Szabó Aladár (lelkész, 1860–1944)
Szabó Aladár (Tác, 1860. december 12. – Gödöllő, 1944. április 26.) bölcseleti doktor, református lelkész, 1891-től 1905-ig a Budapesti Református Teológiai Akadémia tanára, ifjabb Szabó Aladár (1890–1948) református lelkész édesapja.

Élete

Tácon született, ahol apja református lelkész volt. A gimnáziumot Pozsonyban és Pápán, a teológiát 1880-tól 1884-ig Budapesten végezte. Már mint teológus buzgólkodott a bibliai vasárnapi iskolák felállításában. Félévi edinburghi tartózkodása után hazatérve Budapesten lett hitoktató, majd Kőbányán segédlelkész, míg 1887-ben helyettes, 1891-ben rendes tanára lett a budapesti teológiai akadémiának. 1890. március 11-én bölcseletdoktori oklevelet szerzett. 1892-ben kezdette meg a református skót misszió imatermében a magyar vallásos estélyek tartását. Ugyanazon évben feleségével együtt megalapította a Lorántffy Zsuzsánna-egyletet. 1894-ben az ifjúsági egyletek kongresszusán képviselte Magyarországot. 1896-ban az evangélikus keresztyén szövetségek londoni gyűlésén ismét jelen volt. Német-, Franciaországban, Angliában és Svájcban gyakran megfordult. 1904-ben a református egyházak nagy világgyűlésén György Endrével együtt ő képviselte a konvent megbízásából a magyar református egyházat és több városban 26 beszédet tartott angol nyelven. 1903-ban alapította a Bethánia egyletet. Beszélt, írt és olvasott franciául, németül és angolul, valamint magyarul. 1905. április 18-án a budapesti református egyház VIII. kerületi lelkészi állására választották meg. Itt 1938-ig szolgált, ekkor nyugdíjba vonult. 1895 és 1903 között, majd 1906-tól választmányi tagja volt a Magyar Protestáns Irodalmi Társaságnak.

Írásai

Cikkeket és költeményt írt a Prot. Egyh. és Isk. Lapba (1885. czikk, 1886. költ., 1889. Nehány szó a vasárnapi iskolák multjáról és könyvism., 1890. Beszéd, melyet mondott a budapesti ref. főgymnasium által tartott ünnepélyen 1890. okt. 31., 1892. A Comenius-ünnepélyek jelentőségéről, 1896. Erasmus és Luther kora, A zenéről); a Prot. Szemlében (1890. könyvism., 1894. A prot. hittani alapelvek hatásáról, 1895. A belmissio eszmei szempontból, 1896. A tudomány szabadsága és a ker. hit.)

Munkái

 A philosophia jövője. Budapest, 1890. (Különny. a Prot. Szemléből).
 Locke. Budapest, 1890.
 Ne kisértsd az Istent. Budapest, 1893. (Koszorú. Hasznos Könyvek Tára 2.)
 Lelki harmat. Elmélkedések, imák az év minden napjára. Budapest, 1894.
 Budapestről Londonig. Emlékezés a keresztyén ifjúsági egyesületek XIII. világkongresszusára. Budapest, 1894. (Különny. a Prot. Egyh. és Isk. Lapból).
 Livingstone utazásai és felfedezései. Budapest, 1895. (Koszoru. A m. prot. irodalmi társ. népies kiadványai 20.)
 Uj óramutató. Budapest, 1896. (Ism. Prot. Szemle).
 A keresztyén egyház eszményképe. Beköszöntő beszéd. Budapest, 1905.
 Jézus élete. Budapest, 1907.
 Két érdekes congressus. Protestáns Szemle, 1908.
 A diakonissza-munkáról. Budapest, 1909.
 A ref. egyház a 20. század elején. Budapest, 1910.
 Az angol királyok trónralépési nyilatkozata. Budapest, 1910.
 Külmissziói kalauz. Budapest, 1911. (A Protestáns Irodalmi Társaság Házi Kincstára)
 Az őskeresztyénség és a misszió. Theológiai Szaklap, 1911.
 A keresztyénség elterjedése a világon. Budapest, 1914.
 Kegyelem által (Visszaemlékezések). Budapest, 1941.

Terjedelmes előszót írt a Drumond H. «Természeti törvény a szellemi világban» c. munkájának magyar fordítása elé (1895.), melynek felülvizsgálója szintén ő volt. Részt vett az ó-szövetség új fordításában is.

Szerkesztette a Hajnalt; egyik szerkesztője volt a Koszoru (1893.) első négy füzetének és az Evangelische Blätter aus Ungarn (1897-98.) első évfolyamának és szerkeszti a Keresztyén Hiradó c. havilapot 1895-től.

Jegyzetek

Források

További információk

 
 
 A Budapesti Református Theológiai Akadémia története. Szerk. Pap László és Bucsay Mihály. Bp., Református Egyetemes Konvent Sajtóosztálya, 1955.

Magyar református lelkészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Budapesti Református Teológiai Akadémia oktatói
1862-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
Szabó Aladár ( Tác , december – Gödöllő , április ) bölcseleti doktor , református lelkész,tőlig a Budapesti Református Teológiai Akadémia tanára , ifjabb Szabó Aladár1948 ) református lelkész édesapja . Élete Tácon született , ahol apja református lelkész volt . A gimnáziumot Pozsonyban és Pápán , a teológiáttólig Budapesten végezte . Már mint teológus buzgólkodott a bibliai vasárnapi iskolák felállításában . Félévi edinburghi tartózkodása után hazatérve Budapesten lett hitoktató , majd Kőbányán segédlelkész , mígben helyettes, ben rendes tanára lett a budapesti teológiai akadémiának. márciusén bölcseletdoktori oklevelet szerzett.ben kezdette meg a református skót misszió imatermében a magyar vallásos estélyek tartását . Ugyanazon évben feleségével együtt megalapította a Lorántffy Zsuzsánna-egyletet.ben az ifjúsági egyletek kongresszusán képviselte Magyarországot.ban az evangélikus keresztyén szövetségek londoni gyűlésén ismét jelen volt . Német- , Franciaországban , Angliában és Svájcban gyakran megfordult.ben a református egyházak nagy világgyűlésén György Endrével együtt ő képviselte a konvent megbízásából a magyar református egyházat és több városbanbeszédet tartott angol nyelven.ban alapította a Bethánia egyletet . Beszélt , írt és olvasott franciául , németül és angolul , valamint magyarul. áprilisán a budapesti református egyház VIII. kerületi lelkészi állására választották meg . Ittig szolgált , ekkor nyugdíjba vonult.ésközött , majdtól választmányi tagja volt a Magyar Protestáns Irodalmi Társaságnak . Írásai Cikkeket és költeményt írt a Prot . Egyh. és Isk . Lapba czikk , költ . , Nehány szó a vasárnapi iskolák multjáról és könyvism . , Beszéd , melyet mondott a budapesti ref . főgymnasium által tartott ünnepélyen okt . , A Comenius-ünnepélyek jelentőségéről , Erasmus és Luther kora , A zenéről ) ; a Prot . Szemlében könyvism . , A prot . hittani alapelvek hatásáról , A belmissio eszmei szempontból , A tudomány szabadsága és a ker . hit . ) Munkái A philosophia jövője . Budapest , ( Különny. a Prot . Szemléből ) . Locke . Budapest , Ne kisértsd az Istent . Budapest , ( Koszorú . Hasznos Könyvek Tára ) Lelki harmat . Elmélkedések , imák az év minden napjára . Budapest , Budapestről Londonig . Emlékezés a keresztyén ifjúsági egyesületek XIII. világkongresszusára . Budapest , ( Különny. a Prot . Egyh. és Isk . Lapból ) . Livingstone utazásai és felfedezései . Budapest , ( Koszoru . A m . prot. irodalmi társ. népies kiadványai ) Uj óramutató . Budapest , ( Ism . Prot . Szemle ) . A keresztyén egyház eszményképe . Beköszöntő beszéd . Budapest , Jézus élete . Budapest , Két érdekes congressus . Protestáns Szemle , A diakonissza-munkáról . Budapest , A ref. egyház a század elején . Budapest , Az angol királyok trónralépési nyilatkozata . Budapest , Külmissziói kalauz . Budapest , ( A Protestáns Irodalmi Társaság Házi Kincstára ) Az őskeresztyénség és a misszió . Theológiai Szaklap , A keresztyénség elterjedése a világon . Budapest , Kegyelem által ( Visszaemlékezések ) . Budapest , Terjedelmes előszót írt a Drumond H. «Természeti törvény a szellemi világban» c. munkájának magyar fordítása elé ) , melynek felülvizsgálója szintén ő volt . Részt vett az ó-szövetség új fordításában is . Szerkesztette a Hajnalt ; egyik szerkesztője volt a Koszoru ) első négy füzetének és az Evangelische Blätter aus Ungarn ) első évfolyamának és szerkeszti a Keresztyén Hiradó c . havilapottől . Jegyzetek Források További információk A Budapesti Református Theológiai Akadémia története . Szerk . Pap László és Bucsay Mihály . Bp. , Református Egyetemes Konvent Sajtóosztálya , Magyar református lelkészek Magyar egyetemi , főiskolai oktatók Budapesti Református Teológiai Akadémia oktatói 1862-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek