervező munkát igényelt . Lövészeti időszakban napokig valóságos autóbusz konvojok közlekedtek Szabadszállás és Öregcsertő-Csornapuszta ( lőtér ) között , egy-egy időszakban annak elején ( alaplőgyakorlatok ) és közepén számú és szakalap lőgyakorlatok ) . Hasonlóképp „ csúcsra járatott " volt az alaki gyakorlópálya , a harcászati gyakorlótér és a gép- és harcjármű vezetési pálya . 2002-ben , a helyőrség megalakulásának évfordulója , a kiképző központ és jogelődei megalakulása évfordulója tiszteletére emlékkövek kerültek felállításra az alaki gyakorlópálya , az alakuló tér mentén . Minden egyes követ az adott szervezet egy-egy parancsnoka , vagy katonája leplezett le . 1998-2003 között évente nagy erőkkel vett részt a kiképző központ az észak-magyarországi folyók , a Tisza és a Duna mentén folyó árvíz elleni védekezésben , a lakosság mentésében , a évi Ágasegyháza környéki erdőtűz megfékezésében . 2003. novemberán felavatásra került a „ Szabadszállási katonák emlékére " ajánlott kopjafa . Állíttatott mindazok emlékére , akik Szabadszálláson teljesítettek katonai szolgálatot , és ma már az égi hadakat szolgálják . A Magyar Honvédséget érintő szervezeti változások következtében októberjétől a kiképző központ új állománytáblája alapján , ezred szintű katonai szervezetként , decembertől pedig új alárendeltségben , a Hadkiegészítő és Kiképző Parancsnokság kiképző katonai szervezeteként folytatta alaprendeltetéséből adódó feladatai végrehajtását . Az Alföldi Kiképző Központ nemcsak a sorkatonai állomány alap- és szakalapozó képzésével foglalkozik , hanem a Magyar Honvédség szerződéses katonáinak három hónapos emelt szintű alap és szakkiképzését is végrehajtja . Afős szerződéses katonák havonta vonulnak be a kiképző központba , így egyszerre közelfő szerződéses képzésével foglalkoznak a kiképző zászlóaljak a sorkatonák képzésével egyidőben . A Magyar Honvédség Alföldi Kiképző Központ Parancsnoksága fontosnak tartotta , hogy jó kapcsolatot tartson fenn a város- és a környező települések önkormányzataival , civil szervezeteivel . Az alakulat , mint a környék legnagyobb munkáltatója , fontos szerepet töltött be a város életében , hiszen több minthelybéli és környékbéli dolgozott a laktanya falain belül . Az ide vezényelt katonák számára nagy előnyt jelentett , hogy az alakulat a Magyar Honvédség más alakulataihoz viszonyítva nagy számú szolgálati lakással rendelkezett , mely lehetővé tette , hogy a katonák családtagjaikkal együtt telepedjenek le a városban . A Magyar Honvédséget érintő átszervezés az Alföldi Kiképző Központot sem kerülte el . Így az alakulat a Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Kiképző Parancsnokság alárendeltségéből júniusán hivatalosan is , fennállása óta másodszor , átkerült a Magyar Honvédség Szárazföldi Parancsnokság alárendeltségébe . A hadrend változásának következtében a kiképző központnyarától már nem fogadott újoncokat felkészítésre ( kiképzési eszközeit , felszereléseit az MH Tapolcai Kiképző Központ vette át ) . 2004. augusztusénórakor a Hunyadi Mátyás laktanyában az utolsó zászló levonásra került sor , majd a Helyőrségi Klubban ismertetésre került a honvédelmi miniszter2004. határozata , melynek értelmében Szabadszállás decemberével megszűnt katonai helyőrség lenni . Szervezeti felépítése , alegységei a felszámolás előtt Jegyzetek Források A város katonatörténete Magyar Honvédség alakulatai Szabadszállás Kalocsa