Gyetvai János
Gyetvai János (Szentlőrinckáta, 1889. április 8. – Budapest, 1967. május 14.) író, újságíró, politikus. A Tanácsköztársaság után emigrált, ahonnan a második világháború után tért haza. Volt pécsi és Baranya megyei főispán, ankarai nagykövet.

Családja, tanulmányai 
Gyetvai János és Zombori Rozália fia. Agrárproletár családból származott, tizenkettedik gyermekként látta meg a napvilágot. Tanulmányait a Budapesti Tudományegyetemen végezte, ahol előbb magyar–történelem szakon szerzett diplomát, majd 1912-ben jogi doktorrá avatták.

Pályafutása

A tanácsköztársaság bukásáig 
Az 1910-es években, az egyetemi tanulmányai mellett a Statisztikai Hivatal kisegítő munkatársa volt. 1912-től a Népszava munkatársa, egészen 1919-ig. 1914-től a Jászberény című szocialista lap alapító szerkesztője. 1917-től a budapesti felsőkereskedelmi iskola ideiglenes tanára. A tanácsköztársaság idején sajtófőnök lett, és tagja lett a Belügyi Népbiztosság ún. vezető (ötös) kollégiumának. Főszerkesztője a Magyar Vörös Hadsereg hivatalos lapjának a Vörös Katonának.

Emigrációban 
A Tanácsköztársaság bukása után Bécsbe emigrált, ahonnan 1920-ban Kassára költözött, ahol a Kassai Munkás szerkesztője lett. Rövid idő után Pécsre költözött, ahol a Munkás című lap szerkesztője lett 1920-21-ben. Ezután visszaköltözött Bécsbe, majd 1922-ben Berlinbe ment, ahol 1924-ig maradt. Itt a Chronik des Faschismus című lap szerkesztője, és a Deutsch-Russische Telegrafen Agentur hírügynökség munkatársa. 1924-ben az Amerikai Egyesült Államokba emigrált, ahol részt vett az ottani szocialista és kommunista mozgalmakban. Itt az Új Előre, Magyar Világ és a Magyar Jövő című lapokat szerkesztette.

A második világháború után 
A világégés után hazatért, belépett az MKP-be, később az MDP-be. 1947-49-ig volt Pécs és Baranya vármegye főispánja. Lemondása után egy évig ankarai nagykövet, majd ismét újságíró lett. A Lapkiadó Vállalat újságírójaként a Színház és Mozi, illetve a Heti Műsor szerkesztője volt 1956-ig.

Íróként 
A magyar szocialista irodalom alkotója, a munkásmozgalom harcosainak állított emléket. Legismertebb műve a Válságos éjszaka, amely a monitorlázadás éjszakájának történetét írja le. Németül 1924-ben jelent meg, Eine Nacht címmel, magyarul 1961-ben.

Művei 
 An der Spitze der Bauern. Roman; németre ford. Stefan J. Klein, Taifun, Frankfurt, 1924
Eine Nacht. Eine Erzählung aus der Zeit der ungarischen Räterepublik; németre ford. Stefan J. Klein; Vereinigung internationaler Verlagsanstalten, Berlin, 1926
Új Magyarország. Gyetvai János a Magyar Jövő főszerkesztőjének jelentése Magyarországról; Hungarian Daily Journal Publ. Comp., New York, 1945
Ezt láttam Amerikában; bev. Boldizsár Iván; Szépirodalmi, Budapest, 1952
Fegyverek és emberek. Regényes korrajz; Zrínyi, Budapest, 1959
Válságos éjszaka. Elbeszélés; Szépirodalmi, Budapest, 1961
Két világ között. Emigrációs emlékeimből; Szépirodalmi, Budapest, 1963

Emlékezete 
A Fiumei Úti Sírkert Munkásmozgalmi Parcellájában nyugszik. 1989-ben, születésének 100. évfordulójára a Magyar Posta bélyeget adott ki a tiszteletére. Róla nevezték el a jászberényi Gyetvai János Általános Iskolát.

Jegyzetek

Források 
 Gyetvai János a Névponton 
 

Magyar írók
Magyar újságírók
Magyar politológusok
1889-ben született személyek
1967-ben elhunyt személyek
SZKIB-tagok
Baranya vármegye főispánjai
Pécs város főispánjai
Magyarország követei és nagykövetei Törökországban
Gyetvai János ( Szentlőrinckáta , április – Budapest , május ) író , újságíró , politikus . A Tanácsköztársaság után emigrált , ahonnan a második világháború után tért haza . Volt pécsi és Baranya megyei főispán , ankarai nagykövet . Családja , tanulmányai Gyetvai János és Zombori Rozália fia . Agrárproletár családból származott , tizenkettedik gyermekként látta meg a napvilágot . Tanulmányait a Budapesti Tudományegyetemen végezte , ahol előbb magyar–történelem szakon szerzett diplomát , majdben jogi doktorrá avatták . Pályafutása A tanácsköztársaság bukásáig Azes években , az egyetemi tanulmányai mellett a Statisztikai Hivatal kisegítő munkatársa volt.től a Népszava munkatársa , egészenig.től a Jászberény című szocialista lap alapító szerkesztője.től a budapesti felsőkereskedelmi iskola ideiglenes tanára . A tanácsköztársaság idején sajtófőnök lett , és tagja lett a Belügyi Népbiztosság ún. vezető ( ötös ) kollégiumának . Főszerkesztője a Magyar Vörös Hadsereg hivatalos lapjának a Vörös Katonának . Emigrációban A Tanácsköztársaság bukása után Bécsbe emigrált , ahonnanban Kassára költözött , ahol a Kassai Munkás szerkesztője lett . Rövid idő után Pécsre költözött , ahol a Munkás című lap szerkesztője lettben . Ezután visszaköltözött Bécsbe , majdben Berlinbe ment , aholig maradt . Itt a Chronik des Faschismus című lap szerkesztője , és a Deutsch-Russische Telegrafen Agentur hírügynökség munkatársa.ben az Amerikai Egyesült Államokba emigrált , ahol részt vett az ottani szocialista és kommunista mozgalmakban . Itt az Új Előre , Magyar Világ és a Magyar Jövő című lapokat szerkesztette . A második világháború után A világégés után hazatért , belépett az MKP-be , később az MDP-be.ig volt Pécs és Baranya vármegye főispánja . Lemondása után egy évig ankarai nagykövet , majd ismét újságíró lett . A Lapkiadó Vállalat újságírójaként a Színház és Mozi , illetve a Heti Műsor szerkesztője voltig . Íróként A magyar szocialista irodalom alkotója , a munkásmozgalom harcosainak állított emléket . Legismertebb műve a Válságos éjszaka , amely a monitorlázadás éjszakájának történetét írja le . Németülben jelent meg , Eine Nacht címmel , magyarulben . Művei An der Spitze der Bauern . Roman ; németre ford . Stefan J. Klein , Taifun , Frankfurt , Eine Nacht . Eine Erzählung aus der Zeit der ungarischen Räterepublik ; németre ford . Stefan J. Klein ; Vereinigung internationaler Verlagsanstalten , Berlin , Új Magyarország . Gyetvai János a Magyar Jövő főszerkesztőjének jelentése Magyarországról ; Hungarian Daily Journal Publ . Comp. , New York , Ezt láttam Amerikában ; bev . Boldizsár Iván ; Szépirodalmi , Budapest , Fegyverek és emberek . Regényes korrajz ; Zrínyi , Budapest , Válságos éjszaka . Elbeszélés ; Szépirodalmi , Budapest , Két világ között . Emigrációs emlékeimből ; Szépirodalmi , Budapest , Emlékezete A Fiumei Úti Sírkert Munkásmozgalmi Parcellájában nyugszik.ben , születésének évfordulójára a Magyar Posta bélyeget adott ki a tiszteletére . Róla nevezték el a jászberényi Gyetvai János Általános Iskolát . Jegyzetek Források Gyetvai János a Névponton Magyar írók Magyar újságírók Magyar politológusok 1889-ben született személyek 1967-ben elhunyt személyek SZKIB-tagok Baranya vármegye főispánjai Pécs város főispánjai Magyarország követei és nagykövetei Törökországban