Malmizs
Malmizs () város Oroszország Kirovi területén, a Malmizsi járás székhelye. Lakosságának jelentős része tatár, akiknek ősei Kazany bevétele után telepedtek le ezen a vidéken.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Kirovi terület délkeleti részén, Kirov területi székhelytől 294 km-re, a Sosma partján fekszik, a kis folyó vjatkai torkolata közelében. A legközelebbi vasútállomás az 57 km-re délkeletre lévő Vjatszkije Poljani, a Kazany–Agriz–Jekatyerinburg vasútvonalon. A városon vezet át a P-169 (R-169) jelű, északnyugat-délkeleti irányú Kirov–Vjatszkije Poljani országút.

Története 
Kezdetben udmurtok lakták a területet (odo-marik), akiket fokozatosan kiszorítottak a Vjatka túlsó partjára. Az évkönyvek Malmizst mari faluként először a 15. századdal kapcsolatban említik. Neve mari nyelven 'pihenőhely'-et jelent. A 16. század elején Boltus mari fejedelem székhelye volt. Kazany bevétele után, 1553-ban orosz sztrelecek (lövészek) foglalták el, a csatában Boltus fejedelem életét vesztette. A tatárok és a marik gyakori támadásai miatt 1580-ban palánkokkal körülvett orosz erőddé képezték ki (néha ezt tartják a városalapítás évének). Négy évvel később a mari földeken újabb orosz faerődöket létesítettek (a legnagyobbak: Urzsum, Jaranszk, Carevoszancsurszk) és Malmizs helyőrségét is megerősítették. A „civilek” száma egyre gyarapodott, a városban nemzetiségi és vallási szempontból is vegyes összetételű lakosság alakult ki, csoportjaik között olykor összetűzések robbantak ki.

1780-ban városi rangban ujezd székhelye lett, 1785-ben egy nagy tűzvészben a fából épült erőd teljesen leégett. Bár a település a régi szibériai útvonalon feküdt, kereskedelme, kézműipara jelentéktelen maradt. Távíróállomását 1861-ben létesítették. A komolyabb gazdasági fejlődést meggátolta, hogy a 20. század elején kiépített Kazany–Jakatyerinburg vasútvonal elkerülte.

A szovjet korszakban, 1931-ben itt alakították ki a folyami flotta javító, karbantartási bázisát. A világháború idején Malmizsba evakuálták a Moszkvai terület tanítóképző főiskolájának teljes személyzetét. Az 1950-es években téglagyár, néhány élelmiszerfeldolgozó üzem, konzervgyár, sörgyár létesült, ezek egy része azóta bezárt. A város nevezetessége a 19. század elején épített nagy székesegyház.

Jegyzetek

Források 

A Kirovi terület települései
Malmizs ( ) város Oroszország Kirovi területén , a Malmizsi járás székhelye . Lakosságának jelentős része tatár , akiknek ősei Kazany bevétele után telepedtek le ezen a vidéken . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Kirovi terület délkeleti részén , Kirov területi székhelytőlkm-re , a Sosma partján fekszik , a kis folyó vjatkai torkolata közelében . A legközelebbi vasútállomás azkm-re délkeletre lévő Vjatszkije Poljani , a Kazany–Agriz–Jekatyerinburg vasútvonalon . A városon vezet át a P-169 ( R-169 ) jelű , északnyugat-délkeleti irányú Kirov–Vjatszkije Poljani országút . Története Kezdetben udmurtok lakták a területet ( odo-marik ) , akiket fokozatosan kiszorítottak a Vjatka túlsó partjára . Az évkönyvek Malmizst mari faluként először a századdal kapcsolatban említik . Neve mari nyelven 'pihenőhely'-et jelent . A század elején Boltus mari fejedelem székhelye volt . Kazany bevétele után, ban orosz sztrelecek ( lövészek ) foglalták el , a csatában Boltus fejedelem életét vesztette . A tatárok és a marik gyakori támadásai miattban palánkokkal körülvett orosz erőddé képezték ki ( néha ezt tartják a városalapítás évének ) . Négy évvel később a mari földeken újabb orosz faerődöket létesítettek ( a legnagyobbak : Urzsum , Jaranszk , Carevoszancsurszk ) és Malmizs helyőrségét is megerősítették . A „ civilek” száma egyre gyarapodott , a városban nemzetiségi és vallási szempontból is vegyes összetételű lakosság alakult ki , csoportjaik között olykor összetűzések robbantak ki . 1780-ban városi rangban ujezd székhelye lett, ben egy nagy tűzvészben a fából épült erőd teljesen leégett . Bár a település a régi szibériai útvonalon feküdt , kereskedelme , kézműipara jelentéktelen maradt . Távíróállomásátben létesítették . A komolyabb gazdasági fejlődést meggátolta , hogy a század elején kiépített Kazany–Jakatyerinburg vasútvonal elkerülte . A szovjet korszakban, ben itt alakították ki a folyami flotta javító , karbantartási bázisát . A világháború idején Malmizsba evakuálták a Moszkvai terület tanítóképző főiskolájának teljes személyzetét . Azes években téglagyár , néhány élelmiszerfeldolgozó üzem , konzervgyár , sörgyár létesült , ezek egy része azóta bezárt . A város nevezetessége a század elején épített nagy székesegyház . Jegyzetek Források A Kirovi terület települései