Dobroselo
Dobroselo falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Donji Lapachoz tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 40 km-re, közúton 48 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 11 km-re, közúton 12 km-re délkeletre, Lika keleti részén, a Plješivica-hegység lábánál, a bosnyák határ közelében fekszik.

Története 
Az itt előkerült leletek tanúsága szerint területe már a római korban lakott volt. Határában római kori sáncokra és pénzérmékre bukkantak. A középkorban területe a Korbávia részét képező ősi lapaci zsupánság része, majd 1449-ben a Frangepánok uralma alá került. 1527-ben amikor Likával együtt Lapac vidéke is török kézre került, korábbi horvát lakossága elmenekült. A török uralom idején a klisszai szandzsák egyik náhijéjénak (Boričevac) a területéhez tartozott. A 16. század közepén az Oszmám Birodalom már régebben megszállt területeiről előbb pravoszláv vallású vlachok, majd szerbek és muzulmánok érkeztek az elűzött lakosság helyére. 1689-ben Lika területéről kiűzték a törököt, de Lapac környéke az ún. Ličko Pounje még egészen 1791-ig török kézen maradt. 1789-ben Dobroselo fölött csata folyt a törökök ellen, melynek vezére, trebinjei Zuli pasa itt esett el. 1791-től az osztrák katonai határőrvidék része lett. A stratégiailag fontos övezetben azután újabb lakosságcsere ment végbe. A korábban nagy arányú muzulmán lakosság az Una túloldalára, a petrovaci és a bjelaji mezőre, a krupai, a bihácsi és a cazini járásokba menekült és velük ment némi szerb lakosság is. A maradék szerbek a korábban is művelt földjeiken maradtak és a határőrvidék katonai hatóságainak szolgálatába szegődtek. Az üresen maradt területekre a mezőgazdaságból élő falvakból, főként Lika közelebbi részeiről hoztak új lakosságot. Így Lapac vidékére a korábbi szerb lakosság mellé újabb szerbek és horvátok települtek. 1800-ban a katonai közigazgatás megszervezése során a területet a Likai ezredhez csatolták, melynek egyik századparancsnoki székhelye lett. 1826-ban azonban a parancsnokságot Donji Lapacra helyezték át. A katonai közigazgatás megszűnte (1873) után 1886-tól Lika-Korbava vármegye Donji Lapaci járásához tartozott. 1910-ben 849 lakosa volt. A trianoni békeszerződést követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1941. július 3-án az usztasák Dobroselo és Donji Lapac 38 szerb lakosát gyilkolták meg és házaikat rájuk gyújtották. 1991-ben teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. A falunak 2011-ben 117 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Péter és Pál apostolok tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma a 19. században épült. A II. világháborúban lerombolták. Parókiájához Gornji Lapac és Boričevac települések görögkeleti hívei tartoztak.

További információk 
 Donji Lapac község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Dobroselo falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Donji Lapachoz tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , Lika keleti részén , a Plješivica-hegység lábánál , a bosnyák határ közelében fekszik . Története Az itt előkerült leletek tanúsága szerint területe már a római korban lakott volt . Határában római kori sáncokra és pénzérmékre bukkantak . A középkorban területe a Korbávia részét képező ősi lapaci zsupánság része , majdben a Frangepánok uralma alá került.ben amikor Likával együtt Lapac vidéke is török kézre került , korábbi horvát lakossága elmenekült . A török uralom idején a klisszai szandzsák egyik náhijéjénak ( Boričevac ) a területéhez tartozott . A század közepén az Oszmám Birodalom már régebben megszállt területeiről előbb pravoszláv vallású vlachok , majd szerbek és muzulmánok érkeztek az elűzött lakosság helyére.ben Lika területéről kiűzték a törököt , de Lapac környéke az ún . Ličko Pounje még egészenig török kézen maradt.ben Dobroselo fölött csata folyt a törökök ellen , melynek vezére , trebinjei Zuli pasa itt esett el.től az osztrák katonai határőrvidék része lett . A stratégiailag fontos övezetben azután újabb lakosságcsere ment végbe . A korábban nagy arányú muzulmán lakosság az Una túloldalára , a petrovaci és a bjelaji mezőre , a krupai , a bihácsi és a cazini járásokba menekült és velük ment némi szerb lakosság is . A maradék szerbek a korábban is művelt földjeiken maradtak és a határőrvidék katonai hatóságainak szolgálatába szegődtek . Az üresen maradt területekre a mezőgazdaságból élő falvakból , főként Lika közelebbi részeiről hoztak új lakosságot . Így Lapac vidékére a korábbi szerb lakosság mellé újabb szerbek és horvátok települtek.ban a katonai közigazgatás megszervezése során a területet a Likai ezredhez csatolták , melynek egyik századparancsnoki székhelye lett.ban azonban a parancsnokságot Donji Lapacra helyezték át . A katonai közigazgatás megszűnteutántól Lika-Korbava vármegye Donji Lapaci járásához tartozott.benlakosa volt . A trianoni békeszerződést követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett. júliusán az usztasák Dobroselo és Donji Lapacszerb lakosát gyilkolták meg és házaikat rájuk gyújtották.ben teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Péter és Pál apostolok tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma a században épült . A II. világháborúban lerombolták . Parókiájához Gornji Lapac és Boričevac települések görögkeleti hívei tartoztak . További információk Donji Lapac község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Jegyzetek Lika-Zengg megye települései