Poljana (Preko)
Poljana () falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Prekóhoz tartozik.

Fekvése 
Zárától légvonalban 5 km-re délnyugatra, Ugljan szigetének közepén, községközpontjától 1 km-re északnyugatra, a sziget északkeleti partján Zárával szemben fekszik. A tengerparton már összeépült a szomszédos Prekoval. Egyik oldalon a Sveti Petar-félsziget az azonos titulusú középkori templomocskával és házsorokkal, a másik oldalon a mai napig is művelt kertek határolják. A zöldség és gyümölcstermesztést a kutak és források bősége, valamint a napos órák nagy száma teszi sikeressé.

Története 
Ugljan szigete a régészeti leletek tanúsága szerint már a kőkorszak óta lakott. Első lakói az illírek egyik törzse a liburnok voltak. Erődített településeik maradványai a Celinjak, Kuranj és Sv. Mihovil nevű magaslatokon (i. e. 4. század) ma is láthatók. A sziget római betelepítése az i. e. 1. századra tehető. Első ismert említése a neves római írótól Pliniustól származik „Lissa” alakban. A rómaiak több villagazdaságot is építettek a szigeten, ezek közül mintegy tíznek máig fennmaradtak a romjai. Közülük a legjelentősebbek a Supetar-fok felé a Gospodski nevű halmon és a Muline-öbölnél Stivonon találhatók, ahol fennmaradt az olajbogyó feldolgozásához épített római malom romja is. A középkorban zárai nemesi családok birtoka volt, akik felépítették saját udvarházaikat, gazdaságaikat. Területe Zárához tartozott, majd 1409-től a várossal együtt a Velencei Köztársaság része lett. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. Ugljan szigete 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 437, 1910-ben 728 lakosa volt. Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es évektől a több munkalehetőség miatt sok fiatal vándorolt ki, illetve költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is. A falunak 2011-ben 294 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal (főként olívatermeléssel), halászattal és újabban turizmussal foglalkoznak. A kiépített strandok a település partjának szinte teljes hosszában találhatók, mellettük sétányok, kerékpárutak vannak kiépítve. At éttermekben hely különlegességekkel is szolgálnak. A „Bobac“ sportközpont labdarúgó, kosárlabda és teniszpályáival számos sport gyakorlását teszi lehetővé.

Lakosság

Nevezetességei 
A Sveti Petar félszigeten áll a Szent Péter tiszteletére szentelt kis templom, amelyet a 13. században építettek. Védett kulturális örökség. A homlokzat feletti harangépítményben egy harang látható.
A település felett a 265 méter magas azonos nevű magaslaton állnak a Mihály arkangyal erőd maradványai. A mai erődöt 6. századi elődje helyén a sziget stratégiailag fontos pontján építették. Jelentős szerepet játszott a Zára és a Velencei Köztársaság közötti 1345-ben és 1346-ban dúlt háborúban. Egy bencés kolostor is állt itt Szent Mihály tiszteletére szentelt templomával, melyet legkésőbb a 12. században építettek a kora középkori erődítmény helyén és a 15. századig működött. A ma is látható falakat a 14. század végén, vagy a 15. század elején emelték a zárai Bilšić testvérek és Nikola Arbusjanić kőműves mesterek. A vár jelentős romjait ma kedvelt kirándulóhelyként tartják számon, ahonnan felejthetetlen látvány nyílik Zára városára és a város előtti öbölre, valamint a zárai szigetvilág több mint kétszáz kisebb-nagyobb szigetére a Kornati Nemzeti Parkkal. A vártól sziklás út vezet a sziget legmagasabb pontjához az északnyugatra fekvő 288 méter magas Šćahhoz.

További információk 
 Preko község hivatalos oldala 
 Preko turisztikai irodájának honlapja 
 Zára turisztikai irodájának honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 Preko turistainformációk 
 Poljana turistainformációk

Jegyzetek

Zára megye települései
Poljana ( ) falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Prekóhoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalbankm-re délnyugatra , Ugljan szigetének közepén , községközpontjátólkm-re északnyugatra , a sziget északkeleti partján Zárával szemben fekszik . A tengerparton már összeépült a szomszédos Prekoval . Egyik oldalon a Sveti Petar-félsziget az azonos titulusú középkori templomocskával és házsorokkal , a másik oldalon a mai napig is művelt kertek határolják . A zöldség és gyümölcstermesztést a kutak és források bősége , valamint a napos órák nagy száma teszi sikeressé . Története Ugljan szigete a régészeti leletek tanúsága szerint már a kőkorszak óta lakott . Első lakói az illírek egyik törzse a liburnok voltak . Erődített településeik maradványai a Celinjak , Kuranj és Sv . Mihovil nevű magaslatokon ( i . e. század ) ma is láthatók . A sziget római betelepítése az i . e. századra tehető . Első ismert említése a neves római írótól Pliniustól származik „ Lissa” alakban . A rómaiak több villagazdaságot is építettek a szigeten , ezek közül mintegy tíznek máig fennmaradtak a romjai . Közülük a legjelentősebbek a Supetar-fok felé a Gospodski nevű halmon és a Muline-öbölnél Stivonon találhatók , ahol fennmaradt az olajbogyó feldolgozásához épített római malom romja is . A középkorban zárai nemesi családok birtoka volt , akik felépítették saját udvarházaikat , gazdaságaikat . Területe Zárához tartozott , majdtől a várossal együtt a Velencei Köztársaság része lett . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot . Ugljan szigeteésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes évektől a több munkalehetőség miatt sok fiatal vándorolt ki , illetve költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is . A falunakbenlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal ( főként olívatermeléssel ) , halászattal és újabban turizmussal foglalkoznak . A kiépített strandok a település partjának szinte teljes hosszában találhatók , mellettük sétányok , kerékpárutak vannak kiépítve . At éttermekben hely különlegességekkel is szolgálnak . A „ Bobac“ sportközpont labdarúgó , kosárlabda és teniszpályáival számos sport gyakorlását teszi lehetővé . Lakosság Nevezetességei A Sveti Petar félszigeten áll a Szent Péter tiszteletére szentelt kis templom , amelyet a században építettek . Védett kulturális örökség . A homlokzat feletti harangépítményben egy harang látható . A település felett améter magas azonos nevű magaslaton állnak a Mihály arkangyal erőd maradványai . A mai erődöt századi elődje helyén a sziget stratégiailag fontos pontján építették . Jelentős szerepet játszott a Zára és a Velencei Köztársaság közöttiben ésban dúlt háborúban . Egy bencés kolostor is állt itt Szent Mihály tiszteletére szentelt templomával , melyet legkésőbb a században építettek a kora középkori erődítmény helyén és a századig működött . A ma is látható falakat a század végén , vagy a század elején emelték a zárai Bilšić testvérek és Nikola Arbusjanić kőműves mesterek . A vár jelentős romjait ma kedvelt kirándulóhelyként tartják számon , ahonnan felejthetetlen látvány nyílik Zára városára és a város előtti öbölre , valamint a zárai szigetvilág több mint kétszáz kisebb-nagyobb szigetére a Kornati Nemzeti Parkkal . A vártól sziklás út vezet a sziget legmagasabb pontjához az északnyugatra fekvőméter magas Šćahhoz . További információk Preko község hivatalos oldala Preko turisztikai irodájának honlapja Zára turisztikai irodájának honlapja A zárai érsekség honlapja Preko turistainformációk Poljana turistainformációk Jegyzetek Zára megye települései