Bilišane
Bilišane falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Obrovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 42, közúton 59 km-re keletre, községközpontjától 10 km-re délkeletre, Dalmácia északi részén és a Bukovica tájegység északi részén fekszik. Két településrésze Bilišani Donji és Bilišani Gornji. Mindkét településrésznek önálló temploma van.

Története
Területe 1683-ban szabadult fel a török uralom alól, ezt követően pravoszláv lakosság telepedett itt le. A török kiűzése után 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a Campo Formió-i béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 884, 1910-ben 1332 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció, majd német megszállás után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 99 százaléka szerb nemzetiségű volt. 1991-től szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A Vihar hadművelet idején 1995 augusztusában a horvát hadsereg visszafoglalta a települést. Szerb lakossága elmenekült és közülük legtöbben később sem tértek vissza. A településnek 2011-ben 176 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei
Bilišani Donji Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1734-ben épült. Négyszögletes alaprajzú, egyhajós épület, négyszögletes szentéllyel, dongaboltozattal, félköríves apszissal. A templomhajót a 18. században nyugati irányban jelentősen meghosszabbították. Homlokzata felett dalmát stílusú, pengefalú, kétnyílású harangtoronnyal. Mellette temető található.
Bilišani Gornji a Legszentebb Istenanya Születése tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1860-ban épült, felszentelése 1862-ben történt. Latin kereszt alaprajzú, egyhajós épület, a kereszt szárainak metszéspontjában kupolával, félköríves apszissal. Kis méretű harangtornya a homlokzat felett áll. Ablakai, ajtói, harangtornya is neogótikus stílusúak. A falak és a kupoladob íves árkádos díszítése neobizánci stílusú. Ikonosztázát 1864-ben készítették, de a délszláv háború során súlyos károkat szenvedett. A háborút követően a régi adatok felhasználásával restaurálták.

Jegyzetek

További információk
 Obrovac község hivatalos oldala 
 Obrovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 
 Ravni kotari és Bukovica kulturális emlékei 

Zára megye települései
Bilišane falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Obrovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re keletre , községközpontjátólkm-re délkeletre , Dalmácia északi részén és a Bukovica tájegység északi részén fekszik . Két településrésze Bilišani Donji és Bilišani Gornji . Mindkét településrésznek önálló temploma van . Története Területeban szabadult fel a török uralom alól , ezt követően pravoszláv lakosság telepedett itt le . A török kiűzése utánig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a Campo Formió-i béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció , majd német megszállás után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt.től szerb lakói csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A Vihar hadművelet idejénaugusztusában a horvát hadsereg visszafoglalta a települést . Szerb lakossága elmenekült és közülük legtöbben később sem tértek vissza . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Bilišani Donji Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült . Négyszögletes alaprajzú , egyhajós épület , négyszögletes szentéllyel , dongaboltozattal , félköríves apszissal . A templomhajót a században nyugati irányban jelentősen meghosszabbították . Homlokzata felett dalmát stílusú , pengefalú , kétnyílású harangtoronnyal . Mellette temető található . Bilišani Gornji a Legszentebb Istenanya Születése tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaban épült , felszenteléseben történt . Latin kereszt alaprajzú , egyhajós épület , a kereszt szárainak metszéspontjában kupolával , félköríves apszissal . Kis méretű harangtornya a homlokzat felett áll . Ablakai , ajtói , harangtornya is neogótikus stílusúak . A falak és a kupoladob íves árkádos díszítése neobizánci stílusú . Ikonosztázátben készítették , de a délszláv háború során súlyos károkat szenvedett . A háborút követően a régi adatok felhasználásával restaurálták . Jegyzetek További információk Obrovac község hivatalos oldala Obrovac turisztikai egyesületének honlapja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Ravni kotari és Bukovica kulturális emlékei Zára megye települései