Arcvasen
Arcvasen (örmény írással Արծվաշեն, azeriül Başkənd egy exklávé Örményország Gegharkunik tartományában, ám a települést a Hegyi-karabahi háború óta Azerbajdzsán tartja megszállva, melynek területén enklávét alkot.

Elhelyezkedése 

Arcvasen a Kis-Kaukázusban helyezkedik el, de jure Azerbajdzsán által határolva, de facto annak részeként. Az enklávé határa és az anyaország határa között körülbelül 5 kilométer távolság van, ezt a háborúig a H30-as, örmény kezelésben lévő út volt hivatott áthidalni. Ma használaton kívül van.

Az örmény közigazgatásban a település Gegharkunik tartomány része, ám az azeriek a Gadabay régió tagjaként kezelik.

Történelem 

A települést 1845-ben a közeli Choratanból érkező örmény telepesek alapították Bashkend (Բաշքենդ) néven, ám már a 17. század elején is volt a területen egy örmény diaszpóra templommal. A település nevét később megváltoztatták Hin Bashkendre (~Ó-Bashkend, örményül  Հին Բաշքենդ), megkülönböztetve ezáltal magukat a szintén a közelben lévő Nor Bashkendtől (~Új-Bashkend, örményül նոր Բաշքենդ, mai neve Getik). Nincs információ arról, mikor kapta a település az Arcvasen nevet. A település a szovjet időkben lett enklávé, amikor Sztálin, máig tisztázatlan okokból az Örmény SZSZK és az Azerbajdzsáni SZSZK határait a nemzetiségi viszonyokra való legkisebb tekintet nélkül szabta át. Egyes elméletek szerint pusztán kedvtelésből (ezt erősítik az azeri és örmény enklávék), mások szerint a nemzetiségi törekvések elnyomásáért, azaz az egysegés Szovjetunió álmáért (ezt pedig Nahicseván és Hegyi-Karabah Azerbajdzsánhoz csatolása).

A település a hegyi karabahi háborúig örmény lakossággal rendelkezett.

A háborúban a település jelképes erőt képviselt az azeri erők számára, akárcsak Verin Voskepar vagy Barkhudarly (azeri exklávék Örményországon belül) az örményeknek. 1991 májusában a helyi erők még visszaszorítottak egy azeri megszállási kísérletet, ám 1992-ben az azeri hadsereg bejelentette, hogy "felszabadították" a települést, elpusztítva a helyi örmény páncélozott haderőt. Az ostromban 300 örmény halt meg, 29 pedig "nyom nélkül eltűnt". Az örmény lakosság nagy része elmenekült, ma a települést leginkább azeriek lakják.

Kultúra 

Arcvasenben az örmény időkben nagy hagyománya volt a szőnyegkészítésnek, a Szovjetunió alatt működött egy Haygorg nevű szőnyeggyár is a területen. Az azeri megszállás óta a hagyományt folytatták, arcvaseni eredetű szőnyegekkel Shorzhában, Vardenisben, Abovyanban és Chambarakban lehet találkozni.

Híres emberek 

 Aramais Sahakyan, örmény költő
 Saribek Chilingaryan, katona, a Szovjetunió Hőse

Örményország települései
Örmény–azeri enklávék és exklávék
Arcvasen ( örmény írással Արծվաշեն , azeriül Başkənd egy exklávé Örményország Gegharkunik tartományában , ám a települést a Hegyi-karabahi háború óta Azerbajdzsán tartja megszállva , melynek területén enklávét alkot . Elhelyezkedése Arcvasen a Kis-Kaukázusban helyezkedik el , de jure Azerbajdzsán által határolva , de facto annak részeként . Az enklávé határa és az anyaország határa között körülbelülkilométer távolság van , ezt a háborúig a H30-as , örmény kezelésben lévő út volt hivatott áthidalni . Ma használaton kívül van . Az örmény közigazgatásban a település Gegharkunik tartomány része , ám az azeriek a Gadabay régió tagjaként kezelik . Történelem A településtben a közeli Choratanból érkező örmény telepesek alapították Bashkend ( Բաշքենդ ) néven , ám már a század elején is volt a területen egy örmény diaszpóra templommal . A település nevét később megváltoztatták Hin Bashkendre ( ~Ó-Bashkend , örményül Հին Բաշքենդ ) , megkülönböztetve ezáltal magukat a szintén a közelben lévő Nor Bashkendtől ( ~Új-Bashkend , örményül նոր Բաշքենդ , mai neve Getik ) . Nincs információ arról , mikor kapta a település az Arcvasen nevet . A település a szovjet időkben lett enklávé , amikor Sztálin , máig tisztázatlan okokból az Örmény SZSZK és az Azerbajdzsáni SZSZK határait a nemzetiségi viszonyokra való legkisebb tekintet nélkül szabta át . Egyes elméletek szerint pusztán kedvtelésből ( ezt erősítik az azeri és örmény enklávék ) , mások szerint a nemzetiségi törekvések elnyomásáért , azaz az egysegés Szovjetunió álmáért ( ezt pedig Nahicseván és Hegyi-Karabah Azerbajdzsánhoz csatolása ) . A település a hegyi karabahi háborúig örmény lakossággal rendelkezett . A háborúban a település jelképes erőt képviselt az azeri erők számára , akárcsak Verin Voskepar vagy Barkhudarly ( azeri exklávék Örményországon belül ) az örményeknek.májusában a helyi erők még visszaszorítottak egy azeri megszállási kísérletet , ámben az azeri hadsereg bejelentette , hogy " felszabadították " a települést , elpusztítva a helyi örmény páncélozott haderőt . Az ostrombanörmény halt meg,pedig " nyom nélkül eltűnt " . Az örmény lakosság nagy része elmenekült , ma a települést leginkább azeriek lakják . Kultúra Arcvasenben az örmény időkben nagy hagyománya volt a szőnyegkészítésnek , a Szovjetunió alatt működött egy Haygorg nevű szőnyeggyár is a területen . Az azeri megszállás óta a hagyományt folytatták , arcvaseni eredetű szőnyegekkel Shorzhában , Vardenisben , Abovyanban és Chambarakban lehet találkozni . Híres emberek Aramais Sahakyan , örmény költő Saribek Chilingaryan , katona , a Szovjetunió Hőse Örményország települései Örmény–azeri enklávék és exklávék