Radučić
Radučić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Ervenikhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 10, közúton 15 km-re nyugatra, községközpontjától légvonalban 12, közúton 25 km-re délkeletre, Dalmácia északi-középső részén, Bukovica területén, a Zrmanja és a Krka felső folyása között fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területe már a történelem előtti időben is lakott volt. Ezt tanúsítják a Krka szurdokában található várhelyek és a liburnoknak tulajdonítható számos lelet. Az 1. században a rómaiak a Krka szurdokvölgyében építették fel első táborukat, majd az 1. és 2. században a stratégiai fontosságú Burnum városát, melyből mára két, kőből épített boltív látható az Ivoševcire menő út mellett. A falu területén ma is láthatók a Burnumba vezető római út és a vízvezeték maradványai és nem kizárható, hogy római épületek romjai találhatók a föld alatt a Radučićhoz tartozó Burze és Donji Radići területén is. Radučić első írásos említése a spalatói káptalan levéltárában őrzött egyik oklevelében 1368-ban történt, amely azokról a károkról szól, melyet Lackovics Imre dalmát bán a nini püspökségnek okozott. A hagyomány szerint Radučić a területén található három ősi kút egyikéről (a másik kettő Žabnovac és Bubin) kapta a nevét, melyből a hagyomány szerint a török elleni harcok két legendás hőse Stojan Janković és Ilija Smiljanić is ivott. Azt pedig az egyik ősi nemzetségről (Raduči) nevezték el, amely még a 16. századi török hódítás előtt élt itt. A török hódítás idején ez a vidék Észak-Dalmáciával együtt majdnem teljesen kiürült, helyet adva a Boszniából, Hercegovinából és Montenegróból betelepülő, többségben pravoszláv vallású népességnek. A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékén már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. Az első házak a Mokro Poljéra vezető út mentén és a Knin – Zára út, valamint a Krka közötti részen épültek fel. A településnek 1857-ben 494, 1910-ben 796 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben már csaknem teljes lakossága (több mint 98 százalék) szerb nemzetiségű volt. Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. A településnek 2011-ben 252 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent György vértanú tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma a legáltalánosabban elfogadott nézetek szerint 1524 és 1537 között, tehát a török uralom idején épült. A templom kőből épített egyhajós épület, négyszögletes apszissal, homlokzata felett kétnyílású, pengefalú harangtoronnyal, benne két haranggal. A szentély északkeleti irányba néz. A hajó csúcsíves, az apszis félköríves boltozatú. A főhomlokzaton levő téglalap alakú ajtó egyszerű, kőkeretes, profilozott kő áthidalóval rendelkezik. Az ajtó fölött kő rozetta, a homlokzat oromzatában pedig egy nagy falazott harangdúc áll.  Az északnyugati és délkeleti homlokzaton egy-egy téglalap alakú ablak, az apszis hátsó falán pedig egy kis téglalap alakú  ablak található. A templom padlózata szabályos kőlapokból készült. A bejárati ajtó fölött, a templom belsejében egy fából épített kórus található. A templom a 20. század elejéről származó berendezéssel rendelkezik. Stílusjegyeit és építészeti felfogását tekintve eredetileg középkori épület, újabb, valószínűleg késő barokk kereszthajóval. A templom északnyugati homlokzatán lévő nagy függőleges repedések is azt mutatják, hogy a templom falai valószínűleg egy régebbi épületen nyugszanak. A templom körül temető található, amely a temető kerítésfalába épített középkori jellegű sírkövek alapján régészeti lelőhely. 
Burnum római város, római út és vízvezeték maradványai.
Ókori eredetű várromok és várhelyek a település határában emelkedő több magaslaton. (Radučka glavica, Carigrad, Čeline, Nad Gredom stb.)

Jegyzetek

Források 
Radučić weboldala 
Ervenik község hivatalos oldala

Fordítás 

Šibenik-Knin megye települései
Radučić falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Ervenikhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re nyugatra , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délkeletre , Dalmácia északi-középső részén , Bukovica területén , a Zrmanja és a Krka felső folyása között fekszik . Története A régészeti leletek tanúsága szerint területe már a történelem előtti időben is lakott volt . Ezt tanúsítják a Krka szurdokában található várhelyek és a liburnoknak tulajdonítható számos lelet . Az században a rómaiak a Krka szurdokvölgyében építették fel első táborukat , majd az és században a stratégiai fontosságú Burnum városát , melyből mára két , kőből épített boltív látható az Ivoševcire menő út mellett . A falu területén ma is láthatók a Burnumba vezető római út és a vízvezeték maradványai és nem kizárható , hogy római épületek romjai találhatók a föld alatt a Radučićhoz tartozó Burze és Donji Radići területén is . Radučić első írásos említése a spalatói káptalan levéltárában őrzött egyik oklevelébenban történt , amely azokról a károkról szól , melyet Lackovics Imre dalmát bán a nini püspökségnek okozott . A hagyomány szerint Radučić a területén található három ősi kút egyikéről ( a másik kettő Žabnovac és Bubin ) kapta a nevét , melyből a hagyomány szerint a török elleni harcok két legendás hőse Stojan Janković és Ilija Smiljanić is ivott . Azt pedig az egyik ősi nemzetségről ( Raduči ) nevezték el , amely még a századi török hódítás előtt élt itt . A török hódítás idején ez a vidék Észak-Dalmáciával együtt majdnem teljesen kiürült , helyet adva a Boszniából , Hercegovinából és Montenegróból betelepülő , többségben pravoszláv vallású népességnek . A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékén márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . Az első házak a Mokro Poljéra vezető út mentén és a Knin – Zára út , valamint a Krka közötti részen épültek fel . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben már csaknem teljes lakossága ( több mintszázalék ) szerb nemzetiségű volt . Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent György vértanú tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma a legáltalánosabban elfogadott nézetek szerintésközött , tehát a török uralom idején épült . A templom kőből épített egyhajós épület , négyszögletes apszissal , homlokzata felett kétnyílású , pengefalú harangtoronnyal , benne két haranggal . A szentély északkeleti irányba néz . A hajó csúcsíves , az apszis félköríves boltozatú . A főhomlokzaton levő téglalap alakú ajtó egyszerű , kőkeretes , profilozott kő áthidalóval rendelkezik . Az ajtó fölött kő rozetta , a homlokzat oromzatában pedig egy nagy falazott harangdúc áll . Az északnyugati és délkeleti homlokzaton egy-egy téglalap alakú ablak , az apszis hátsó falán pedig egy kis téglalap alakú ablak található . A templom padlózata szabályos kőlapokból készült . A bejárati ajtó fölött , a templom belsejében egy fából épített kórus található . A templom a század elejéről származó berendezéssel rendelkezik . Stílusjegyeit és építészeti felfogását tekintve eredetileg középkori épület , újabb , valószínűleg késő barokk kereszthajóval . A templom északnyugati homlokzatán lévő nagy függőleges repedések is azt mutatják , hogy a templom falai valószínűleg egy régebbi épületen nyugszanak . A templom körül temető található , amely a temető kerítésfalába épített középkori jellegű sírkövek alapján régészeti lelőhely . Burnum római város , római út és vízvezeték maradványai . Ókori eredetű várromok és várhelyek a település határában emelkedő több magaslaton . ( Radučka glavica , Carigrad , Čeline , Nad Gredom stb . ) Jegyzetek Források Radučić weboldala Ervenik község hivatalos oldala Fordítás Šibenik-Knin megye települései