Bad Iburg
Bad Iburg, város Németországban Alsó-Szászországban, a Teutoburgi erdő déli lejtőjén fekvő, gyógyfürdőjéről híres üdülőhely.

Fekvése 
Osnabrücktől 18 km-re délre és Münstertől 40 km-re északkeletre terül el.

Története

A település nevét 753-ban említette először oklevél.

772-ben már várát is említették, egy feljegyzés szerint ekkor Charlemagne hódította meg az Iburg-i királyi várat, majd a második alkalommal 783-ban frank katonák hódíttták meg Iburgot. A régió határain túl Iburg a tizenegyedik században kapott jelentőséget. 1052-1068 között Benno, Osnabrück püspöke épített itt várat, majd bencés kolostort.

1100 körül Iburg lett az Osnabrücki püspökök állandó lakhelye.

1254-ben pedig a püspöktől városi jogokat is kapott a település, melyeket a püspök meg is erőített. 1293-ban ugyancsak említették Iburg néven "oppidum"-ként, mint városi jellegű települést. 1349-ben a kastély és kolostor egy villám által a tűz martalékává vált. 1359-ben kapta meg Iburg a Wigbold privilegiumot.

1455-1482 között III. Conrad püspök három kapuval ellátott fallal vette körül a várost.

1585-ben nagy tűzvész pusztított a településen, melyben a lakóépületek mintegy fele leégett. 1633-ban Gustav Gustavson svéd csapatai foglalták el a várost és a várat is.

1650-ben Franz Wilhelm von Wartenberg püspök Iburgba helyezte vissza székhelyét, mely püspöki székhely maradt 1672-ig, amikor a püspöki székhelyet az új osnabrüvki várba helyezték át.

1750 és 1755 között a várhegyen barokk kolostor épült a vesztfáliai barokk építész Johann Conrad Schlaun tervei alapján. A kolostor 1803-ig létezett.
1920-ban Iburg már mint gyógyüdülő volt említve.

Iburg 1959-ben kapott újra városi jogokat. 1967-ben már elismert Kneipp fürdőhely, és ez időtől viseli a mai Bad Iburg nevét.

1964-ben katolikus anyák-szanatóriuma nyílt a városban, mely 1998-ig létezett.

Nevezetességek
 Püspöki kastély (Bischöfliches Schloss) - a 17-18. században épült. A kastély lovagterme (Rittersaal); A. Aloisi olasz festő Németalföld perspektívikus mennyezetképeinek egyikét alkotta meg benne.

Források
 Panoráma (1980) Német Szövetségi Köztársaság

Galéria

Alsó-Szászország települései
Bad Iburg , város Németországban Alsó-Szászországban , a Teutoburgi erdő déli lejtőjén fekvő , gyógyfürdőjéről híres üdülőhely . Fekvése Osnabrücktőlkm-re délre és Münstertőlkm-re északkeletre terül el . Története A település nevétban említette először oklevél . 772-ben már várát is említették , egy feljegyzés szerint ekkor Charlemagne hódította meg az Iburg-i királyi várat , majd a második alkalommalban frank katonák hódíttták meg Iburgot . A régió határain túl Iburg a tizenegyedik században kapott jelentőséget.között Benno , Osnabrück püspöke épített itt várat , majd bencés kolostort . 1100 körül Iburg lett az Osnabrücki püspökök állandó lakhelye . 1254-ben pedig a püspöktől városi jogokat is kapott a település , melyeket a püspök meg is erőített.ban ugyancsak említették Iburg néven " oppidum"-ként , mint városi jellegű települést.ben a kastély és kolostor egy villám által a tűz martalékává vált.ben kapta meg Iburg a Wigbold privilegiumot . 1455-1482 között III. Conrad püspök három kapuval ellátott fallal vette körül a várost . 1585-ben nagy tűzvész pusztított a településen , melyben a lakóépületek mintegy fele leégett.ban Gustav Gustavson svéd csapatai foglalták el a várost és a várat is . 1650-ben Franz Wilhelm von Wartenberg püspök Iburgba helyezte vissza székhelyét , mely püspöki székhely maradtig , amikor a püspöki székhelyet az új osnabrüvki várba helyezték át . 1750 ésközött a várhegyen barokk kolostor épült a vesztfáliai barokk építész Johann Conrad Schlaun tervei alapján . A kolostorig létezett . 1920-ban Iburg már mint gyógyüdülő volt említve . Iburgben kapott újra városi jogokat.ben már elismert Kneipp fürdőhely , és ez időtől viseli a mai Bad Iburg nevét . 1964-ben katolikus anyák-szanatóriuma nyílt a városban , melyig létezett . Nevezetességek Püspöki kastély ( Bischöfliches Schloss ) - a században épült . A kastély lovagterme ( Rittersaal ) ; A . Aloisi olasz festő Németalföld perspektívikus mennyezetképeinek egyikét alkotta meg benne . Források PanorámaNémet Szövetségi Köztársaság Galéria Alsó-Szászország települései