Dračevac Ninski
Dračevac Ninski falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Poličnikhoz tartozik.

Fekvése
Zára központjától légvonalban 11 km-re, közúton 13 km-re északkeletre, községközpontjától 6 km-re északnyugatra, Dalmácia északi részén, Ravni kotar közepén fekszik.

Története
A települést 1327-ben említik először a zárai Szent Krševan bencés kolostor levéltárában őrzött egyik dokumentumban. A többi ravni kotari faluhoz hasonlóan története során többször rombolták le és építették újjá. Területén egykor több falu is állt, ezek közül Mahurci, Škrile, Brda, Komorce és Miljašić neve ismert a korabeli forrásokból. Mahurci, Škrile, Brda és Komorce a török háborúk pusztítása után már nem épült újjá, míg Miljašić a 19. század elejéig maradt fenn. Területe a 14. század végétől velencei uralom alatt állt. 1581-ben Poličnik várának elestével török uralom alá került, majd 1669-ben a kandiai háborút lezáró békével került vissza a Velencei Köztársasághoz. E viharos időszak tanúja a temetőben álló Szent Márton templom, amelyet 1550-ben említenek először, de két kis 12. századi ablaka bizonyítja, hogy ennél sokkal régebben épült. Dračevacon egykor egy toronyhoz hasonló villa állt, amelyet 1764-ben a De Nassis család épített és a nép a „Kulina” nevet adta neki. Az ezt igazoló kőbe vésett latin nyelvű feliratot ma Mile Knežević őrzi. Plébániáját egy a római De Propaganda Fide levéltárban őrzött földrajzi leírásban említik először, melynek térképén a nini püspökség plébániái mellett a lakosság száma is szerepel. Eszerint 1692-ben Dračevacnak 129 lakosa volt. Plébániájának anyakönyveit 1785 óta vezetik. 1883-ig önálló plébánosa is volt, majd káplán látta el egyházi szolgálatát. 1979-ben az új plébániaház felépítésével újra önálló plébániája lett. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1857-ben 153, 1910-ben 218 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakói főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek. A településnek 2011-ben 280 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Márton tiszteletére szentelt templom a falu régi plébániatemploma a 12. században épült. Ezt igazolja a déli falban máig fennmaradt két kisméretű középkori ablaka. A templom hosszúsága 13 méter, ebből a hajó 10 méter, az oltár mögötti sekrestye 3 méter. Szélessége 6 méter, magassága 5 méter. Eredetileg félköríves apszisa volt, melyet a későbbi átépítéskor lebontottak. A homlokzat feletti harangépítményben két harang látható. Erre emlékeztető glagolita betűs kőtáblát helyeztek el rajta. Oltárának képén (olaj, vászon) két fából faragott oszlop között Szent Márton látható, a kép a 19. század végén készült, de nem képvisel nagyobb művészeti értéket. Az oltár menzáját a zárai Szent Krševan kolostor templomából hozták ide. A templom felújítása 1993-ban fejeződött be a zárai műemlékvédelmi intézet felügyelete alatt, mely során a falak kivételével teljesen újjáépítették. Új tetőt, ablakokat, ajtókat kapott és teljesen újra vakolták.
Jézus Szíve tiszteletére szentelt mai plébániatemploma a település közepén a "Kod oraha" nevű helyen áll. A templom építése 1978-ban kezdődött és 1980-ban fejeződött be. Tervezője a zárai Tomislav Paleki építészmérnök volt. A harangtorony, a sekrestye és a belső festés 1987-ben lett készen. Főoltárának képe faberakásos intarziával készült Jézus szívét, Szent Pétert, Szent Pált, Keresztelő Szent Jánost és a Szent Családot ábrázolja. A templom belső déli falán glagolita feliratos tábla emlékeztet a templom 1989-ben Marijan Oblak zárai érsek által történt felszentelésére.

Források 
Poličnik község hivatalos oldala 
A zárai érsekség honlapja

Jegyzetek

Zára megye települései
Dračevac Ninski falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Poličnikhoz tartozik . Fekvése Zára központjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia északi részén , Ravni kotar közepén fekszik . Története A településtben említik először a zárai Szent Krševan bencés kolostor levéltárában őrzött egyik dokumentumban . A többi ravni kotari faluhoz hasonlóan története során többször rombolták le és építették újjá . Területén egykor több falu is állt , ezek közül Mahurci , Škrile, Brda , Komorce és Miljašić neve ismert a korabeli forrásokból . Mahurci , Škrile, Brda és Komorce a török háborúk pusztítása után már nem épült újjá , míg Miljašić a század elejéig maradt fenn . Területe a század végétől velencei uralom alatt állt.ben Poličnik várának elestével török uralom alá került , majdben a kandiai háborút lezáró békével került vissza a Velencei Köztársasághoz . E viharos időszak tanúja a temetőben álló Szent Márton templom , amelyetben említenek először , de két kis századi ablaka bizonyítja , hogy ennél sokkal régebben épült . Dračevacon egykor egy toronyhoz hasonló villa állt , amelyetben a De Nassis család épített és a nép a „ Kulina” nevet adta neki . Az ezt igazoló kőbe vésett latin nyelvű feliratot ma Mile Knežević őrzi . Plébániáját egy a római De Propaganda Fide levéltárban őrzött földrajzi leírásban említik először , melynek térképén a nini püspökség plébániái mellett a lakosság száma is szerepel . Eszerintben Dračevacnaklakosa volt . Plébániájának anyakönyveitóta vezetik.ig önálló plébánosa is volt , majd káplán látta el egyházi szolgálatát.ben az új plébániaház felépítésével újra önálló plébániája lett . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.benbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Lakói főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Márton tiszteletére szentelt templom a falu régi plébániatemploma a században épült . Ezt igazolja a déli falban máig fennmaradt két kisméretű középkori ablaka . A templom hosszúságaméter , ebből a hajóméter , az oltár mögötti sekrestyeméter . Szélességeméter , magasságaméter . Eredetileg félköríves apszisa volt , melyet a későbbi átépítéskor lebontottak . A homlokzat feletti harangépítményben két harang látható . Erre emlékeztető glagolita betűs kőtáblát helyeztek el rajta . Oltárának képén ( olaj , vászon ) két fából faragott oszlop között Szent Márton látható , a kép a század végén készült , de nem képvisel nagyobb művészeti értéket . Az oltár menzáját a zárai Szent Krševan kolostor templomából hozták ide . A templom felújításaban fejeződött be a zárai műemlékvédelmi intézet felügyelete alatt , mely során a falak kivételével teljesen újjáépítették . Új tetőt , ablakokat , ajtókat kapott és teljesen újra vakolták . Jézus Szíve tiszteletére szentelt mai plébániatemploma a település közepén a " Kod oraha " nevű helyen áll . A templom építéseban kezdődött ésban fejeződött be . Tervezője a zárai Tomislav Paleki építészmérnök volt . A harangtorony , a sekrestye és a belső festésben lett készen . Főoltárának képe faberakásos intarziával készült Jézus szívét , Szent Pétert , Szent Pált , Keresztelő Szent Jánost és a Szent Családot ábrázolja . A templom belső déli falán glagolita feliratos tábla emlékeztet a templomben Marijan Oblak zárai érsek által történt felszentelésére . Források Poličnik község hivatalos oldala A zárai érsekség honlapja Jegyzetek Zára megye települései