Ortutay Jenő
Ortutay Jenő (Tarna, 1889. május 3. – Abez-láger, Szovjetunió, 1950. december 24.) görögkatolikus kanonok, szentszéki tanácsos, magyar országgyűlési képviselő. 1928-tól 1938-ig Beregszász városbírója (polgármestere) volt. 1945-ben a szovjet hatóságok 10 év kényszermunkára ítélték, a lágerben halt meg.

Családja, tanulmányai 
Édesapja Ortutay István I. görögkatolikus pap, édesanyja Dudinszky Mária. Testvérei Ortutay Miklós II., Ortutay Anna, Ortutay Jolán, Ortutay Magda, Ortutay Sarolta, Ortutay Sándor II., Ortutay Gyula, Ortutay István II., Ortutay János, Ortutay Pál, Ortutay Tivadar, Ortutay Mária, Ortutay Erászt László.

Ungváron volt gimnazista, ezután teológiát tanult ugyancsak Ungváron, majd Budapesten.

Felesége: Papp Ilona, gyermekeik Ortutay Angyalka, Ortutay Elemér, Ortutay Béla I.

Papi munkássága 
Papp Antal munkácsi görögkatolikus püspök szentelte pappá 1912. december 22-én. A következő évben a Zemplén megyei Cséke községben szolgált segédlelkészként. 1914–15-ben Beregpapfalván volt lelkész, majd három évig az ungvári püspöki székesegyház segédlelkészi és hitszónoki tevékenységet folytatott. 1918. július 1-től 1919. december 31-ig parókus volt Ökörmezőn.

1919-ben, a trianoni békeszerződés után, amikor Kárpátalját Csehszlovákiához csatolták, a cseh katonák halálosan megfenyegették, fogságba vetették, majd internálták. 1920. január 1-jétől a románok által megszállt Kövesligetre nevezték ki, ahol 1925. március 1-ig működött. Ott összeütközésbe került a környéken megerősödött pravoszláv mozgalommal, ami addig fajult, hogy 1923 januárjában az életére is törtek. A görögkatolikus egyház megmaradásáért vívott küzdelméért, a magyar nyelvű istentisztelet és iskola megőrzéséért Papp Antal megyés püspök 1923-ban tiszteletbeli esperessé nevezte ki.

1925-ben Beregszászba került, ahol aktívan részt vett a katolikus hitéletben és közreműködött a város társadalmi-kulturális életének vezetésében. Lelkipásztori tevékenysége elismeréseként Gépe Péter püspök 1925-ben beregszászi kerületi esperessé, majd 1929-től szentszéki tanácsossá nevezte ki. 1935-ben Sztojka Sándor püspök odaadó lelkipásztori munkájáért tiszteletbeli főesperes címmel tüntette ki, 1945-ben ungvár-ceholnyai parókusnak és ungvári kerületi esperesnek nevezte ki.

Társadalmi tevékenysége 

Beregszászban a Katolikus Legényegylet védnöke és a Keresztény Szocialista Párt női szakosztályának díszelnöke volt. Az 1927-es helyi választás során az általa alapított Katolikus Községi Párt élén, majd a választások megismétlésekor az 1928-as általános községi választások alkalmával a Keresztény Szocialista Párttal együttműködve negyedmagával mandátumhoz jutott a városi képviselő testületben, amely városbíróvá (polgármesterré) választotta egyhangú szavazással. Ezt a tisztséget tíz éven át viselte.

1930-ban Kárpáti Figyelő címmel lapot indított a magyar nyelvű katolikusok részére, de a cseh hatóságok hamarosan betiltották.

1935 májusában a Keresztényszocialista Párt kárpátaljai tartományi képviselője, 1938 nyárutóján a Magyar Nemzeti Tanács elnöke lett. 1937. szeptember 5-én felszólalt az Egyesült Magyar Párt (a volt Magyar Nemzeti Párt és a Keresztényszocialista Párt) országos gyűlésén:

1938-ban, amikor az első bécsi döntés értelmében Magyarország visszakapta Csehszlovákiától Beregszászt, a cseh csapatok kivonulásakor igyekezett megvédeni a polgárokat a cseh terror erőszakoskodásaitól. 1938. november 9-én a Beregszászba bevonuló magyar csapatokat Fekésházy Zoltán későbbi alispánnal együtt ő köszöntötte, majd a városi nemzeti tanács elnökeként részt vett a konszolidációs munkában. Sokat tett Kárpátalja ruszin nyelvű népességének jogaiért. 1938 novemberétől 1944 novemberéig a Magyar Országgyűlésbe behívott képviselője mint tartománygyűlési képviselő. 1942-ben Nemzetvédelmi Kereszttel tüntették ki.

Letartóztatása, fogsága és halála 
1945-ben a szovjet hatóságok letartóztatták és koholt vádak alapján 10 évi javító munkatáborra, 5 évi polgári jogfosztásra és vagyonelkobzásra ítélték. 1950. december 24-én Ábezben (akkori Komi Autonóm Köztársaság, ma Oroszország) halt meg. Sírját mindössze egy L-36 feliratú fatábla jelzi.

Fiát, dr. Ortutay Elemért, az ungvári papi szeminárium teológiai tanárát, szintén kényszermunkára ítélték, de ő 1956-ban kiszabadult.

Források 
 Ortutay Jenő  - Ortutay.org
 Ortutay Jenő - Kárpátinfó

További információk 
 Hetényi Varga Károly: Papi sorsok a horogkereszt és a vörös csillag árnyékában 
 Bendász István-Bendász Dániel: Helytállás és tanúságtétel. A munkácsi g.k. egyházmegye hitvalló és meghurcolt papjai. Galéria-Écriture, Ungvár-Budapest, 1994.

Kapcsolódó szócikkek 
 Gulag

1889-ben született személyek
1950-ben elhunyt személyek
Görögkatolikus egyházi személyek
Kárpátaljai magyarok
Országgyűlési képviselők (1939–1944)
Polgármesterek
Bebörtönzött egyházi személyek
Bebörtönzött politikusok
Ortutay Jenő ( Tarna , május – Abez-láger , Szovjetunió , december ) görögkatolikus kanonok , szentszéki tanácsos , magyar országgyűlési képviselő.tólig Beregszász városbírója ( polgármestere ) volt.ben a szovjet hatóságokév kényszermunkára ítélték , a lágerben halt meg . Családja , tanulmányai Édesapja Ortutay István I. görögkatolikus pap , édesanyja Dudinszky Mária . Testvérei Ortutay Miklós II. , Ortutay Anna , Ortutay Jolán , Ortutay Magda , Ortutay Sarolta , Ortutay Sándor II. , Ortutay Gyula , Ortutay István II. , Ortutay János , Ortutay Pál , Ortutay Tivadar , Ortutay Mária , Ortutay Erászt László . Ungváron volt gimnazista , ezután teológiát tanult ugyancsak Ungváron , majd Budapesten . Felesége : Papp Ilona , gyermekeik Ortutay Angyalka , Ortutay Elemér , Ortutay Béla I. Papi munkássága Papp Antal munkácsi görögkatolikus püspök szentelte pappá decemberén . A következő évben a Zemplén megyei Cséke községben szolgált segédlelkészként. 15-ben Beregpapfalván volt lelkész , majd három évig az ungvári püspöki székesegyház segédlelkészi és hitszónoki tevékenységet folytatott. júliustől decemberig parókus volt Ökörmezőn . 1919-ben , a trianoni békeszerződés után , amikor Kárpátalját Csehszlovákiához csatolták , a cseh katonák halálosan megfenyegették , fogságba vetették , majd internálták. januárjétől a románok által megszállt Kövesligetre nevezték ki , ahol márciusig működött . Ott összeütközésbe került a környéken megerősödött pravoszláv mozgalommal , ami addig fajult , hogyjanuárjában az életére is törtek . A görögkatolikus egyház megmaradásáért vívott küzdelméért , a magyar nyelvű istentisztelet és iskola megőrzéséért Papp Antal megyés püspökban tiszteletbeli esperessé nevezte ki . 1925-ben Beregszászba került , ahol aktívan részt vett a katolikus hitéletben és közreműködött a város társadalmi-kulturális életének vezetésében . Lelkipásztori tevékenysége elismeréseként Gépe Péter püspökben beregszászi kerületi esperessé , majdtől szentszéki tanácsossá nevezte ki.ben Sztojka Sándor püspök odaadó lelkipásztori munkájáért tiszteletbeli főesperes címmel tüntette ki, ben ungvár-ceholnyai parókusnak és ungvári kerületi esperesnek nevezte ki . Társadalmi tevékenysége Beregszászban a Katolikus Legényegylet védnöke és a Keresztény Szocialista Párt női szakosztályának díszelnöke volt . Azes helyi választás során az általa alapított Katolikus Községi Párt élén , majd a választások megismétlésekor azas általános községi választások alkalmával a Keresztény Szocialista Párttal együttműködve negyedmagával mandátumhoz jutott a városi képviselő testületben , amely városbíróvá ( polgármesterré ) választotta egyhangú szavazással . Ezt a tisztséget tíz éven át viselte . 1930-ban Kárpáti Figyelő címmel lapot indított a magyar nyelvű katolikusok részére , de a cseh hatóságok hamarosan betiltották . 1935 májusában a Keresztényszocialista Párt kárpátaljai tartományi képviselője, nyárutóján a Magyar Nemzeti Tanács elnöke lett. szeptemberén felszólalt az Egyesült Magyar Párt ( a volt Magyar Nemzeti Párt és a Keresztényszocialista Párt ) országos gyűlésén : 1938-ban , amikor az első bécsi döntés értelmében Magyarország visszakapta Csehszlovákiától Beregszászt , a cseh csapatok kivonulásakor igyekezett megvédeni a polgárokat a cseh terror erőszakoskodásaitól. novemberén a Beregszászba bevonuló magyar csapatokat Fekésházy Zoltán későbbi alispánnal együtt ő köszöntötte , majd a városi nemzeti tanács elnökeként részt vett a konszolidációs munkában . Sokat tett Kárpátalja ruszin nyelvű népességének jogaiért.novemberétőlnovemberéig a Magyar Országgyűlésbe behívott képviselője mint tartománygyűlési képviselő.ben Nemzetvédelmi Kereszttel tüntették ki . Letartóztatása , fogsága és halála 1945-ben a szovjet hatóságok letartóztatták és koholt vádak alapjánévi javító munkatáborra,évi polgári jogfosztásra és vagyonelkobzásra ítélték. decemberén Ábezben ( akkori Komi Autonóm Köztársaság , ma Oroszország ) halt meg . Sírját mindössze egy L-36 feliratú fatábla jelzi . Fiát , dr. Ortutay Elemért , az ungvári papi szeminárium teológiai tanárát , szintén kényszermunkára ítélték , de őban kiszabadult . Források Ortutay Jenő - Ortutay.org Ortutay Jenő - Kárpátinfó További információk Hetényi Varga Károly : Papi sorsok a horogkereszt és a vörös csillag árnyékában Bendász István-Bendász Dániel : Helytállás és tanúságtétel . A munkácsi g.k. egyházmegye hitvalló és meghurcolt papjai . Galéria-Écriture , Ungvár-Budapest , Kapcsolódó szócikkek Gulag 1889-ben született személyek 1950-ben elhunyt személyek Görögkatolikus egyházi személyek Kárpátaljai magyarok Országgyűlési képviselők1944 ) Polgármesterek Bebörtönzött egyházi személyek Bebörtönzött politikusok