Béldi-kastélyok (Bodola)
A Barcaság és Háromszék közötti Bodola község nevezetes épületei között tartják számon a Béldi család kastélyait. Az ősfenyvesekkel körülvett első barokk stílusú kastélyt Béldi László építtette 1731-ben.  A második Béldi-kastély a 18. század közepén épült.

Története
A település első írásos említése az 1211-es,  II. András király által a Barcaságba telepített Német Lovagrend adománylevelében jelent meg.

A falu neve 1288-ban  Budula néven volt bejegyezve,  amikor IV. (Kun) László király Simon fia Miklós brassói ispánnak  adományozta. Az 1332. évi pápai tizedjegyzékben önálló egyházközségként, villa Buduli néven szerepelt.

A bodolai birtok 1476-ban került a Béldi család tulajdonába. A korabeli dokumentumok szerint Béldi Albert házasság révén lett a bodolai Teel-birtokot gazdája, amely azután évszázadokon át a Béldiek tulajdonában is maradt.

1519-ben II. (Jagelló) Lajos király Bodolát a brassóiaknak adományozta, majd 1539-ben I. (Zápolya) János király által újra a Béldiek tulajdonába  került a bodolai birtok.  A család folyamatosan növelte birtokait és próbálta ellenőrzése alatt tartani a jelentős kereskedelmi útvonalakat is, amelyek a településről Moldvába és Havasalföldre vezetnek.

Az egykori várkastély első írásos említése az 1620-as évekre tehető, amikor  Béldi (II.) Kelemen megerősítette az épületet és a kerttel is bővíttette.

Miután 1677-ben Béldi Pál a Portára menekült, I. Apafi Mihály leromboltatta az épületet, és az uradalom egy részét zabolai Mikes Kelemennek adta.

A vár helyén a 19. század második felében, a nemesi ágból származó Béldi (II.) Tivadar és Dénes által felajánlott területen iskola épült.

Az első Béldi-kastély
A faluban ma két Béldi-kastély is található. Az elsőt 1731-ben kezdte építtetni (I.) László, (III.) Pál unokája, (III.) Kelemen és Henter Krisztina gyermeke, a grófi címet nyert (I.) József édestestvére.

Az első jelentősebb átalakítás 1770-ben Béldi (I.) Tivadar megrendelésére történt, aki a kastély kertjébe római katolikus kápolnát is építtetett.

Az utolsó felújítások már a 19. század végére tehetők, akkor Béldi (II.) Tivadar (1848-1928) Pákei Lajos kolozsvári építészt bízta meg az átalakítással és bővítéssel. Az épület központi részének megemelése és több díszítőelem is ezen felújítás eredménye.
Az épület utolsó nemesi tulajdonosa Béldi László (1870-?), Nagy-Küküllő vármegye főispánja volt. A második világháború végén a Béldiek eladták a kastélyt Barbu Pantazi román mérnöknek, akitől néhány év múlva államosították az épületet.

A kommunizmus éveiben a kastélyban és a környező parkban hosszú ideig úttörőtáborokat szerveztek, majd két évig a község iskolája működött az épületbe.
A rendszerváltás előtt két éven át üresen állt, azután a posta, majd a polgármesteri hivatal költözött a kastélyba.

Pantazi mérnöknek nem volt örököse így az épület a  polgármesteri hivatal használatában maradt, ahol felújítási munkálatokat végeztek. A földszinti részben már működik a hivatal, az emeleti azonban még nem készült el. Az egykori táncterem helyén alakítják ki az önkormányzati gyűléstermet.

Leírása
A kastély eredetileg barokk és klasszicista stílusban épült. Szimmetrikus épület, nagy, emeletes központi tömbjéhez mindkét oldalról földszintes épületrészek csatlakoznak. 
A főhomlokzat középső részén az épület impozáns jellegét középrizalit hangsúlyozza. A hat oszlopon nyugvó emeleti, nyitott erkélyt hat kis pillér és a közöttük lévő kovácsoltvas mellvéd zárja le. Az erkélyre két díszes, félköríves ablak és egy ajtó nyílik. Az ablakok szemöldökpárkányai csak egyik oldalon háromszögűek, a kastély többi részén egyenesek. A teraszra nyiló kijárat fölötti oromzaton Béldi-Sigmond kettős címer van elhelyezve, amely az utolsó építkezések megrendelőire utal.

A hátsó homlokzat központi részén két-két egyszerű, kerek oszlop három részre tagolja a bejáratot és az emeleti nyitott teraszt.
A földszintes szárnyak végein, mindkét hosszanti homlokzaton, kissé előreugró rizalit található. Az oldalsó homlokzatokat két eltérő kivitelezésű, oszlopos előcsarnok emeli ki. A főhomlokzat középrizalitjának sarkai, illetve a fő- és hátsó homlokzati oldalrizalitok sarkai kváderes díszítésűek.

A belső berendezési tárgyak az államosítás után nagyrészt megsemmisültek, viszont épen megmaradt néhány szépen faragott ajtó, a gyönyörű faburkolatos mennyezet és a földszinti hall kandallója.

A második Béldi-kastély
A 18. század közepén épült a  második Béldi-kastély. 
Az épületet gr. Béldi (IV.) Ferenc (1872-1942) feleségétől, gr. Mikes Rozáliától (1868-1962) államosították. Az államosítás után a kastélynak különféle rendeltetései  voltak: előbb leányjavítóintézet, majd 1965 után a szomszédos Mikes-kastélyban létrehozott mezőgazdasági líceum étkezdéje működött ott. 1982-ben az ONT Carpaţi turisztikai intézménynek adták át, amely a bodolai Béldi-, Mikes és Nemes-birtokon disznófarmot létesített. A rendszerváltás után az Aro Palace Rt. raktárként használta az épületet.

Az épületegyüttest jelenleg Mikes Imre (1942) és családja teszi rendbe, a kapuépületbe fia, Zsigmond (1972) és felesége költözik. A Németországból hazatelepült család a felújítás után turisztikai célra is hasznosítaná a visszaszerzett birtokot.

Leírása 
A birtok bejáratánál látható az emeletes, T alakú kapuépület. A két szárny találkozásánál, a földszinti részen nagy, félköríves kocsiáthajtót alakítottak ki. A szimmetrikus, téglalap alaprajzú főépülethez mindkét oldalán négyszögű bástya csatlakozik. A főhomlokzat középső részén a bástyákhoz hasonló portikusz épült, amelyből a kastély „palotaként" emlegetett terme nyílik. A portikuszt és a két sarokbástyát is pártázat koronázza.

A kastély két szárnya azonos elrendezésű, így a szimmetria az épületben is fellelhető. Összesen 10 szobája van, ezek nagyobb része szépen boltozott. 
A portikuszon lévő vakolatdísz megörökítette az építtető kezdőbetűit és az építés dátumát:  G.B.I. 1751.

Források 
Biró József: Erdélyi kastélyok. s. l.,  s. a.
Orbán Balázs: A Székelyföld leírása. Szekszárd, 1991.
Bicsok Zoltán, Orbán Zsolt: “Isten segedelmével udvaromat megépítettem...” Történelmi családok kastélyai Erdélyben. Csíkszereda, 2011.

További információk
Kastély Erdélyben 
Hereditatum.ro
Hereditatum.ro
Erdélyi Gyopár

Székelyföld
Románia kastélyai, palotái
A történelmi Magyarország kastélyai, palotái
Brassó megye műemlékei
A Barcaság és Háromszék közötti Bodola község nevezetes épületei között tartják számon a Béldi család kastélyait . Az ősfenyvesekkel körülvett első barokk stílusú kastélyt Béldi László építtetteben . A második Béldi-kastély a század közepén épült . Története A település első írásos említése azes , II. András király által a Barcaságba telepített Német Lovagrend adománylevelében jelent meg . A falu neveban Budula néven volt bejegyezve , amikor IV . ( Kun ) László király Simon fia Miklós brassói ispánnak adományozta . Az évi pápai tizedjegyzékben önálló egyházközségként , villa Buduli néven szerepelt . A bodolai birtokban került a Béldi család tulajdonába . A korabeli dokumentumok szerint Béldi Albert házasság révén lett a bodolai Teel-birtokot gazdája , amely azután évszázadokon át a Béldiek tulajdonában is maradt . 1519-ben II. ( Jagelló ) Lajos király Bodolát a brassóiaknak adományozta , majdben I. ( Zápolya ) János király által újra a Béldiek tulajdonába került a bodolai birtok . A család folyamatosan növelte birtokait és próbálta ellenőrzése alatt tartani a jelentős kereskedelmi útvonalakat is , amelyek a településről Moldvába és Havasalföldre vezetnek . Az egykori várkastély első írásos említése azas évekre tehető , amikor Béldi ( II. ) Kelemen megerősítette az épületet és a kerttel is bővíttette . Miutánben Béldi Pál a Portára menekült , I. Apafi Mihály leromboltatta az épületet , és az uradalom egy részét zabolai Mikes Kelemennek adta . A vár helyén a század második felében , a nemesi ágból származó Béldi ( II. ) Tivadar és Dénes által felajánlott területen iskola épült . Az első Béldi-kastély A faluban ma két Béldi-kastély is található . Az elsőtben kezdte építtetni ( I. ) László , ( III. ) Pál unokája , ( III. ) Kelemen és Henter Krisztina gyermeke , a grófi címet nyert ( I. ) József édestestvére . Az első jelentősebb átalakításben Béldi ( I. ) Tivadar megrendelésére történt , aki a kastély kertjébe római katolikus kápolnát is építtetett . Az utolsó felújítások már a század végére tehetők , akkor Béldi ( II. ) TivadarPákei Lajos kolozsvári építészt bízta meg az átalakítással és bővítéssel . Az épület központi részének megemelése és több díszítőelem is ezen felújítás eredménye . Az épület utolsó nemesi tulajdonosa Béldi László ? ) , Nagy-Küküllő vármegye főispánja volt . A második világháború végén a Béldiek eladták a kastélyt Barbu Pantazi román mérnöknek , akitől néhány év múlva államosították az épületet . A kommunizmus éveiben a kastélyban és a környező parkban hosszú ideig úttörőtáborokat szerveztek , majd két évig a község iskolája működött az épületbe . A rendszerváltás előtt két éven át üresen állt , azután a posta , majd a polgármesteri hivatal költözött a kastélyba . Pantazi mérnöknek nem volt örököse így az épület a polgármesteri hivatal használatában maradt , ahol felújítási munkálatokat végeztek . A földszinti részben már működik a hivatal , az emeleti azonban még nem készült el . Az egykori táncterem helyén alakítják ki az önkormányzati gyűléstermet . Leírása A kastély eredetileg barokk és klasszicista stílusban épült . Szimmetrikus épület , nagy , emeletes központi tömbjéhez mindkét oldalról földszintes épületrészek csatlakoznak . A főhomlokzat középső részén az épület impozáns jellegét középrizalit hangsúlyozza . A hat oszlopon nyugvó emeleti , nyitott erkélyt hat kis pillér és a közöttük lévő kovácsoltvas mellvéd zárja le . Az erkélyre két díszes , félköríves ablak és egy ajtó nyílik . Az ablakok szemöldökpárkányai csak egyik oldalon háromszögűek , a kastély többi részén egyenesek . A teraszra nyiló kijárat fölötti oromzaton Béldi-Sigmond kettős címer van elhelyezve , amely az utolsó építkezések megrendelőire utal . A hátsó homlokzat központi részén két-két egyszerű , kerek oszlop három részre tagolja a bejáratot és az emeleti nyitott teraszt . A földszintes szárnyak végein , mindkét hosszanti homlokzaton , kissé előreugró rizalit található . Az oldalsó homlokzatokat két eltérő kivitelezésű , oszlopos előcsarnok emeli ki . A főhomlokzat középrizalitjának sarkai , illetve a fő- és hátsó homlokzati oldalrizalitok sarkai kváderes díszítésűek . A belső berendezési tárgyak az államosítás után nagyrészt megsemmisültek , viszont épen megmaradt néhány szépen faragott ajtó , a gyönyörű faburkolatos mennyezet és a földszinti hall kandallója . A második Béldi-kastély A század közepén épült a második Béldi-kastély . Az épületet gr. Béldi ( IV . ) Ferencfeleségétől , gr. Mikes Rozáliátólállamosították . Az államosítás után a kastélynak különféle rendeltetései voltak : előbb leányjavítóintézet , majdután a szomszédos Mikes-kastélyban létrehozott mezőgazdasági líceum étkezdéje működött ott.ben az ONT Carpaţi turisztikai intézménynek adták át , amely a bodolai Béldi- , Mikes és Nemes-birtokon disznófarmot létesített . A rendszerváltás után az Aro Palace Rt. raktárként használta az épületet . Az épületegyüttest jelenleg Mikes Imreés családja teszi rendbe , a kapuépületbe fia , Zsigmondés felesége költözik . A Németországból hazatelepült család a felújítás után turisztikai célra is hasznosítaná a visszaszerzett birtokot . Leírása A birtok bejáratánál látható az emeletes , T alakú kapuépület . A két szárny találkozásánál , a földszinti részen nagy , félköríves kocsiáthajtót alakítottak ki . A szimmetrikus , téglalap alaprajzú főépülethez mindkét oldalán négyszögű bástya csatlakozik . A főhomlokzat középső részén a bástyákhoz hasonló portikusz épült , amelyből a kastély „ palotaként " emlegetett terme nyílik . A portikuszt és a két sarokbástyát is pártázat koronázza . A kastély két szárnya azonos elrendezésű , így a szimmetria az épületben is fellelhető . Összesenszobája van , ezek nagyobb része szépen boltozott . A portikuszon lévő vakolatdísz megörökítette az építtető kezdőbetűit és az építés dátumát : G.B.I. Források Biró József : Erdélyi kastélyok . s . l . , s. a . Orbán Balázs : A Székelyföld leírása . Szekszárd , Bicsok Zoltán , Orbán Zsolt : “Isten segedelmével udvaromat megépítettem...” Történelmi családok kastélyai Erdélyben . Csíkszereda , További információk Kastély Erdélyben Hereditatum.ro Hereditatum.ro Erdélyi Gyopár Székelyföld Románia kastélyai , palotái A történelmi Magyarország kastélyai , palotái Brassó megye műemlékei