Izsma (település)
Izsma () falu Oroszországban, Komiföldön, az Izsmai járás székhelye. 

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése, éghajlata 
Komiföld északi, ritkán lakott részén, az Izsma, (a Pecsora legnagyobb bal oldali mellékfolyója) alsó szakaszán, a jobb oldali parton terül el. 

Az 1940–2004 között mért adatok szerint a levegő évi középhőmérséklete: –1,8 °C. A januári középhőmérséklet –18,1 °C, a júliusi 15,3 °C. Az 1916–2006 között mért legalacsonyabb hőmérséklet –55,7 °C (1973. december), a legmagasabb 37,9 °C (1982. július).

Története 
Az 1560-as vagy 1570-es években komi településként keletkezett. Lakói halászattal, vadászattal, szőrmekikészítéssel foglalkoztak. A 18. század közepéig a mai járás területén ez volt az egyetlen állandó település.

A faluban 1930-ban állatgyógyászati technikum nyílt; 1932–1933-ban olajipari technikum is működött, melyet később áttelepítettek Uhtába. 1932-ben a településen kisebb erőmű kezdte meg működését, 1964-ben pedig dízel hőerőmű létesült. 

A települést közel 100 km hosszú közút köti össze a Kotlasz–Vorkuta fővonalon fekvő Irael vasútállomással, illetve azon Komiföld fővárosával és központi vidékeivel. A zúzalékkal kiépített utat 1987-ben adták át, 1993 és 1999 között aszfalt burkolattal látták el. 

1939-ben indult meg az első légijárat Sziktivkarból Uhtán át Izsmába. 1978-tól rendszeres légijárat működött Sziktivkarból Izsmába (AN-24-es gépekkel).

Népesség 
2002-ben 3 773 lakosa volt, melynek 86%-a komi és 14%-a orosz.
2010-ben 3 753 lakosa volt.

Jegyzetek

Források 

Komiföld települései
Izsma ( ) falu Oroszországban , Komiföldön , az Izsmai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése , éghajlata Komiföld északi , ritkán lakott részén , az Izsma , ( a Pecsora legnagyobb bal oldali mellékfolyója ) alsó szakaszán , a jobb oldali parton terül el . Az2004 között mért adatok szerint a levegő évi középhőmérséklete : –1,8 °C. A januári középhőmérséklet –18,1 °C , a júliusi3 °C. Az2006 között mért legalacsonyabb hőmérséklet –55,7 °C december ) , a legmagasabb9 °C július ) . Története Azas vagyes években komi településként keletkezett . Lakói halászattal , vadászattal , szőrmekikészítéssel foglalkoztak . A század közepéig a mai járás területén ez volt az egyetlen állandó település . A falubanban állatgyógyászati technikum nyílt;1933-ban olajipari technikum is működött , melyet később áttelepítettek Uhtába.ben a településen kisebb erőmű kezdte meg működését, ben pedig dízel hőerőmű létesült . A települést közelkm hosszú közút köti össze a Kotlasz–Vorkuta fővonalon fekvő Irael vasútállomással , illetve azon Komiföld fővárosával és központi vidékeivel . A zúzalékkal kiépített utatben adták át,ésközött aszfalt burkolattal látták el . 1939-ben indult meg az első légijárat Sziktivkarból Uhtán át Izsmába.tól rendszeres légijárat működött Sziktivkarból Izsmába ( AN-24-es gépekkel ) . Népesség 2002-ben773 lakosa volt , melynek-a komi és-a orosz . 2010-ben753 lakosa volt . Jegyzetek Források Komiföld települései