Az angol rendiség
A XIII. századra a gazdasági fejlődés a főnemesség mellett újabb társadalmi csoportok (rendek), a polgárok és a lovagok számára is lehetővé tette, hogy hallassa szavát a politikában. Ezzel párhuzamosan értek meg azok az új eszmék, amelyek kétségbe vonták az uralkodók hatalmának korlátlanságát. Az új felfogás szerint az országlakosok : a grófok, a főpapok, majd később a lovagok és a polgárok képviselik az országot, azért felelősséggel tartoznak, s így az uralkodóra rákényszeríthetik akaratukat.

János angol király idején megingott a királyi hatalom tekintélye (elvesztette franciaországi birtokait). 1215-ben a főnemesség a Magna Carta Libertatum (Nagy Szabadságlevél) kiadására kényszerítette. A Charta a főnemesség, a lordok számára beleszólást biztosított a hatalomba, s felruházta őket az ellenállás jogával. Az angol királyok nem tartották be az oklevélben foglaltakat. 1264-ben a főnemesség Simon De Monfort vezetésével felkelést robbantott ki. A következő évben mozgalmuk támogatása érdekében összehívták az ország lakosainak "megbeszélését" vagyis parlamentjét. A főnemesség tagjain kívül meghívták a lovagok és a polgárok választott képviselőit is. A felkelést rövidesen leverték, de a parlament példája később is mintául szolgált.

Mikor I. Eduárd angol királynak (1272-1307), Wales meghódítójának háborúihoz pénzre volt szüksége, 1295-ben hasonló módon hívta össze a parlamentet, ami ettől kezdve rendszeresen működött. A kialakuló új rendszer, a rendiség jogilag korlátozta ugyan az uralkodót, de lehetővé vált a lovagokra és a polgárokra támaszkodva a főnemesség hatalmának visszaszorítása.

Az angol parlament kétkamarás rendszerű volt: az egyes rendek, az azonos jogállású és érdekű csoportok, eltérő módon vettek rész munkájában. A Lordok Házában születésük vagy tisztségük alapján személyesen jelenhettek meg a főnemesek és a főpapok : az alsóházba a lovagok és a jómódú polgárok képviselői választás útján kerültek be.

Anglia történelme
Társadalmi osztályok
A XIII. századra a gazdasági fejlődés a főnemesség mellett újabb társadalmi csoportok ( rendek ) , a polgárok és a lovagok számára is lehetővé tette , hogy hallassa szavát a politikában . Ezzel párhuzamosan értek meg azok az új eszmék , amelyek kétségbe vonták az uralkodók hatalmának korlátlanságát . Az új felfogás szerint az országlakosok \ : a grófok , a főpapok , majd később a lovagok és a polgárok képviselik az országot , azért felelősséggel tartoznak , s így az uralkodóra rákényszeríthetik akaratukat . János angol király idején megingott a királyi hatalom tekintélye ( elvesztette franciaországi birtokait ) .ben a főnemesség a Magna Carta Libertatum ( Nagy Szabadságlevél ) kiadására kényszerítette . A Charta a főnemesség , a lordok számára beleszólást biztosított a hatalomba , s felruházta őket az ellenállás jogával . Az angol királyok nem tartották be az oklevélben foglaltakat.ben a főnemesség Simon De Monfort vezetésével felkelést robbantott ki . A következő évben mozgalmuk támogatása érdekében összehívták az ország lakosainak " megbeszélését " vagyis parlamentjét . A főnemesség tagjain kívül meghívták a lovagok és a polgárok választott képviselőit is . A felkelést rövidesen leverték , de a parlament példája később is mintául szolgált . Mikor I. Eduárd angol királynak Wales meghódítójának háborúihoz pénzre volt szüksége, ben hasonló módon hívta össze a parlamentet , ami ettől kezdve rendszeresen működött . A kialakuló új rendszer , a rendiség jogilag korlátozta ugyan az uralkodót , de lehetővé vált a lovagokra és a polgárokra támaszkodva a főnemesség hatalmának visszaszorítása . Az angol parlament kétkamarás rendszerű volt : az egyes rendek , az azonos jogállású és érdekű csoportok , eltérő módon vettek rész munkájában . A Lordok Házában születésük vagy tisztségük alapján személyesen jelenhettek meg a főnemesek és a főpapok \ : az alsóházba a lovagok és a jómódú polgárok képviselői választás útján kerültek be . Anglia történelme Társadalmi osztályok