Gleisdorf
Gleisdorf osztrák város Stájerország Weizi járásában. 2018 januárjában 10763 lakosa volt.

Elhelyezkedése 

Gleisdorf a Kelet-stájerországi dombságon fekszik, a Rába bal pártján, kb. 21 km-re keletre Graztól. Az önkormányzat 10 települést egyesít: Arnwiesen (162 lakos 2018-ban), Gamling (207), Gleisdorf (6418), Hart (247), Kaltenbrunn (394), Labuch (346), Laßnitzthal (854), Nitscha (750), Ungerdorf (900) és Urscha (485).

A környező önkormányzatok: északnyugatra Ludersdorf-Wilfersdorf, északra Albersdorf-Prebuch, északkeletre Ilztal, keletre Sinabelkirchen, délkeletre Hofstätten an der Raab, délre Sankt Margarethen an der Raab, délnyugatra Nestelbach bei Graz, nyugatra Eggersdorf bei Graz.

Története
Gleisdorf helyén az 1. századtól a 3. század közepéig kis római település (vicus) állt.

Írott dokumentumokban neve először 1229-ben szerepelt. 1284-ben már mezővárosi jogokat kapott. 1532-ben a Kőszeg ostromából visszatérő törökök megosromolták és jórészt elpusztították. A Szt. Lőrinc-templom körüli erődöt (tabort) azonban nem sikerült bevenniük.

Gleisdorf 1570-ig a riegersburgi uradalomhoz tartozott, amikor is a Kollonitsch grófok szerezték meg, akik ekkor a mezővárostól északra fekvő Freiburg várát birtokolták. A gótikus templomot 1648-1672 között barokk stílusban átépítették; mai neogótikus tornya 1875-ből származik.

A vasút 1872-ben ért el Gleisdorfba, melynek gazdasága ezután gyors fejlődésbe kezdett. Ennek szép példája volt a Stubenberg-szurdokban épített vízierőmű. Ekkoriban épült a városháza is.

1920-ban Gleisdorf városi rangot kapott. A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform során a szomszédos Labuch, Laßnitzthal, Nitscha és Ungerdorf községeket a városhoz csatolták, amelynek területe ezáltal 4,75 km²-ről 38,66 km²-re, lakossága 6122-ről 10 274-ra nőtt.

Lakosság
A gleisdorfi önkormányzat területén 2018 januárjában 10 763 fő élt. A lakosságszám 1869 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 91,9%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,3% a régi (2004 előtti), 4,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 1,2% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 0,8% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 84,2%-a római katolikusnak, 3,6% evangélikusnak, 1,4% mohamedánnak, 6,4% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát.

Látnivalók
a Szt. Lőrinc-plébániatemplom
az 1665-ben emelt Mária-oszlop a főtéren, amelyet a szentgotthárdi győzelem emlékére állítottak
a volt piarista kolostor és apátsági temploma a mai Szűz Mária-templom. A kolostort Sigismund von Kollonitz bíboros építtette 1744-1747 között; egyik szárnyában 2014-ig a járásbíróság működött
a városháza 1892-1894 között épült. A polgármesteri hivatal mellett a helytörténeti múzeumnak is helyet ad. 
a Kleebergen található, modern szoborra emlékeztető, 32 m magas kilátótorony
a 17 m magas, napelemekkel borított Napfa (Solarbaum)

Híres gleisdorfiak
Harald Ettl (1947-) politikus, egészségügyi miniszter

Testvértelepülések
 Winterbach (Németország)
 Nagykanizsa (Magyarország)

Források 
Franz Arnfelser: Gleisdorf in alter und neuer Zeit. Leykam, Graz, 1928
Robert Friedrich Hausmann und Siegbert Rosenberger: Gleisdorf 1229–1979. Stadtgemeinde Gleisdorf, 1979
Thuri Lorenz, Christian Maier und Manfred Lehner (Hrsg.), Der römische Vicus von Gleisdorf. Bericht über die Ausgrabungen 1988-1990. In: Veröffentlichungen des Instituts für klassische Archäologie der Karl-Franzens-Universität Graz. Band 2, Wien, 1995
 A városg honlapja
 61760 – Gleisdorf. Statistik Austria

Jegyzetek

Fordítás 

Stájerország települései
Gleisdorf osztrák város Stájerország Weizi járásában.januárjábanlakosa volt . Elhelyezkedése Gleisdorf a Kelet-stájerországi dombságon fekszik , a Rába bal pártján , kb.km -re keletre Graztól . Az önkormányzattelepülést egyesít : Arnwiesenlakosban ) , Gamling Gleisdorf Hart Kaltenbrunn Labuch Laßnitzthal Nitscha Ungerdorfés Urscha A környező önkormányzatok : északnyugatra Ludersdorf-Wilfersdorf , északra Albersdorf-Prebuch , északkeletre Ilztal , keletre Sinabelkirchen , délkeletre Hofstätten an der Raab , délre Sankt Margarethen an der Raab , délnyugatra Nestelbach bei Graz , nyugatra Eggersdorf bei Graz . Története Gleisdorf helyén az századtól a század közepéig kis római település ( vicus ) állt . Írott dokumentumokban neve előszörben szerepelt.ben már mezővárosi jogokat kapott.ben a Kőszeg ostromából visszatérő törökök megosromolták és jórészt elpusztították . A Szt . Lőrinc-templom körüli erődöt ( tabort ) azonban nem sikerült bevenniük . Gleisdorfig a riegersburgi uradalomhoz tartozott , amikor is a Kollonitsch grófok szerezték meg , akik ekkor a mezővárostól északra fekvő Freiburg várát birtokolták . A gótikus templomotközött barokk stílusban átépítették ; mai neogótikus tornyaből származik . A vasútben ért el Gleisdorfba , melynek gazdasága ezután gyors fejlődésbe kezdett . Ennek szép példája volt a Stubenberg-szurdokban épített vízierőmű . Ekkoriban épült a városháza is . 1920-ban Gleisdorf városi rangot kapott . Aös stájerországi közigazgatási reform során a szomszédos Labuch , Laßnitzthal , Nitscha és Ungerdorf községeket a városhoz csatolták , amelynek területe ezáltal75 km²-ről66 km²-re , lakosságaről274-ra nőtt . Lakosság A gleisdorfi önkormányzat területénjanuárjában763 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ben a helybeliek9%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül3 % a régielőtti ) ,9 % az új EU-tagállamokból érkezett.2 % a volt Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,8 % egyéb országok polgára.ben a lakosok2%-a római katolikusnak,6 % evangélikusnak,4 % mohamedánnak,4 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Látnivalók a Szt . Lőrinc-plébániatemplom azben emelt Mária-oszlop a főtéren , amelyet a szentgotthárdi győzelem emlékére állítottak a volt piarista kolostor és apátsági temploma a mai Szűz Mária-templom . A kolostort Sigismund von Kollonitz bíboros építtetteközött ; egyik szárnyábanig a járásbíróság működött a városházaközött épült . A polgármesteri hivatal mellett a helytörténeti múzeumnak is helyet ad. a Kleebergen található , modern szoborra emlékeztető,m magas kilátótorony am magas , napelemekkel borított Napfa ( Solarbaum ) Híres gleisdorfiak Harald Ettl ) politikus , egészségügyi miniszter Testvértelepülések Winterbach ( Németország ) Nagykanizsa ( Magyarország ) Források Franz Arnfelser : Gleisdorf in alter und neuer Zeit . Leykam , Graz , Robert Friedrich Hausmann und Siegbert Rosenberger : Gleisdorf1979. Stadtgemeinde Gleisdorf , Thuri Lorenz , Christian Maier und Manfred Lehner ( Hrsg . ) , Der römische Vicus von Gleisdorf . Bericht über die Ausgrabungen In : Veröffentlichungen des Instituts für klassische Archäologie der Karl-Franzens-Universität Graz . Band Wien , A városg honlapja – Gleisdorf . Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Stájerország települései