Kolozsvár bombázása
Kolozsvár bombázására a második világháborúban 1944. június 2-án került sor a Frantic hadművelet keretén belül.

Az Amerikai Egyesült Államok és Szovjetunió által közösen előkészített hadművelet az év júniusától szeptemberig tartott, és az volt a lényege, hogy a Dél-Olaszországból és Angliából felszálló légi kötelékek nem tértek vissza a támaszpontra, hanem ukrajnai repülőtereken szálltak le, a visszaúton pedig ismét bombázni tudtak. Az úgynevezett „ingabombázás” lehetővé tette a repülőgépek hatékony kihasználását. A hadművelet június 2-án kezdődött Nagyvárad, Kolozsvár, Szolnok, Debrecen, Miskolc, Szeged, Püspökladány és Piski vasúti létesítményeinek bombázásával. Az akció eredményeképpen Magyarország vasúti közlekedése három napra megbénult.
 
1944. június 2-án 9 órakor Kolozsváron megszólaltak a légvédelmi szirénák. 9 óra 8 perckor a repülőgépek nagy mennyiségű röpcédulát szórtak a városra, majd 9 óra 14 perckor elkezdődött a bombázás. A gépek célpontja a vasútvonal volt, mintegy 5 kilométer hosszúságban, 6-700 méter széles sávban. A város légvédelmét ellátó hat gépágyú, amelyek hatósugara 3500 méter volt, nem volt képes a 6-7000 méter magasságban repülő gépeket eltéríteni. Az ötven percig tartó bombázás során a városra több mint ezerkétszáz bomba hullt. A polgármesteri iroda jelentése szerint 459-en vesztették életüket (362 polgári halott, 32 magyar és 65 német katona), a szóbeszéd azonban több ezer áldozatról tudott. 385 épület teljesen megsemmisült, 860 pedig esetleg helyreállítható módon károsodott. Több helyen megsérült a villany- és telefonhálózat is.

Források

Kapcsolódó szócikk
Magyarország bombázása a második világháborúban

Bombázás
1944
Légicsapások a második világháborúban
Kolozsvár bombázására a második világháborúban júniusán került sor a Frantic hadművelet keretén belül . Az Amerikai Egyesült Államok és Szovjetunió által közösen előkészített hadművelet az év júniusától szeptemberig tartott , és az volt a lényege , hogy a Dél-Olaszországból és Angliából felszálló légi kötelékek nem tértek vissza a támaszpontra , hanem ukrajnai repülőtereken szálltak le , a visszaúton pedig ismét bombázni tudtak . Az úgynevezett „ ingabombázás” lehetővé tette a repülőgépek hatékony kihasználását . A hadművelet júniusán kezdődött Nagyvárad , Kolozsvár , Szolnok , Debrecen , Miskolc , Szeged , Püspökladány és Piski vasúti létesítményeinek bombázásával . Az akció eredményeképpen Magyarország vasúti közlekedése három napra megbénult . 1944. júniusánórakor Kolozsváron megszólaltak a légvédelmi szirénák.óraperckor a repülőgépek nagy mennyiségű röpcédulát szórtak a városra , majdóraperckor elkezdődött a bombázás . A gépek célpontja a vasútvonal volt , mintegykilométer hosszúságban,méter széles sávban . A város légvédelmét ellátó hat gépágyú , amelyek hatósugaraméter volt , nem volt képes améter magasságban repülő gépeket eltéríteni . Az ötven percig tartó bombázás során a városra több mint ezerkétszáz bomba hullt . A polgármesteri iroda jelentése szerinten vesztették életüketpolgári halott, magyar ésnémet katona ) , a szóbeszéd azonban több ezer áldozatról tudott.épület teljesen megsemmisült ,pedig esetleg helyreállítható módon károsodott . Több helyen megsérült a villany- és telefonhálózat is . Források Kapcsolódó szócikk Magyarország bombázása a második világháborúban Bombázás 1944 Légicsapások a második világháborúban