2015. március 20-i napfogyatkozás
A 2015. március 20-i teljes napfogyatkozás az északi félteke csillagászati tavaszának első napján ment végbe. Nyugaton, Új-Fundlandon kezdődött, majd az árnyék áthaladt Grönlandon és Izlandon, majd az Északi-tengeren át vonult. A Feröer-szigetek és a Spitzbergák a totális zónába estek. A fogyatkozás az Északi-sarkon fejeződött be, ahol éppen aznap bukkant fel először fél éves teljes sötétség után. Részlegesen egész Európából látható volt.

A totális sáv teljes terjedelmén 400 kilométer széles, legnagyobb szélessége 487 kilométer. Ez abból adódik, hogy a totális zónában sehol sem látható 18 foknál magasabban, így az árnyéka hosszú.

Fontos időpontok és koordináták

A Hold árnyéka először 9:14 UT (Universal Time) érte el a Földet Új-Fundlandtól nyugatra az 53° 38′ N, 45° 59′ W koordinátájú pontban. Az ott napkeltekor végbemenő fogyatkozás időtartama 2 perc 6 másodperc. Az árnyék északkeleti irányban 406 kilométeres sávban végigvonult az Atlanti-óceánon, Izland és a Brit-szigetek között. Először a Feröer-szigeteknél ért szárazföldet. Itt a totalitás ideje legalább 2 perc, de helytől függően akár két perc, húsz másodperc is lehetett. Nem sokkal később Izlandtól keletre érte el maximumát, ahol a totalitás időtartama 2 perc 47 másodperc, és a sáv szélessége 463 kilométer. Ezután keresztezte a Spitzbergákat, ahol Longyearbyenben a totalitás időtartama 2 perc 28 másodperc. A teljesség sávja átvonult az Északi-tengeren az Északi-sark felé. Csak 69 kilométerre a Északi-sarktól hagyta el az árnyék a Föld felszínét 10:21 UT-kor.

A fogyatkozás részlegesen látható volt Európában, Észak-Afrikában, a Közel-Keleten, Nyugat-Ázsiában és Grönlandon. Közép-Európában a fedési arány 60-85%, északnyugaton nagyobb, mint délkeleten. A megfigyelők balról jobbra láthatták átvonulni a Holdat.

Éghajlati viszonyok a totális sávban
Az éghajlatra nagy hatással van az észak-atlanti helyszín, ami Észak-Amerika keleti partjaitól a mélynyomás fő útvonalát keresztezi. Így a teljesség alatt a Spitzbergákon és a Feröer-szigeteken nagy annak a valószínűsége, hogy felhős lesz az ég. Longyearbyenben az eddigi mérések szerint a napok 42%-a erősen felhős. A Spitzbergákon hasonló a helyzet, a napok 43%-a felhős.

Mivel a Feröer-szigeteken az úthálózat fejlettebb, mint a Spitzbergákon, nagyobb arra az esély, hogy a nézők olyan helyre jussanak, ahol részben felhős égen is látható a fogyatkozó Nap. A Spitzbergákon a települések között téli viszonyok között csak hómobillal lehet közlekedni. Ehhez járul, hogy a hegyes felszín sok helyen eltakarja az alacsonyan álló Napot, ezért az alkalmas helyszínt gondosan ki kell választani. A teljes napfogyatkozás egyedülálló az északi félteke nyolcvanas szélességi körének környékén.

Hatása az áramszolgáltatásra
A Der Spiegel 2014 szeptemberében megjelentetett egy cikket, ami óvta a német áramtermelőket, hogy a fogyatkozás veszélyeztetheti a hálózat stabilitását. Egy 2014-ben megjelent tudományos cikk szerint a napfogyatkozás hatása az elektromos hálózatra a népességtől függ. Ha az ég borult, akkor a fogyatkozás alatti teljesítménygradiens 52 MW/min; ha derült, akkor akár 348 MW/min is lehet. Ez 3,5-szerese Németország összes naperőművének szokásos teljesítménygradiensének. Ezt a szivattyús tárolású erőművek képesek fedezni, továbbá a rugalmasan szabályozható erőművek, mint például a gázerőművek is hozzájárulhatnak a szükséges áram termeléséhez. Erre gondos tervezéssel fel kell készülni.

A Németországban telepített naperőművek az utóbbi évek erőteljes fejlesztéseinek eredményeként 39 gigawattos teljesítményre képesek (Európa: 77 gigawatt). Hogyha Németország teljes területén derült lesz az ég, akkor a részleges napfogyatkozás erős megterhelést jelent az áramszolgáltatásra. Erre az esetre azt becslik, hogy ez alatt a rövid idő alatt legfeljebb 19 gigawattot változhat. Ez annak felel meg, mintha 19 nagy erőművet lekapcsolnának, majd visszakapcsolnának.

Osztályozása
Ez a napfogyatkozás a 120-as Saros-ciklus 71 napfogyatkozása közül a 61. Ebben a ciklusban a napfogyatkozások akkor mennek végbe, amikor a Hold átlépi a felszálló holdcsomópontjait. A ciklus a 933. május 27-i napfogyatkozással kezdődött. Ekkor a Hold árnyéka érintette a Déli-sarkot. A ciklus következő napfogyatkozásai alatt az árnyék egyre északabbra vonult, és a 2195. július 7-i lesz az, amikor az árnyék az Északi-sarkot érinti. A sorozat első gyűrűs tagja az 1059. augusztus 11-ei. 1510. május 8-án, 1546. május 29-én hibrid fogyatkozások voltak. A teljes fogyatkozások 1564. június 8-án kezdődtek. A leghosszabb időtartamú dátuma 1654. augusztus 12, amikor is 2 perc 16 másodpercig volt teljes napfogyatkozás. Ez a 2015-ös fogyatkozás  az utolsó előtti teljes fogyatkozás. Az utolsó teljes fogyatkozás a 2033. március 30-i lesz, amikor az újhold korongja fogja a Napot eltakarni. A ciklus egyes fogyatkozásai 18 évenként és 11 naponként ismétlődnek.

További fogyatkozások
A következő napfogyatkozás 2015 szeptemberében várható, és részleges lesz, sehol sem látható teljesként vagy gyűrűsként. Látható lesz Dél-Indiában, Dél-Afrikában és az Antarktiszon. Az azután következő teljes napfogyatkozás 2016. március 9-én lesz. Ez a teljes napfogyatkozás Szumátrán, Borneón és Szulavézin vonul végig. Közép-Európából a 2021. június 10-i gyűrűs napfogyatkozás lesz részlegesen látható.

A következő holdfogyatkozás 2015. március 4-én lesz. Látni lehet Ausztráliából, és Ázsia és Észak-Amerika Csendes-óceáni partjain.

A 2015–2018-as napfogyatkozások megközelítőleg 177 naponként és négy óránként ismétlődnek, és felváltva lesznek felszállók és leszállók.

A Mentón-sorozat 19 évenként (6939,69 naponként) ismétlődik, és 5 alsorozatot foglal magába. A fogyatkozások nagyjából ugyanazokra a napokra esnek. Az octon alsorozat ennek ötödével ismétlődik, ez 3,8 év (1387,94 nap).

A sorozatba 21 fogyatkozás tartozik 2011. június 1. és 2087. június 1. között.

Jegyzetek

Források
 Hans-Ulrich Keller (Hrsg.): Kosmos Himmelsjahr 2015. Franckh-Kosmos, Stuttgart 2014, .
 Wolfgang Held: Sonnen- und Mondfinsternisse und die wichtigsten astronomischen Konstellationen bis 2017. Verlag Freies Geistesleben, Stuttgart 2005, .
  Hans-Ulrich Keller (Hrsg.): Kosmos Himmelsjahr 2009. Franckh-Kosmos, Stuttgart 2008, .
 NASA graphics
 Google interactive map of the eclipse from NASA
 NASA Besselian Elements – Partial Solar Eclipse of 2007 September 11
 http://www.solareclipse2015.org.uk

Fordítás

Napfogyatkozások
A márciusi teljes napfogyatkozás az északi félteke csillagászati tavaszának első napján ment végbe . Nyugaton , Új-Fundlandon kezdődött , majd az árnyék áthaladt Grönlandon és Izlandon , majd az Északi-tengeren át vonult . A Feröer-szigetek és a Spitzbergák a totális zónába estek . A fogyatkozás az Északi-sarkon fejeződött be , ahol éppen aznap bukkant fel először fél éves teljes sötétség után . Részlegesen egész Európából látható volt . A totális sáv teljes terjedelménkilométer széles , legnagyobb szélességekilométer . Ez abból adódik , hogy a totális zónában sehol sem láthatófoknál magasabban , így az árnyéka hosszú . Fontos időpontok és koordináták A Hold árnyéka először14 UT ( Universal Time ) érte el a Földet Új-Fundlandtól nyugatra az N , W koordinátájú pontban . Az ott napkeltekor végbemenő fogyatkozás időtartamapercmásodperc . Az árnyék északkeleti iránybankilométeres sávban végigvonult az Atlanti-óceánon , Izland és a Brit-szigetek között . Először a Feröer-szigeteknél ért szárazföldet . Itt a totalitás ideje legalábbperc , de helytől függően akár két perc , húsz másodperc is lehetett . Nem sokkal később Izlandtól keletre érte el maximumát , ahol a totalitás időtartamapercmásodperc , és a sáv szélességekilométer . Ezután keresztezte a Spitzbergákat , ahol Longyearbyenben a totalitás időtartamapercmásodperc . A teljesség sávja átvonult az Északi-tengeren az Északi-sark felé . Csakkilométerre a Északi-sarktól hagyta el az árnyék a Föld felszínét21 UT-kor . A fogyatkozás részlegesen látható volt Európában , Észak-Afrikában , a Közel-Keleten , Nyugat-Ázsiában és Grönlandon . Közép-Európában a fedési arány , északnyugaton nagyobb , mint délkeleten . A megfigyelők balról jobbra láthatták átvonulni a Holdat . Éghajlati viszonyok a totális sávban Az éghajlatra nagy hatással van az észak-atlanti helyszín , ami Észak-Amerika keleti partjaitól a mélynyomás fő útvonalát keresztezi . Így a teljesség alatt a Spitzbergákon és a Feröer-szigeteken nagy annak a valószínűsége , hogy felhős lesz az ég . Longyearbyenben az eddigi mérések szerint a napok-a erősen felhős . A Spitzbergákon hasonló a helyzet , a napok-a felhős . Mivel a Feröer-szigeteken az úthálózat fejlettebb , mint a Spitzbergákon , nagyobb arra az esély , hogy a nézők olyan helyre jussanak , ahol részben felhős égen is látható a fogyatkozó Nap. A Spitzbergákon a települések között téli viszonyok között csak hómobillal lehet közlekedni . Ehhez járul , hogy a hegyes felszín sok helyen eltakarja az alacsonyan álló Napot , ezért az alkalmas helyszínt gondosan ki kell választani . A teljes napfogyatkozás egyedülálló az északi félteke nyolcvanas szélességi körének környékén . Hatása az áramszolgáltatásra A Der Spiegelszeptemberében megjelentetett egy cikket , ami óvta a német áramtermelőket , hogy a fogyatkozás veszélyeztetheti a hálózat stabilitását . Egyben megjelent tudományos cikk szerint a napfogyatkozás hatása az elektromos hálózatra a népességtől függ . Ha az ég borult , akkor a fogyatkozás alatti teljesítménygradiensMW/min ; ha derült , akkor akárMW/min is lehet . Ez5-szerese Németország összes naperőművének szokásos teljesítménygradiensének . Ezt a szivattyús tárolású erőművek képesek fedezni , továbbá a rugalmasan szabályozható erőművek , mint például a gázerőművek is hozzájárulhatnak a szükséges áram termeléséhez . Erre gondos tervezéssel fel kell készülni . A Németországban telepített naperőművek az utóbbi évek erőteljes fejlesztéseinek eredményekéntgigawattos teljesítményre képesek ( Európa: gigawatt ) . Hogyha Németország teljes területén derült lesz az ég , akkor a részleges napfogyatkozás erős megterhelést jelent az áramszolgáltatásra . Erre az esetre azt becslik , hogy ez alatt a rövid idő alatt legfeljebbgigawattot változhat . Ez annak felel meg , minthanagy erőművet lekapcsolnának , majd visszakapcsolnának . Osztályozása Ez a napfogyatkozás aas Saros-ciklusnapfogyatkozása közül a Ebben a ciklusban a napfogyatkozások akkor mennek végbe , amikor a Hold átlépi a felszálló holdcsomópontjait . A ciklus a májusi napfogyatkozással kezdődött . Ekkor a Hold árnyéka érintette a Déli-sarkot . A ciklus következő napfogyatkozásai alatt az árnyék egyre északabbra vonult , és a júliusi lesz az , amikor az árnyék az Északi-sarkot érinti . A sorozat első gyűrűs tagja az augusztusei. májusán , májusén hibrid fogyatkozások voltak . A teljes fogyatkozások júniusán kezdődtek . A leghosszabb időtartamú dátuma augusztus amikor ispercmásodpercig volt teljes napfogyatkozás . Ez aös fogyatkozás az utolsó előtti teljes fogyatkozás . Az utolsó teljes fogyatkozás a márciusi lesz , amikor az újhold korongja fogja a Napot eltakarni . A ciklus egyes fogyatkozásaiévenként ésnaponként ismétlődnek . További fogyatkozások A következő napfogyatkozásszeptemberében várható , és részleges lesz , sehol sem látható teljesként vagy gyűrűsként . Látható lesz Dél-Indiában , Dél-Afrikában és az Antarktiszon . Az azután következő teljes napfogyatkozás márciusén lesz . Ez a teljes napfogyatkozás Szumátrán , Borneón és Szulavézin vonul végig . Közép-Európából a júniusi gyűrűs napfogyatkozás lesz részlegesen látható . A következő holdfogyatkozás márciusén lesz . Látni lehet Ausztráliából , és Ázsia és Észak-Amerika Csendes-óceáni partjain . A2018-as napfogyatkozások megközelítőlegnaponként és négy óránként ismétlődnek , és felváltva lesznek felszállók és leszállók . A Mentón-sorozatévenként69 naponként ) ismétlődik , ésalsorozatot foglal magába . A fogyatkozások nagyjából ugyanazokra a napokra esnek . Az octon alsorozat ennek ötödével ismétlődik , ez8 év94 nap ) . A sorozatbafogyatkozás tartozik június és június között . Jegyzetek Források Hans-Ulrich Keller ( Hrsg . ) : Kosmos Himmelsjahr Franckh-Kosmos , Stuttgart \ . Wolfgang Held : Sonnen- und Mondfinsternisse und die wichtigsten astronomischen Konstellationen bis Verlag Freies Geistesleben , Stuttgart \ . Hans-Ulrich Keller ( Hrsg . ) : Kosmos Himmelsjahr Franckh-Kosmos , Stuttgart \ . NASA graphics Google interactive map of the eclipse from NASA NASA Besselian Elements – Partial Solar Eclipse ofSeptember http://www.solareclipse2015.org.uk Fordítás Napfogyatkozások