Leoninus (verstan)
Kékek az alkonyi dombok, elülnek a szürke galambok
hallgat az esteli táj, ballag a kései nyáj.
Villám; távoli dörgés; a faluban kocsizörgés
gyűl a vihar serege: még lila s már fekete.
Éjre csukódnak az aklok, jönnek az éjjeli baglyok
csöndben a törpe tanyák, félnek az édesanyák.
Sápad a kék hegytábor, fátyola távoli zápor;
szél jön; csattan az ég; porban a púszta vidék.
Szép est a szerelemre: jövel kegyesem kebelemre;
sír és fél a világ: jer velem, árva virág!
Mikor ölembe kaplak, zörren az üveges ablak
hajtsd a szivemre fejed; künn az eső megered.
Sűrün csillan a villám; bús szemed isteni csillám.
Míg künn csattan az ég, csókom az ajkadon ég.
Ó bár gyújtana minket, egy hamuvá teteminket
a villám, a vihar: boldog az, igy aki hal.

(Babits Mihály: Új leoninusok)

A leoninus rímes-időmértékes versforma. Olyan disztichon, amelyben a verssor közepe rímel a verssor végével. Tágabb értelemben, minden rímekkel ellátott antik időmértékes versforma.

A bizánci költészetben fejlődött ki, amikor ez a késői görög költészet keleti hatások folytán megismerte a rímelést.

A magyar irodalomban 
A magyar disztichon rímes változata a 16. században jelent meg a fiatal Heltai Gáspár csízióiban (1592).

A leoninus műfaji, esztétikai szerepe sokáig jelentéktelen volt, az idők folyamán ez a helyzete alig változott. A felvilágosodás idejében rangos költőink - rövid ideig tartó ingadozás után - szinte hadat üzentek ennek a formának.

A 18. században a legnevezetesebb magyar alkalmazója Gyöngyössy János és Édes Gergely (1763-1847) voltak, akik kedvelték ezt a  formát, sok leoninust írtak.

Babits Mihály Új leoninusok című verse modern változata a versformának, ám korszakot nem nyitott.

„Kékek az alkonyi dombok, elülnek a szürke galambok
hallgat az esteli táj, ballag a kései nyáj.”
Babits Mihály: Új leoninusok (részlet)

Irodalom 
 Tolnai Vilmos: A leoninus. Tanulmány az irodalom és verstan köréből (Budapest, 1892)

Jegyzetek

Források 
 Hegedüs Géza: A költői mesterség Bevezetés a magyar verstanba (Trezor Kiadó, 1992) 
 Kislexikon 

Költői műfajok
Verstan
Kékek az alkonyi dombok , elülnek a szürke galambok hallgat az esteli táj , ballag a kései nyáj. Villám ; távoli dörgés ; a faluban kocsizörgés gyűl a vihar serege : még lila s már fekete . Éjre csukódnak az aklok , jönnek az éjjeli baglyok csöndben a törpe tanyák , félnek az édesanyák . Sápad a kék hegytábor , fátyola távoli zápor ; szél jön ; csattan az ég ; porban a púszta vidék . Szép est a szerelemre : jövel kegyesem kebelemre ; sír és fél a világ : jer velem , árva virág ! Mikor ölembe kaplak , zörren az üveges ablak hajtsd a szivemre fejed ; künn az eső megered . Sűrün csillan a villám ; bús szemed isteni csillám . Míg künn csattan az ég , csókom az ajkadon ég . Ó bár gyújtana minket , egy hamuvá teteminket a villám , a vihar : boldog az , igy aki hal . ( Babits Mihály : Új leoninusok ) A leoninus rímes-időmértékes versforma . Olyan disztichon , amelyben a verssor közepe rímel a verssor végével . Tágabb értelemben , minden rímekkel ellátott antik időmértékes versforma . A bizánci költészetben fejlődött ki , amikor ez a késői görög költészet keleti hatások folytán megismerte a rímelést . A magyar irodalomban A magyar disztichon rímes változata a században jelent meg a fiatal Heltai Gáspár csízióiban A leoninus műfaji , esztétikai szerepe sokáig jelentéktelen volt , az idők folyamán ez a helyzete alig változott . A felvilágosodás idejében rangos költőink - rövid ideig tartó ingadozás után - szinte hadat üzentek ennek a formának . A században a legnevezetesebb magyar alkalmazója Gyöngyössy János és Édes Gergelyvoltak , akik kedvelték ezt a formát , sok leoninust írtak . Babits Mihály Új leoninusok című verse modern változata a versformának , ám korszakot nem nyitott . „ Kékek az alkonyi dombok , elülnek a szürke galambok hallgat az esteli táj , ballag a kései nyáj.” Babits Mihály : Új leoninusok ( részlet ) Irodalom Tolnai Vilmos : A leoninus . Tanulmány az irodalom és verstan köréből ( Budapest , Jegyzetek Források Hegedüs Géza : A költői mesterség Bevezetés a magyar verstanba ( Trezor Kiadó , Kislexikon Költői műfajok Verstan