Ameland
Ameland  Hollandiában, Frízföld tartományban.   A község egyben a Fríz-szigetek nyugatról számított negyedik lakott szigete.

Történelme 

A sziget területe geológiailag fiatal. A tenger építő és romboló tevékenysége hozta létre és azóta is formálja az alakját, felszínét.

Első említése a 8. századból való (Insula que dictur Ambla). A 9. században kolostort építettek a szigeten, aminek az egész terület a tulajdonába került. A kolostort 1109 körül áttelepítették a fríz szárazföldre, Ferwerd faluba, és így vele együtt a sziget is Ferwerderadiel község része lett. Később többször gazdát cserélt a holland feudális nagyurak közötti küzdelmek során. A 18. században az Oranje-Nassau királyi család birtokába került. A holland uralkodók azóta is viselik az „Ameland ura” címet.

A francia uralom idején eltörölték a feudális tulajdonjogokat, és Ameland a Batáv Köztársaság, ezen belül az Ems folyóról elnevezett departement része lett. A franciák távozása után az Egyesült Holland Királyság idején csatolták a szigetet Frízföldhöz.

A községi közigazgatási rendszer bevezetése után Ameland önálló község lett.

Az 1870-es évek elején óriási költséggel gátat építettek a sziget és a szárazföld között, hogy más holland vidékekhez hasonlóan, itt is kiszárítsák a tenger egy részét, termőföld nyerése céljából. 1882-ben azonban a téli viharok elsodorták a gátat és le is mondtak a helyreállításáról.

A második világháborúban a németek az Atlanti fal részeként kezelték. A szövetségesek azonban itt egyáltalán nem indítottak támadást. A helyi német csapatok csak jóval a kapituláció után, 1945 június 3-án adták meg magukat.

Földrajza 
 

A Fríz-szigetek alkotják a határvonalat az Északi-tenger és a Watt-tenger között. Nyugatra a Borndiep szoros választja el Terschelling szigetétől, keletre a jó időben szabad szemmel is látható Schiermonnikoog következik a Fríz-szigetek sorában.

Ameland túlnyomórészt homokdűnékből áll. A sziget keleti része természetvédelmi terület. A partvonal hossza 27 km, a kerékpárutaké 100 km.

Közigazgatási beosztása
A szigeten négy falu található: Hollum, Nes, Buren és Ballum. Korábban még egy falu létezett a szigeten, Sier, azonban a tenger elmosta. Hollum faluban áll a sziget legrégebbi épülete, 1516-ból.

Forrás: CBS 2004-01-01

Kultúra 

A szigeten nem fríz nyelven, hanem helyi, amelands nevű dialektusban beszélnek, ami a stadsfries nyelvhez hasonlít. Ez a helyi nyelv, más kisebb dialektusok sorsától eltérően, a 21. század elején is élénken használatos a lakosság körében.

A sziget hangulata számos művészt megragadott és sokan választották azt lakóhelyül. 1996 óta minden évben Amelandi művészeti hónapot rendeznek, amikor a művészek mintegy 30 helyszínen állítják ki festményeiket, kerámiáikat és más alkotásaikat.

Látnivalók 
A sziget falvaiban három múzeum és több mint száz országos szintű műemlék található.

Testvértelepülések

Jegyzetek

További információk

Fordítás
 

Frízföld községei
Hollandia szigetei
Ameland Hollandiában , Frízföld tartományban . A község egyben a Fríz-szigetek nyugatról számított negyedik lakott szigete . Történelme A sziget területe geológiailag fiatal . A tenger építő és romboló tevékenysége hozta létre és azóta is formálja az alakját , felszínét . Első említése a századból való ( Insula que dictur Ambla ) . A században kolostort építettek a szigeten , aminek az egész terület a tulajdonába került . A kolostortkörül áttelepítették a fríz szárazföldre , Ferwerd faluba , és így vele együtt a sziget is Ferwerderadiel község része lett . Később többször gazdát cserélt a holland feudális nagyurak közötti küzdelmek során . A században az Oranje-Nassau királyi család birtokába került . A holland uralkodók azóta is viselik az „ Ameland ura” címet . A francia uralom idején eltörölték a feudális tulajdonjogokat , és Ameland a Batáv Köztársaság , ezen belül az Ems folyóról elnevezett departement része lett . A franciák távozása után az Egyesült Holland Királyság idején csatolták a szigetet Frízföldhöz . A községi közigazgatási rendszer bevezetése után Ameland önálló község lett . Azes évek elején óriási költséggel gátat építettek a sziget és a szárazföld között , hogy más holland vidékekhez hasonlóan , itt is kiszárítsák a tenger egy részét , termőföld nyerése céljából.ben azonban a téli viharok elsodorták a gátat és le is mondtak a helyreállításáról . A második világháborúban a németek az Atlanti fal részeként kezelték . A szövetségesek azonban itt egyáltalán nem indítottak támadást . A helyi német csapatok csak jóval a kapituláció után,júniusán adták meg magukat . Földrajza A Fríz-szigetek alkotják a határvonalat az Északi-tenger és a Watt-tenger között . Nyugatra a Borndiep szoros választja el Terschelling szigetétől , keletre a jó időben szabad szemmel is látható Schiermonnikoog következik a Fríz-szigetek sorában . Ameland túlnyomórészt homokdűnékből áll . A sziget keleti része természetvédelmi terület . A partvonal hosszakm , a kerékpárutakékm . Közigazgatási beosztása A szigeten négy falu található : Hollum , Nes , Buren és Ballum . Korábban még egy falu létezett a szigeten , Sier , azonban a tenger elmosta . Hollum faluban áll a sziget legrégebbi épülete, ból . Forrás : CBS01 Kultúra A szigeten nem fríz nyelven , hanem helyi , amelands nevű dialektusban beszélnek , ami a stadsfries nyelvhez hasonlít . Ez a helyi nyelv , más kisebb dialektusok sorsától eltérően , a század elején is élénken használatos a lakosság körében . A sziget hangulata számos művészt megragadott és sokan választották azt lakóhelyül.óta minden évben Amelandi művészeti hónapot rendeznek , amikor a művészek mintegyhelyszínen állítják ki festményeiket , kerámiáikat és más alkotásaikat . Látnivalók A sziget falvaiban három múzeum és több mint száz országos szintű műemlék található . Testvértelepülések Jegyzetek További információk Fordítás Frízföld községei Hollandia szigetei