Cuauhtémoc (kerület)
Cuauhtémoc Mexikóváros egyik belvárosi kerülete, lakossága 2010-ben meghaladta az 530 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A kerület a Szövetségi Körzet északi részén, Mexikóváros belvárosában található. Teljes területe a tenger szintje felett körültelül 2230–2240 méterrel fekvő síkság, várossal beéptíve. Felszíni vízfolyása nincs, csak a La Piedad nevű folyó halad át területén egy csővezetékben.

Éghajlat
A kerület éghajlata meleg, de nem forró, és nyáron–ősz elején csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 26 °C-os hőséget, de a rekord nem érte el a 34 °C-ot. Az átlagos hőmérsékletek a decemberi 13,0 és a májusi 17,7 fok között váltakoznak, fagy ritkán fordul elő. Az évi átlagosan 931 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint 75%-a.

Népesség
A kerület népessége a közelmúltban egy ideig csökkent, de az utóbbi években kicsit növekedett:

Története
Nevét Cuauhtémocról, az utolsó azték uralkodóról kapta, a név jelentése leszálló sas.

A terület, ahol ma Cuauhtémoc elterül, a mexikói világ bölcsőjének tekinthető, itt állt ugyanis a 14–16. században Tenochtitlan városa, amelyet a spanyolok elpusztítottak, majd helyén saját palotáikat és templomaikat építették fel. Az új város első terveit 1522-ben készítették el, majd 1548. július 4-én kapta meg a Muy Noble Insigne y Leal Ciudad de México („Mexikó nagyon nemes, kiváló és hűséges városa”) nevet. A 16. században felépült többek között az amerikai kontinens első egyeteme, egy nyomda, az érsekség és a pénzverde is. A folyamatosan fejlődő várost 1824-ben nyilvánították a független Mexikó fővárosává, 1928-ban pedig az addigi községek helyett kerületekre oszották fel. Ekkor Cuauhtémoc kerület még nem jött létre, csak egy 1970 decemberében kiadott rendelkezés értelmében.

Turizmus, látnivalók

A kerületben rengeteg turisztikai látnivaló található. Itt áll többek között a Függetlenség-emlékmű, a mexikói forradalom emlékműve, a Cuauhtémoc-emlékmű, a Vadászó Diana-szökőkút, az Anyák emlékműve, a Kínai Óra, az Hemiciclo a Juárez, a Nemzeti Palota, a mexikóvárosi székesegyház, a Szépművészeti Palota, itt található a Zócalo nevű tér, az Alameda Central (Mexikóváros legrégebbi parkja), és itt keresztezi egymást a város két legfontosabb útja, az Avenida de los Insurgentes és a Paseo de la Reforma. Mindemellett 42 múzeum is található a kerületben. Mexikóváros történelmi belvárosa 1987 óta világörökségi védelem alatt áll. Híres épület a 16. századból származó Csempés ház, amely arról kapta a nevét, hogy a 18. században külsejét azulejo csempékkel borították be. Ugyancsak a kerületben találhatók az Uluapa őrgrófnőjének háza és a Borda-ház néven ismert 18. századi épületek is.

A kerületben található Mexikó egyik legjelentősebb könyvtára, a Vasconcelos Könyvtár is, valamint Új-Spanyolország első bányászati iskolájának klasszicista épülete, a Bányászati Palota, amely ma a Mexikói Autonóm Nemzeti Egyetemhez tartozik.

Források
Cuauhtémoc Mexikóváros egyik belvárosi kerülete , lakosságaben meghaladta az000 főt . Földrajz Fekvése A kerület a Szövetségi Körzet északi részén , Mexikóváros belvárosában található . Teljes területe a tenger szintje felett körültelül2240 méterrel fekvő síkság , várossal beéptíve . Felszíni vízfolyása nincs , csak a La Piedad nevű folyó halad át területén egy csővezetékben . Éghajlat A kerület éghajlata meleg , de nem forró , és nyáron–ősz elején csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord nem érte el a°C-ot . Az átlagos hőmérsékletek a decemberi0 és a májusi7 fok között váltakoznak , fagy ritkán fordul elő . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint-a . Népesség A kerület népessége a közelmúltban egy ideig csökkent , de az utóbbi években kicsit növekedett : Története Nevét Cuauhtémocról , az utolsó azték uralkodóról kapta , a név jelentése leszálló sas . A terület , ahol ma Cuauhtémoc elterül , a mexikói világ bölcsőjének tekinthető , itt állt ugyanis a16. században Tenochtitlan városa , amelyet a spanyolok elpusztítottak , majd helyén saját palotáikat és templomaikat építették fel . Az új város első terveitben készítették el , majd júliusén kapta meg a Muy Noble Insigne y Leal Ciudad de México ( „ Mexikó nagyon nemes , kiváló és hűséges városa” ) nevet . A században felépült többek között az amerikai kontinens első egyeteme , egy nyomda , az érsekség és a pénzverde is . A folyamatosan fejlődő várostben nyilvánították a független Mexikó fővárosává, ban pedig az addigi községek helyett kerületekre oszották fel . Ekkor Cuauhtémoc kerület még nem jött létre , csak egydecemberében kiadott rendelkezés értelmében . Turizmus , látnivalók A kerületben rengeteg turisztikai látnivaló található . Itt áll többek között a Függetlenség-emlékmű , a mexikói forradalom emlékműve , a Cuauhtémoc-emlékmű , a Vadászó Diana-szökőkút , az Anyák emlékműve , a Kínai Óra , az Hemiciclo a Juárez , a Nemzeti Palota , a mexikóvárosi székesegyház , a Szépművészeti Palota , itt található a Zócalo nevű tér , az Alameda Central ( Mexikóváros legrégebbi parkja ) , és itt keresztezi egymást a város két legfontosabb útja , az Avenida de los Insurgentes és a Paseo de la Reforma . Mindemellettmúzeum is található a kerületben . Mexikóváros történelmi belvárosaóta világörökségi védelem alatt áll . Híres épület a századból származó Csempés ház , amely arról kapta a nevét , hogy a században külsejét azulejo csempékkel borították be . Ugyancsak a kerületben találhatók az Uluapa őrgrófnőjének háza és a Borda-ház néven ismert századi épületek is . A kerületben található Mexikó egyik legjelentősebb könyvtára , a Vasconcelos Könyvtár is , valamint Új-Spanyolország első bányászati iskolájának klasszicista épülete , a Bányászati Palota , amely ma a Mexikói Autonóm Nemzeti Egyetemhez tartozik . Források