Tiszta Föld buddhizmus
A Tiszta Föld buddhizmus (kínai: 淨土宗, pinjin: Jìngtǔzōng; japán: 浄土仏教, dzsódo bukkjó; koreai: 정토종, csongthodzsong; vietnámi: Tịnh Độ Tông), más néven amidizmus a mahájána buddhizmus ága, a kelet-ázsiai buddhizmus egyik legnépszerűbb hagyománya, amely Amitábha Buddha kultuszára épül.

A Tiszta Föld gyakorlatai és koncepciói szerepelnek a mahájána buddhista kozmológiában. Ezek fontos mahájána hagyományok Kínában, Japánban, Koreában, Vietnámban és Tibetben. A „Tiszta Föld buddhizmus” a Tiszta Föld mahájána szoteriológiájára („Tiszta Föld hagyományok” és „Tiszta Föld tanítások”) és a japánban kifejlődött különálló Tiszta föld irányzatra is vonatkozhat. A japán buddhizmusban a Tiszta Föld tanítások független szervezeti szektákká alakultak, mint például a dzsódo vagy a dzsódo sin iskola.

Története

India
A Tiszta Föld tanítások legelőször Indiában fejlődtek ki, amelyek azután népszerűvé váltak Kasmírban és Közép-Ázsiában. A Tiszta Föld szútrák Gandhára területéről kerültek Kínába az i.sz. 147-ben. Ekkor kezdett Lókakséma, kusán szerzetes, buddhista szútrákat kínai nyelvre fordítani. A legelső ilyen fordítások arról tanúskodnak, hogy azok gandhári nyelvről lettek fordítva, amely egy szanszkrittal rokon prakrit nyelv volt. Ezekben szerepelnek kusán-kori, Gandhárában készült Amitábha Buddha képek, Avalókitésvara és Mahászthámaprápta bodhiszattvák társaságában.

India buddhista hagyományaiban a Tiszta Föld tanokat és gyakorlatokat a mahájána tanítások elismert alakjai terjesztették, olyanok mint Nágárdzsuna vagy Vaszubandhu. Bár a Tiszta Föld hagyomány hívei tisztelik és üdvözítik Amitábha Buddhát, ez mégis különbözött attól, ahogyan a hindu isteneket üdvözítették. A Tiszta Föld gyakorlatok a bodhiszattva buddhista ideáljában gyökereznek.

A legfőbb Tiszta Föld szútrák a Rövidebb Szukhávatívjúha-szútra, a Hosszabb Szukhávatívjúha-szútra és az Amitájurdhjána-szútra. A rövidebb szútra másik neve Amitábha-szútra, a hosszabbé pedig Végtelen élet szútra. Ezek a szútrák Amitábha Buddháról és az ő boldog Tiszta Földjéről, Szukhávatí. Szintén ehhez a hagyományhoz kapcsolódik a Pratjutpanna Szamádhi-szútra, amely az Amithábha Buddha nevét kántáló meditáció gyakorlatának egy korai leírása. Ezeken felül több más mahájána szövegben is szerepel Amitábha Buddha. A 20. századi Taisó Tripitaka szöveggyűjteményben 290 ilyen művet számoltak össze.

A Pratjutpanna Szamádhi-szútra nem sorolja fel az Amitábha fogadalmakat és nem is jellemzi a Szukhávatí birodalmat. Ez inkább egy rövid leírás arról, miképp kell ismételgetni Amitábha Buddha nevét és ezáltal a meditáció által hogyan lehet belépni birodalmába.

Kína
A Tiszta Föld tanítások akkor váltak népszerűvé, amikor Huijüan (kínai: 慧遠) 402-ben megalapította a Lu-hegynél (kínai: 廬山) található Tunglin templomot. Ifjúként Huijüan taoizmust gyakorolt, de úgy érezte, hogy a halhatatlanságról szóló elméletek nem megbízhatóak és nem fedik a legvégső igazságot. Ezért a buddhizmus felé fordult és belépett szerzetesnek. Miután a Lu-hegyen kolostort alapított, ismert tudósokat hívott, hogy ott gyakorolják a buddhizmust. Ekkor jött létre a Fehér Lótusz Társaság (kínai: 白蓮社). A szútrák közül mérvadónak a Rövidebb Szukhávatívjúha-szútrát és a Hosszabb Szukhávatívjúha-szútrát választották, valamint pártolták az Amitábha Buddha nevét kántáló meditációt, hogy a Szukhávatí birodalomban születhessenek újra. A Tiszta Föld hagyományban az egyik legszentebb vallási helyszínnek tekintik a Lu-hegyet, amely az első Tiszta Föld gyülekezet helyszíne.

A Tiszta Föld tanítások és meditációs módszerek gyorsan elterjedtek Kína szerte, amelyeket kiemelkedő szerzetes tudósok foglaltak rendszerbe (például: Tan-luan, Tao-cso, San-tao). A kínai Tiszta Föld hagyomány legfőbb tanítása az Amitábha Buddha nevének kántálása során fellépő Buddha tudatosságra (szanszkrit: buddhánuszmrti) való összpontosítás, amellyel elérhető az újjászületés a Szukhávatí birodalomban.

Később a Tiszta Föld tanok elérték Japánt is és jelentős népszerűségre tettek szert. Gensin (942-1017) elfogadtatta Fudzsivara no Micsinaga (966-1028) politikussal a Tiszta Föld tanításokat. Hónen (1133–1212) megalapította Japán független Tiszta Föld szektáját, amely dzsódo néven vált ismertté.

A Tiszta Föld birodalom
A kortárs Tiszta Föld hagyományokban Amitábha saját buddha-mezejében (szanszkrit: buddhakṣetra) vagy "tiszta földjén" (kínai: 净土, jìngtǔ) terjeszti a dharmát. Ebben a birodalomban kis időre karmikus nyugalomba lehet kerülni. Szukhávatí a Hosszabb Szukhávatívjúha-szútrában úgy szerepel, mint egy szépséges föld, amely minden más birodalmat felülmúl és amelyet istenek, emberek, virágok, gyümölcsök, kívánság teljesítő fák népesítenek be. A hagyomány szerint a Tiszta Föld birodalmába való belépés megegyezik a megvilágosodással, amely után Amitábha Buddha és számos bodhiszattva nyújt további tanításokat a legvégső megvilágosodásig. Ezután eldönthető, hogy valaki bodhiszattvaként visszatér a hat birodalom bármelyikébe és bármelyik korba, hogy segítsék a szamszárában keringő érző lényeket, vagy tovább marad ott és eléri a buddhaságot.

A mahájána buddhizmusban sok buddha létezik és mindegyiknek van egy tiszta földje. Amitábha tiszta földjét nevezik Szukhávatí-nak, amely nyugati irányban van. De például Aksobhja tiszta földje Abhirati keletre van. A keleti Tiszta Föld buddhizmus kevésbé népszerű, mint a nyugati, jóllehet a japán singon szekta elismeri mindkettőt. Különböző tiszta föld hagyományok léteznek, amelyek közül a legnépszerűbb az Amitábha Buddhához köthető Tiszta Föld.

Meditáció
Charles Luk, egykori neves angol-kínai fordító, három olyan meditációs gyakorlatot különböztetett meg, amelyet széles körben használtak a Tiszta Föld buddhizmusban.

Amitábha Buddha tudatosság
Amitábha Buddha nevének ismételgetése a Buddha tudatosság (szanszkrit: buddhānusmṛti) egyik hagyományos formája. Kínai fordítása, a nianfo, népszerű kifejezéssé vált a nyugati Tiszta Föld buddhista körökben is. A gyakorlat abból áll, hogy a gyakorlók Buddha nevének ismételgetésével megjelenítik tudatukban a Buddhát, majd figyelmüket csak rá összpontosítják (lásd: szamádhi). Az ismételgetés hang nélkül, vagy kántálással szokott történni, miközben buddhista imafüzér segítségével számolják is ezeket a mantrákat. A gyakorlók gyakran tesznek fogadalmat bizonyos számú napi mantra kántálására. A hagyományok szerint a második Tiszta Föld iskola pátriárkája, Sandao, ezt gyakorolta éjt nappallá téve és állítólag fényt bocsátott ki a száján keresztül. Emiatt a Tang-dinasztia császára, Kao Cung (kínai: 高宗) elnevezte a „fény nagy mesterének” (光明大師).

A kínai buddhizmusban is van egy hasonló gyakorlat, a „csan és a Tiszta Föld művelésének kettős ösvénye”, vagy más néven „az üresség és a létezés kettős ösvénye”. As taught by Nan Huai-Csin 20. századi buddhista tanító szerint a kántálást lassan kell végezni és minden egyes kiejtés után ki kell üríteni a tudatot. Amikor elkalandoznak a gondolatok, akkor az újabb sor kántálás visszahozza azokat a szigorú összpontosításba. Folyamatos gyakorlással a tudat képes megmaradni a békés ürességben, amellyel elérhető a szamádhi.

Tiszta Föld újjászületés dháraní

A Tiszta Föld újjászületés dháraní ismételgetése is a Tiszta Föld buddhizmus egyik módszere, amely hasonlít az Amitábha Buddha nevének kántálásához. Ennek a dháranínek a használata állítólag nagyon népszerű a hagyományos kínai buddhizmusban. Úgy tartják erről szanszkrit nyelven fennmaradt dháraní-ról, hogy amint a gyakorló sikeresen eléri a kántálással az egyhegyű összpontosítást, akkor megérti annak igaz és mély jelentését.
namo amitábhája tathágatája tadjathá
amrtabhave amrtaszambhave
amrtavikránte amrtavikrántagámini
gagana kírtícsare szváhá

A kínaiak ezt a szanszkrit szöveget lefordították kínai nyelvre: "Mantra a Tiszta Földön való újjászületéshez" (生淨土咒 seng csingtu cou) - de többféle fordítást is használnak.

Vizualizációs módszer
A Tiszta Föld buddhizmusban szintén alkalmazzák a meditációs elmélyülést és Amitábha Buddha, az őt körülvevő bodhiszattvák és a Tiszta Föld vizualizációját. Ehhez szolgáltat alapot az Amitájurdhjána-szútra ("Amitábha meditáció szútra"), amelyben Gautama Buddha meséli el Vaidehi királynőnek a progresszív vizualizációs módszer tizenhárom gyakorlatát, amelyek a Tiszta Földön való újjászületéshez vezető különböző szintjeknek felelnek meg. Az első a Szukhávatí birodalomban a lenyugvó nap képe. Ezt további vizualizációk követnek, amelyek legvégén történik Amitábha Buddha és a bodhiszattvák képének vizualizációja. Inagaki Hiszao szerint ezt a progresszív módszert használták régen is a szamádhi tudatszint kifejlesztéséhez. A vizualizációnak ez a fajtája szintén népszerű a japán singon iskolában, illetve más ezoterikus buddhista irányzatban egyaránt.

Eljutni a Tiszta Földre

A gyakorlók azt állítják, hogy akadnak bizonyítékok arra, hogy haldokló emberek haláluk után eljutnak a Tiszta Földre:

 A halál időpontjának előzetes ismerete (預知時至)
 A "három Nyugati szent" (西方三聖): Amitábha Buddha és két bodhiszattva - jobbján Avalókitésvara és bal oldalán Mahászthámaprápta - jelenik meg a haldokló előtt. Más buddhákat és bodhiszattvákat rossz szellemeknek tekintik, akik álcázták magukat és próbálják megakadályozni, hogy a haldokló a Tiszta Földre kerüljön.
 Egykor élt gyakorló Tiszta Föld buddhisták hátrahagytak ereklyéket (sarírá) hamvasztásuk után.

A holttest legutoljára kihűlő testrésze a fej búb (poszterior fontanelle). A buddhista tanításokban az a tudat, amely a Tiszta Földre távozik, a fejtetőn át hagyja el a testet. Emiatt marad tovább meleg ez a testrész.

Kapcsolódó szócikkek
 Hit a buddhizmusban
 Ippen
 Júzú Nenbucu

Jegyzetek

További olvasmányok

 Hisao Inagaki, Harold Stewart (ford.): The Three Pure Land Sutras, Berkeley: Numata Center for Buddhist Translation and Research 2003.  PDF
 Müller, F. Max (ford.) Buddhista mahájána szövegek, 2 kötet: The larger Sukhâvatî-vyûha, the smaller Sukhâvatî-vyûha, the Vagrakkedikâ, the larger Pragñâ-pâramitâ-hridaya-sûtra, the smaller Pragñâ-pâramitâ-hridaya-sûtra. The Amitâyur dhyâna-sûtra, fordította: J. Takakusu. Oxford, Clarendon Press 1894. Pure Land Sutras
 Shi Wuling: In one Lifetime: Pure Land Buddhism, Amitabha Publications, Chicago 2006. 
 Halkias, Georgios: Luminous Bliss: A Religious History of Pure Land Literature in Tibet, with an annotated English translation and critical edition of the Orgyan-gling Gold manuscript of the short Sukhāvatīvyūha-sūtra. Hawaii: University of Hawai‘i Press 2013. 
 Shinko Mochizuki, Leo M. Pruden, ford. (1999). Pure Land Buddhism in China: A Doctrinal History, Chapter 1: A General Survey. In: Pacific World Journal, 3. sorozat, 1, 91-103. Archív: original
 Shinko Mochizuki, Leo M. Pruden, ford. (2001). Pure Land Buddhism in China: A Doctrinal History, 2. fejezet: The Earliest Period; 3. fejezet: Hui-yuan of Mt.Lu; és 4. fejezet: The Translation of Texts-Spurious Scriptures. In: Pacific World Journal, 3. sorozat, 3, 241-275. Archív: original
 Shinko Mochizuki, Leo M. Pruden, Trans. (2002). Pure Land Buddhism in China: A Doctrinal History, Chapter Five: The Early Pure Land Faith: Southern China, and Chapter Six: The Early Pure Land Faith: Northern China. In: Pacific World Journal, 3. sorozat, 4, 259-279. Archív: original
 Shinko Mochizuki, Leo M. Pruden, Trans. (2000). Pure Land Buddhism in China: A Doctrinal History, Chapter 7: T'an-luan. In: Pacific World Journal, 3. sorozat, 2., 149-165. Archív: eredeti
 Kenneth Tanaka (1989). Bibliography of English-language Works on Pure land Buddhism: Primarily 1983-1989, Pacific World Journal, Új sorozat, 5, 85-99. PDF

Külső hivatkozások
 Tiszta Föld buddhizmus hivatalos oldala 
 Dzsódo sú buddhizmus hivatalos oldala

Buddhizmus Kínában
Buddhizmus Japánban
Tibeti buddhizmus
A Tiszta Föld buddhizmus ( kínai : 淨土宗 , pinjin : Jìngtǔzōng ; japán : 浄土仏教 , dzsódo bukkjó ; koreai : 정토종 , csongthodzsong ; vietnámi : Tịnh Độ Tông ) , más néven amidizmus a mahájána buddhizmus ága , a kelet-ázsiai buddhizmus egyik legnépszerűbb hagyománya , amely Amitábha Buddha kultuszára épül . A Tiszta Föld gyakorlatai és koncepciói szerepelnek a mahájána buddhista kozmológiában . Ezek fontos mahájána hagyományok Kínában , Japánban , Koreában , Vietnámban és Tibetben . A „ Tiszta Föld buddhizmus” a Tiszta Föld mahájána szoteriológiájára ( „ Tiszta Föld hagyományok” és „ Tiszta Föld tanítások” ) és a japánban kifejlődött különálló Tiszta föld irányzatra is vonatkozhat . A japán buddhizmusban a Tiszta Föld tanítások független szervezeti szektákká alakultak , mint például a dzsódo vagy a dzsódo sin iskola . Története India A Tiszta Föld tanítások legelőször Indiában fejlődtek ki , amelyek azután népszerűvé váltak Kasmírban és Közép-Ázsiában . A Tiszta Föld szútrák Gandhára területéről kerültek Kínába az i.sz.ben . Ekkor kezdett Lókakséma , kusán szerzetes , buddhista szútrákat kínai nyelvre fordítani . A legelső ilyen fordítások arról tanúskodnak , hogy azok gandhári nyelvről lettek fordítva , amely egy szanszkrittal rokon prakrit nyelv volt . Ezekben szerepelnek kusán-kori , Gandhárában készült Amitábha Buddha képek , Avalókitésvara és Mahászthámaprápta bodhiszattvák társaságában . India buddhista hagyományaiban a Tiszta Föld tanokat és gyakorlatokat a mahájána tanítások elismert alakjai terjesztették , olyanok mint Nágárdzsuna vagy Vaszubandhu . Bár a Tiszta Föld hagyomány hívei tisztelik és üdvözítik Amitábha Buddhát , ez mégis különbözött attól , ahogyan a hindu isteneket üdvözítették . A Tiszta Föld gyakorlatok a bodhiszattva buddhista ideáljában gyökereznek . A legfőbb Tiszta Föld szútrák a Rövidebb Szukhávatívjúha-szútra , a Hosszabb Szukhávatívjúha-szútra és az Amitájurdhjána-szútra . A rövidebb szútra másik neve Amitábha-szútra , a hosszabbé pedig Végtelen élet szútra . Ezek a szútrák Amitábha Buddháról és az ő boldog Tiszta Földjéről , Szukhávatí . Szintén ehhez a hagyományhoz kapcsolódik a Pratjutpanna Szamádhi-szútra , amely az Amithábha Buddha nevét kántáló meditáció gyakorlatának egy korai leírása . Ezeken felül több más mahájána szövegben is szerepel Amitábha Buddha . A századi Taisó Tripitaka szöveggyűjteménybenilyen művet számoltak össze . A Pratjutpanna Szamádhi-szútra nem sorolja fel az Amitábha fogadalmakat és nem is jellemzi a Szukhávatí birodalmat . Ez inkább egy rövid leírás arról , miképp kell ismételgetni Amitábha Buddha nevét és ezáltal a meditáció által hogyan lehet belépni birodalmába . Kína A Tiszta Föld tanítások akkor váltak népszerűvé , amikor Huijüan ( kínai : 慧遠) ben megalapította a Lu-hegynél ( kínai : 廬山 ) található Tunglin templomot . Ifjúként Huijüan taoizmust gyakorolt , de úgy érezte , hogy a halhatatlanságról szóló elméletek nem megbízhatóak és nem fedik a legvégső igazságot . Ezért a buddhizmus felé fordult és belépett szerzetesnek . Miután a Lu-hegyen kolostort alapított , ismert tudósokat hívott , hogy ott gyakorolják a buddhizmust . Ekkor jött létre a Fehér Lótusz Társaság ( kínai : 白蓮社 ) . A szútrák közül mérvadónak a Rövidebb Szukhávatívjúha-szútrát és a Hosszabb Szukhávatívjúha-szútrát választották , valamint pártolták az Amitábha Buddha nevét kántáló meditációt , hogy a Szukhávatí birodalomban születhessenek újra . A Tiszta Föld hagyományban az egyik legszentebb vallási helyszínnek tekintik a Lu-hegyet , amely az első Tiszta Föld gyülekezet helyszíne . A Tiszta Föld tanítások és meditációs módszerek gyorsan elterjedtek Kína szerte , amelyeket kiemelkedő szerzetes tudósok foglaltak rendszerbe ( például : Tan-luan , Tao-cso , San-tao ) . A kínai Tiszta Föld hagyomány legfőbb tanítása az Amitábha Buddha nevének kántálása során fellépő Buddha tudatosságra ( szanszkrit : buddhánuszmrti ) való összpontosítás , amellyel elérhető az újjászületés a Szukhávatí birodalomban . Később a Tiszta Föld tanok elérték Japánt is és jelentős népszerűségre tettek szert . Gensinelfogadtatta Fudzsivara no Micsinagapolitikussal a Tiszta Föld tanításokat . Hónen1212 ) megalapította Japán független Tiszta Föld szektáját , amely dzsódo néven vált ismertté . A Tiszta Föld birodalom A kortárs Tiszta Föld hagyományokban Amitábha saját buddha-mezejében ( szanszkrit : buddhakṣetra ) vagy " tiszta földjén " ( kínai : 净土 , jìngtǔ ) terjeszti a dharmát . Ebben a birodalomban kis időre karmikus nyugalomba lehet kerülni . Szukhávatí a Hosszabb Szukhávatívjúha-szútrában úgy szerepel , mint egy szépséges föld , amely minden más birodalmat felülmúl és amelyet istenek , emberek , virágok , gyümölcsök , kívánság teljesítő fák népesítenek be . A hagyomány szerint a Tiszta Föld birodalmába való belépés megegyezik a megvilágosodással , amely után Amitábha Buddha és számos bodhiszattva nyújt további tanításokat a legvégső megvilágosodásig . Ezután eldönthető , hogy valaki bodhiszattvaként visszatér a hat birodalom bármelyikébe és bármelyik korba , hogy segítsék a szamszárában keringő érző lényeket , vagy tovább marad ott és eléri a buddhaságot . A mahájána buddhizmusban sok buddha létezik és mindegyiknek van egy tiszta földje . Amitábha tiszta földjét nevezik Szukhávatí-nak , amely nyugati irányban van . De például Aksobhja tiszta földje Abhirati keletre van . A keleti Tiszta Föld buddhizmus kevésbé népszerű , mint a nyugati , jóllehet a japán singon szekta elismeri mindkettőt . Különböző tiszta föld hagyományok léteznek , amelyek közül a legnépszerűbb az Amitábha Buddhához köthető Tiszta Föld . Meditáció Charles Luk , egykori neves angol-kínai fordító , három olyan meditációs gyakorlatot különböztetett meg , amelyet széles körben használtak a Tiszta Föld buddhizmusban . Amitábha Buddha tudatosság Amitábha Buddha nevének ismételgetése a Buddha tudatosság ( szanszkrit : buddhānusmṛti ) egyik hagyományos formája . Kínai fordítása , a nianfo , népszerű kifejezéssé vált a nyugati Tiszta Föld buddhista körökben is . A gyakorlat abból áll , hogy a gyakorlók Buddha nevének ismételgetésével megjelenítik tudatukban a Buddhát , majd figyelmüket csak rá összpontosítják ( lásd : szamádhi ) . Az ismételgetés hang nélkül , vagy kántálással szokott történni , miközben buddhista imafüzér segítségével számolják is ezeket a mantrákat . A gyakorlók gyakran tesznek fogadalmat bizonyos számú napi mantra kántálására . A hagyományok szerint a második Tiszta Föld iskola pátriárkája , Sandao , ezt gyakorolta éjt nappallá téve és állítólag fényt bocsátott ki a száján keresztül . Emiatt a Tang-dinasztia császára , Kao Cung ( kínai : 高宗 ) elnevezte a „ fény nagy mesterének” ( 光明大師 ) . A kínai buddhizmusban is van egy hasonló gyakorlat , a „ csan és a Tiszta Föld művelésének kettős ösvénye” , vagy más néven „ az üresség és a létezés kettős ösvénye” . As taught by Nan Huai-Csin századi buddhista tanító szerint a kántálást lassan kell végezni és minden egyes kiejtés után ki kell üríteni a tudatot . Amikor elkalandoznak a gondolatok , akkor az újabb sor kántálás visszahozza azokat a szigorú összpontosításba . Folyamatos gyakorlással a tudat képes megmaradni a békés ürességben , amellyel elérhető a szamádhi . Tiszta Föld újjászületés dháraní A Tiszta Föld újjászületés dháraní ismételgetése is a Tiszta Föld buddhizmus egyik módszere , amely hasonlít az Amitábha Buddha nevének kántálásához . Ennek a dháranínek a használata állítólag nagyon népszerű a hagyományos kínai buddhizmusban . Úgy tartják erről szanszkrit nyelven fennmaradt dháraní-ról , hogy amint a gyakorló sikeresen eléri a kántálással az egyhegyű összpontosítást , akkor megérti annak igaz és mély jelentését. namo amitábhája tathágatája tadjathá amrtabhave amrtaszambhave amrtavikránte amrtavikrántagámini gagana kírtícsare szváhá A kínaiak ezt a szanszkrit szöveget lefordították kínai nyelvre : " Mantra a Tiszta Földön való újjászületéshez " ( 生淨土咒 seng csingtu cou ) - de többféle fordítást is használnak . Vizualizációs módszer A Tiszta Föld buddhizmusban szintén alkalmazzák a meditációs elmélyülést és Amitábha Buddha , az őt körülvevő bodhiszattvák és a Tiszta Föld vizualizációját . Ehhez szolgáltat alapot az Amitájurdhjána-szútra ( " Amitábha meditáció szútra " ) , amelyben Gautama Buddha meséli el Vaidehi királynőnek a progresszív vizualizációs módszer tizenhárom gyakorlatát , amelyek a Tiszta Földön való újjászületéshez vezető különböző szintjeknek felelnek meg . Az első a Szukhávatí birodalomban a lenyugvó nap képe . Ezt további vizualizációk követnek , amelyek legvégén történik Amitábha Buddha és a bodhiszattvák képének vizualizációja . Inagaki Hiszao szerint ezt a progresszív módszert használták régen is a szamádhi tudatszint kifejlesztéséhez . A vizualizációnak ez a fajtája szintén népszerű a japán singon iskolában , illetve más ezoterikus buddhista irányzatban egyaránt . Eljutni a Tiszta Földre A gyakorlók azt állítják , hogy akadnak bizonyítékok arra , hogy haldokló emberek haláluk után eljutnak a Tiszta Földre : A halál időpontjának előzetes ismerete ( 預知時至 ) A " három Nyugati szent " ( 西方三聖 ) : Amitábha Buddha és két bodhiszattva - jobbján Avalókitésvara és bal oldalán Mahászthámaprápta - jelenik meg a haldokló előtt . Más buddhákat és bodhiszattvákat rossz szellemeknek tekintik , akik álcázták magukat és próbálják megakadályozni , hogy a haldokló a Tiszta Földre kerüljön . Egykor élt gyakorló Tiszta Föld buddhisták hátrahagytak ereklyéket ( sarírá ) hamvasztásuk után . A holttest legutoljára kihűlő testrésze a fej búb ( poszterior fontanelle ) . A buddhista tanításokban az a tudat , amely a Tiszta Földre távozik , a fejtetőn át hagyja el a testet . Emiatt marad tovább meleg ez a testrész . Kapcsolódó szócikkek Hit a buddhizmusban Ippen Júzú Nenbucu Jegyzetek További olvasmányok Hisao Inagaki , Harold Stewart ( ford . ) : The Three Pure Land Sutras , Berkeley : Numata Center for Buddhist Translation and Research PDF Müller , F. Max ( ford . ) Buddhista mahájána szövegek,kötet : The larger Sukhâvatî-vyûha , the smaller Sukhâvatî-vyûha , the Vagrakkedikâ , the larger Pragñâ-pâramitâ-hridaya-sûtra , the smaller Pragñâ-pâramitâ-hridaya-sûtra . The Amitâyur dhyâna-sûtra , fordította : J. Takakusu . Oxford , Clarendon Press Pure Land Sutras Shi Wuling : In one Lifetime : Pure Land Buddhism , Amitabha Publications , Chicago Halkias , Georgios : Luminous Bliss : A Religious History of Pure Land Literature in Tibet , with an annotated English translation and critical edition of the Orgyan-gling Gold manuscript of the short Sukhāvatīvyūha-sūtra . Hawaii : University of Hawai‘i Press Shinko Mochizuki , Leo M. Pruden , ford . Pure Land Buddhism in China : A Doctrinal History , Chapter A General Survey . In : Pacific World Journal , sorozat , Archív : original Shinko Mochizuki , Leo M. Pruden , ford . Pure Land Buddhism in China : A Doctrinal History , fejezet : The Earliest Period ; fejezet : Hui-yuan of Mt.Lu ; és fejezet : The Translation of Texts-Spurious Scriptures . In : Pacific World Journal , sorozat , Archív : original Shinko Mochizuki , Leo M. Pruden , Trans . Pure Land Buddhism in China : A Doctrinal History , Chapter Five : The Early Pure Land Faith : Southern China , and Chapter Six : The Early Pure Land Faith : Northern China . In : Pacific World Journal , sorozat , Archív : original Shinko Mochizuki , Leo M. Pruden , Trans . Pure Land Buddhism in China : A Doctrinal History , Chapter T'an-luan . In : Pacific World Journal , sorozat , , Archív : eredeti Kenneth Tanaka Bibliography of English-language Works on Pure land Buddhism : Primarily Pacific World Journal , Új sorozat , PDF Külső hivatkozások Tiszta Föld buddhizmus hivatalos oldala Dzsódo sú buddhizmus hivatalos oldala Buddhizmus Kínában Buddhizmus Japánban Tibeti buddhizmus