Csicsói-medence
A Csicsói-medence vagy Nivegy-völgy a Balaton-felvidék középső részére jellemző, kis területű – rendszerint csak néhány település közigazgatási területét magukban foglaló – medencék egyike. Területe négy (más megközelítés szerint öt) Veszprém vármegyei kistelepülés közigazgatási területét foglalja magában.

Földtana
Míg a Balaton-felvidék keleti, Balatonalmádi és Balatonfüred közötti szakaszára az jellemző, hogy a Balaton-parti települések felől a parti hegyekre felkapaszkodva rögtön a Veszprémi-fennsíkra juthatunk fel, az ott megjelenő hegyek valójában a fennsíkperem felmagasodásai és a partközeli "riviéra"-zóna mögött szinte egyáltalán nincsenek kísérő települések, addig a Balatonfüred és Balatonszepezd közti szakaszon egyre több, kisebb-nagyobb medence jelenik meg a parti hegysor és a Veszprém-nagyvázsonyi-fennsík között, és ezekben a medencékben kicsiny, a Balatonhoz többé-kevésbé kötődő, de attól több kilométeres távolságban fekvő falvak terülnek el. Ezeket a medencéket egymástól is elválasztják kisebb-nagyobb kiemelkedések, melyek főtömegeit kemény kőzetrétegek alkotják, míg a medencékre a puha, könnyen lepusztuló márgarétegek előfordulása jellemző.

Balatonfüred térségétől nyugat felé haladva öt ilyen kis medencét lehet geológiailag elkülöníteni: ezek közül a legkeletibb, a Kéki-völgy csak csekély alapterületű, majd nyugat felé haladva sorra következnek a Pécselyi-medence, a Dörgicsei-medence, a Csicsói-medence és utolsóként a Monoszlói-medence. (Ezt követően, Monoszlótól nyugatra újabb szakasza kezdődik a Balaton-felvidéknek, ahol az említett medencéknél jóval nagyobb kiterjedésű, szerkezetileg is eltérő jellegű Káli-medence váltja fel az egymást követően sorakozó kis medencék sorát, a tóparti hegysort felváltva pedig vulkanikus eredetű, bazaltos tanúhegyek válnak jellegadóvá a térségben.)

A Kéki-völgyet leszámítva mind a négy medence lényegében 2~4 történelmi, illetve jelenkori település közigazgatási területeit foglalja magában, és általában kelet-nyugat irányú átjárás sem nagyon van közöttük, sőt, több itteni település zsákfalunak tekinthető. A Csicsói-medencében négy mai település, Balatoncsicsó, Óbudavár, Szentantalfa és Szentjakabfa terül el, ezek közül is Balatoncsicsó és Szentjakabfa csak dél felől, valamint mindkét község a másik irányából érhető el közúton.

Félig-meddig e tájegység része Tagyon is, amely a Csicsói-medence déli bejáratának tekinthető: e község szerkezetileg ugyan még a Balaton-part menti övezet települései közé tartozik, ám mivel sem saját balatoni partszakasszal nem rendelkezik, sem a 71-es út nem érinti, ráadásul mindössze néhány száz méter választja el Szentantalfától (amely már e medence része), nem ritkán ezen mikrotérséghez sorolják Tagyon község területét is.

A medencét Szentantalfa régi neve után nevezik Nevegy- vagy Nivegy-völgynek is, amely a Balaton-felvidéki borvidék viszonylag karakteresen elkülönülő, önálló, jó bortermő területe. A medence egyetlen jelentős vízfolyása a Csorsza- vagy Cserkúti-patak. Két fontosabb útvonala a Zánka-Tagyon-Szentantalfa-Óbudavár nyomvonalon haladó 7312-es út és az utóbbiba Balatoncsicsót és Szentjakabfát is bekapcsoló 73 117-es út.

Települések a medence területén
 Balatoncsicsó
 Óbudavár
 Szentantalfa
 Szentjakabfa
 Tagyon (nem a Csicsói-medence része, de gazdasági-társadalmi szempontból a Nivegy-völgy településeihez tartozik)

Jegyzetek

Források
 Cholnoky Jenő: A Balaton-vidék múltjából

További információk 
 Elakad a szavad a balatoni panorámától: a Nivegy-völgy kis falvaiból sosem vágysz majd haza

Balaton-felvidék
A Csicsói-medence vagy Nivegy-völgy a Balaton-felvidék középső részére jellemző , kis területű – rendszerint csak néhány település közigazgatási területét magukban foglaló – medencék egyike . Területe négy ( más megközelítés szerint öt ) Veszprém vármegyei kistelepülés közigazgatási területét foglalja magában . Földtana Míg a Balaton-felvidék keleti , Balatonalmádi és Balatonfüred közötti szakaszára az jellemző , hogy a Balaton-parti települések felől a parti hegyekre felkapaszkodva rögtön a Veszprémi-fennsíkra juthatunk fel , az ott megjelenő hegyek valójában a fennsíkperem felmagasodásai és a partközeli " riviéra"-zóna mögött szinte egyáltalán nincsenek kísérő települések , addig a Balatonfüred és Balatonszepezd közti szakaszon egyre több , kisebb-nagyobb medence jelenik meg a parti hegysor és a Veszprém-nagyvázsonyi-fennsík között , és ezekben a medencékben kicsiny , a Balatonhoz többé-kevésbé kötődő , de attól több kilométeres távolságban fekvő falvak terülnek el . Ezeket a medencéket egymástól is elválasztják kisebb-nagyobb kiemelkedések , melyek főtömegeit kemény kőzetrétegek alkotják , míg a medencékre a puha , könnyen lepusztuló márgarétegek előfordulása jellemző . Balatonfüred térségétől nyugat felé haladva öt ilyen kis medencét lehet geológiailag elkülöníteni : ezek közül a legkeletibb , a Kéki-völgy csak csekély alapterületű , majd nyugat felé haladva sorra következnek a Pécselyi-medence , a Dörgicsei-medence , a Csicsói-medence és utolsóként a Monoszlói-medence . ( Ezt követően , Monoszlótól nyugatra újabb szakasza kezdődik a Balaton-felvidéknek , ahol az említett medencéknél jóval nagyobb kiterjedésű , szerkezetileg is eltérő jellegű Káli-medence váltja fel az egymást követően sorakozó kis medencék sorát , a tóparti hegysort felváltva pedig vulkanikus eredetű , bazaltos tanúhegyek válnak jellegadóvá a térségben . ) A Kéki-völgyet leszámítva mind a négy medence lényegében4 történelmi , illetve jelenkori település közigazgatási területeit foglalja magában , és általában kelet-nyugat irányú átjárás sem nagyon van közöttük , sőt , több itteni település zsákfalunak tekinthető . A Csicsói-medencében négy mai település, Balatoncsicsó , Óbudavár , Szentantalfa és Szentjakabfa terül el , ezek közül is Balatoncsicsó és Szentjakabfa csak dél felől , valamint mindkét község a másik irányából érhető el közúton . Félig-meddig e tájegység része Tagyon is , amely a Csicsói-medence déli bejáratának tekinthető : e község szerkezetileg ugyan még a Balaton-part menti övezet települései közé tartozik , ám mivel sem saját balatoni partszakasszal nem rendelkezik , sem aes út nem érinti , ráadásul mindössze néhány száz méter választja el Szentantalfától ( amely már e medence része ) , nem ritkán ezen mikrotérséghez sorolják Tagyon község területét is . A medencét Szentantalfa régi neve után nevezik Nevegy- vagy Nivegy-völgynek is , amely a Balaton-felvidéki borvidék viszonylag karakteresen elkülönülő , önálló , jó bortermő területe . A medence egyetlen jelentős vízfolyása a Csorsza- vagy Cserkúti-patak . Két fontosabb útvonala a Zánka-Tagyon-Szentantalfa-Óbudavár nyomvonalon haladóes út és az utóbbiba Balatoncsicsót és Szentjakabfát is bekapcsoló117-es út . Települések a medence területén Balatoncsicsó Óbudavár Szentantalfa Szentjakabfa Tagyon ( nem a Csicsói-medence része , de gazdasági-társadalmi szempontból a Nivegy-völgy településeihez tartozik ) Jegyzetek Források Cholnoky Jenő : A Balaton-vidék múltjából További információk Elakad a szavad a balatoni panorámától : a Nivegy-völgy kis falvaiból sosem vágysz majd haza Balaton-felvidék