Ljubač (Ražanac)
Ljubač falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Ražanachoz tartozik.

Fekvése
Zára központjától légvonalban 16 km-re, közúton 18 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 5, közúton 7 km-re délnyugatra, Dalmácia északi részén a Pag-sziget délkeleti végével átellenben, a Ljubač-i öböl partján fekszik. A település mintegy 3 km hosszan nyúlik el a tengerparton Ljubački Stanovi és Provale között. Mára már minden irányban terjeszkedett, de történelmi magja a sziklás tengerpart felett mintegy 200 méter hosszan és 100 méter szélesen terül el. Szűk utcáival és sűrű építésű házaival jellegzetes tengerparti dalmát település képét mutatja. A középkorban a török veszély közeledtére védőfalakkal vették körül, melyek legnagyobb részét mára elbontották.

Története
Környéke már a történelem előtti időkben is lakott volt, melyről számos régészeti lelet tanúskodik. A legrégebbi leletek a kőkorszakból valók, de a legtöbb ősi kulturális emlék a vaskorból, leginkább az i. e. 1. évezredből származik, amikor az illír liburn törzs lakta ezt a vidéket. A liburn kultúra egyik legjelentősebb emlékét a falu felett találjuk, ahol jól látható a mesterségesen erőddé épített Venac-domb (Gradina) jellegzetes formája. Közelében a Dvorne nevű helyen nagy számú halomsírt találtak. Közülük a legnagyobb a Križarska glavica melynek nagyobb része az 1940-es években megsemmisült és csak egy kisebb részét sikerült feltárni, melynek leleteit a zágrábi régészeti múzeumban őrzik. A térséget az i. e. 2. században szállták meg a rómaiak aki több nyaralót és villagazdaságot építettek ide. 2002-ben Podvršje település alatt a Glavčine (Matakov Brig) nevű helyen nagyméretű kettős templom maradványait tárták fel. A déli templom a késő római korból, az 5. század második feléből, az északi a 6. század közepéről származik. Kora bizánci stílusban épült. A horvátok legkorábbi jelenlétéről a többi között a Havas Boldogasszony tiszteletére szentelt fogadalmi templom közelében található három halomsír tanúskodik, de az óhorvát kultúra eme emlékei is jelentősen károsodtak. A Plemići-öböl Rtinával szemközti oldalán, a Ljubljana-fokon állnak a templomosok középkori várának, Ljubačnak a romjai, melyet a nép Stari gradnak, vagy Ljubljanának nevez. A várat II. András magyar király egyik 1205-ben kelt, még hercegként írt oklevelében említik először „Castrum Gliube” alakban. A vár a középkorban a zárai régió egyik legjelentősebb erősségévé fejlődött. Védelmét előbb a templomos lovagok, után a johanniták látták el. Később bencés kolostor működött benne, melyet a benne található szakrális épületek romjai is igazolnak. A vár a 17. századig állt fenn, amikor a török veszély közeledtére a velenceiek lerombolták, mivel védelmét nem tudták biztosítani. A török-velencei háborúk után a 17. század végén Boszniából érkezett horvátokkal telepítették be. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. Plébániáját 1851-ben alapították. 1857-ben 217, 1910-ben 220 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1993-tól az újraalapított Ražanac községhez tartozik. 2011-ben 475 lakosa volt. Lakói hagyományosan mezőgazdasággal, állattartással, halászattal és turizmussal foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Márton tiszteletére szentelt plébániatemplomát 1712-ben építették, 1812-ben nyerte el mai formáját. 1946-ban megújították. A kis méretű épületnek oldalt két félköríves ablaka van. Homlokzatát egy rozetta és egy kereszt alakú nyílás díszíti. Felette áll a harangtorony két haranggal. Főoltára márványból készült, rajta védőszentjének Szent Mártonnak szobra áll. A falmélyedésekben a gyermekét karján tartó Szűzanya és Jézus szíve szobrai vannak elhelyezve.
Ljubač várának romjai ma is jól láthatók a falutól 3,5 km-re északnyugatra a tengerbe 3 km hosszan benyúló félsziget végében, a tenger feletti Ljubljana nevű hegyfokon. Az idő vasfogának leginkább a belsejében állt 14. századi gótikus Szent Marcela templom állt ellen. Érdekessége, hogy az egyhajós templom a szentély felé kiszélesedik és három félköríves apszisban végződik. Az apszis mellett fennmaradt az északi fal egy része a támpillérekkel. A romok között találhatók a templomosok által 12-13. században épített román stílusú Szűz Mária templom romjai is. A várból származó legértékesebb tárgy egy kehely, melyet a Szent Márton templomban őriznek.
A 13-14. századi írásos dokumentumokban néhány kolostort is említenek a település területén. Ezek közül néhánynak fennmaradtak a romjai is. A Remete Szent Pál kolostor a tengerparton, a Remete Szent Antal kolostor a hegyen, a Szent Ilona kolostor a Szent Miklós templommal a Ljubljana-fokon állt.
Építészeti emlékeinek gazdagsága miatt Ljubačot és környékét a közeljövőben régészeti parkká kívánják nyilvánítani, ezzel az első ilyen jellegű terület lenne az ország területén.
Ljubački Stanovi Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt temploma 1895-ben épült, 1998-ban megújították. A homlokzat feletti harangépítményben egy harang látható. Főoltárán védőszentjének szobra áll.

További információk
Ražanac turisztikai irodájának honlapja 
A zárai érsekség honlapja 
Ljubač képes ismertetője

Jegyzetek

Zára megye települései
Ljubač falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Ražanachoz tartozik . Fekvése Zára központjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délnyugatra , Dalmácia északi részén a Pag-sziget délkeleti végével átellenben , a Ljubač-i öböl partján fekszik . A település mintegykm hosszan nyúlik el a tengerparton Ljubački Stanovi és Provale között . Mára már minden irányban terjeszkedett , de történelmi magja a sziklás tengerpart felett mintegyméter hosszan ésméter szélesen terül el . Szűk utcáival és sűrű építésű házaival jellegzetes tengerparti dalmát település képét mutatja . A középkorban a török veszély közeledtére védőfalakkal vették körül , melyek legnagyobb részét mára elbontották . Története Környéke már a történelem előtti időkben is lakott volt , melyről számos régészeti lelet tanúskodik . A legrégebbi leletek a kőkorszakból valók , de a legtöbb ősi kulturális emlék a vaskorból , leginkább az i . e. évezredből származik , amikor az illír liburn törzs lakta ezt a vidéket . A liburn kultúra egyik legjelentősebb emlékét a falu felett találjuk , ahol jól látható a mesterségesen erőddé épített Venac-domb ( Gradina ) jellegzetes formája . Közelében a Dvorne nevű helyen nagy számú halomsírt találtak . Közülük a legnagyobb a Križarska glavica melynek nagyobb része azes években megsemmisült és csak egy kisebb részét sikerült feltárni , melynek leleteit a zágrábi régészeti múzeumban őrzik . A térséget az i . e. században szállták meg a rómaiak aki több nyaralót és villagazdaságot építettek ide.ben Podvršje település alatt a Glavčine ( Matakov Brig ) nevű helyen nagyméretű kettős templom maradványait tárták fel . A déli templom a késő római korból , az század második feléből , az északi a század közepéről származik . Kora bizánci stílusban épült . A horvátok legkorábbi jelenlétéről a többi között a Havas Boldogasszony tiszteletére szentelt fogadalmi templom közelében található három halomsír tanúskodik , de az óhorvát kultúra eme emlékei is jelentősen károsodtak . A Plemići-öböl Rtinával szemközti oldalán , a Ljubljana-fokon állnak a templomosok középkori várának , Ljubačnak a romjai , melyet a nép Stari gradnak , vagy Ljubljanának nevez . A várat II. András magyar király egyikben kelt , még hercegként írt oklevelében említik először „ Castrum Gliube” alakban . A vár a középkorban a zárai régió egyik legjelentősebb erősségévé fejlődött . Védelmét előbb a templomos lovagok , után a johanniták látták el . Később bencés kolostor működött benne , melyet a benne található szakrális épületek romjai is igazolnak . A vár a századig állt fenn , amikor a török veszély közeledtére a velenceiek lerombolták , mivel védelmét nem tudták biztosítani . A török-velencei háborúk után a század végén Boszniából érkezett horvátokkal telepítették be . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . Plébániájátben alapították.benbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.tól az újraalapított Ražanac községhez tartozik.benlakosa volt . Lakói hagyományosan mezőgazdasággal , állattartással , halászattal és turizmussal foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Szent Márton tiszteletére szentelt plébániatemplomátben építették, ben nyerte el mai formáját.ban megújították . A kis méretű épületnek oldalt két félköríves ablaka van . Homlokzatát egy rozetta és egy kereszt alakú nyílás díszíti . Felette áll a harangtorony két haranggal . Főoltára márványból készült , rajta védőszentjének Szent Mártonnak szobra áll . A falmélyedésekben a gyermekét karján tartó Szűzanya és Jézus szíve szobrai vannak elhelyezve . Ljubač várának romjai ma is jól láthatók a falutól5 km-re északnyugatra a tengerbekm hosszan benyúló félsziget végében , a tenger feletti Ljubljana nevű hegyfokon . Az idő vasfogának leginkább a belsejében állt századi gótikus Szent Marcela templom állt ellen . Érdekessége , hogy az egyhajós templom a szentély felé kiszélesedik és három félköríves apszisban végződik . Az apszis mellett fennmaradt az északi fal egy része a támpillérekkel . A romok között találhatók a templomosok által században épített román stílusú Szűz Mária templom romjai is . A várból származó legértékesebb tárgy egy kehely , melyet a Szent Márton templomban őriznek . A századi írásos dokumentumokban néhány kolostort is említenek a település területén . Ezek közül néhánynak fennmaradtak a romjai is . A Remete Szent Pál kolostor a tengerparton , a Remete Szent Antal kolostor a hegyen , a Szent Ilona kolostor a Szent Miklós templommal a Ljubljana-fokon állt . Építészeti emlékeinek gazdagsága miatt Ljubačot és környékét a közeljövőben régészeti parkká kívánják nyilvánítani , ezzel az első ilyen jellegű terület lenne az ország területén . Ljubački Stanovi Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt templomaben épült, ban megújították . A homlokzat feletti harangépítményben egy harang látható . Főoltárán védőszentjének szobra áll . További információk Ražanac turisztikai irodájának honlapja A zárai érsekség honlapja Ljubač képes ismertetője Jegyzetek Zára megye települései