Bajai-csatorna
A Bajai-csatorna (más néven Baja-bezdáni tápcsatorna, Bezdán-csatorna, Ferenc-tápcsatorna, gyakran tévesen Ferenc-csatorna; szerbül Бајски канал / Bajski kanal) tápcsatorna, mely Bajánál a Sugovicába torkollik, a vajdasági Bezdánnál pedig a Ferenc-csatornába kapcsolódik. Szerbiai szakasza, a hajdani Baracskai-Duna folyóág a Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum része, még magyarországi szakasza a Duna–Dráva Nemzeti Park területének része.

Története 

Feltehetően a 16. századig a Duna Bátánál elágazott: a fő ág, a baracskai ág a Mohácsi-sziget keleti oldalán folyt, de lassan feltöltődött, elmocsarasodott, és a nyugati, szekcsői ág lett az új főág. A Baracskai-Duna egész a 19. századi folyószabályozások idejéig létezett. Bajánál megépült a Deák Ferenc-zsilip, Bezdánnál pedig a Sebesfoki-zsilip. Hogy a holtág hajózható legyen, az 1870-es években Türr István vezetésével Bajánál megszületett a Türr István-átvágás, Bezdánnál pedig az úgynevezett „Keskeny”. A csatornán ez idő tájt gőzhajók és evezős fahajók közlekedtek. A 20. század végére betiltották a hajózást, majd 2010 körül a motorcsónakok használatát is.

Földrajz 

A csatorna Bezdántól néhány kilométerre északra kiszélesedik, majd az országhatárhoz közeledve ismét beszűkül. Legkisebb szélessége a „Keskeny”-ben található: itt mindössze 10 méteres a 2 part közötti távolság. Legnagyobb szélessége a Küllőd falujával egy vonalban lévő kisebb zátonynál van: itt több mint 200 méter. Legnagyobb mélysége 10-12 méter körül van valahol a Karapancsai-erdő mellett. (Más forrás szerint 18 m-nél is több a Sebes-foktók kb. 6 km-re északra.) Partján a föld löszös, iszapja sűrű, homokos massza. 46 km hosszú.

Természet 

A Bajai-csatorna vize kristálytiszta. Ez a part közelében lévő ipari létesítmények hiányának köszönhető. A vízben a süllőhínár és a pontyhínár a leggyakoribbak. A tavi szivacs is fellelhető vizében. Partját nádas, rekettyés és különböző vízi növények övezik pl. tündérrózsa, rence stb. A mocsár is gyakori közeg a környéken. A part menti mocsarat és nádast elhagyva általában szálerdő vagy tölgyerdő következik. A szerbiai szakaszon leginkább a fehér nyár, a fekete nyár, a fehér fűz és a kőrisfák dominálnak. E fákat a határhoz közeledve, fokozatosan átváltja a kocsányos tölgy, a csertölgy és a gyertyán.

Az állatvilág páratlanul gazdag. A tiszta vizet előnyben részesítik a rákok és kagylók. A halak populációja nagy. Bár az elmúlt évtizedekben a halállomány igencsak megcsappant az utóbbi néhány évben újra fellendülést mutat. A terület jellegzetes étele a bajai halászlé. A betelepített fajok sok kárt okoznak, legfőképp a naphalak és a törpeharcsák, melyek más halak ikráival táplálkoznak.

A vízben meglepően gyakori látvány az eurázsiai hód és a vidra.  A part menti erdőkben vadmacskák, aranysakálok, gímszarvasok, dámszarvasok, vaddisznók, borzok, rókák és mókusok, pelék élnek.

A madárvilág elképesztően sokszínű. A csatornán az elmúlt években megszaporodtak a vadkacsák, és a búbos vöcskök. A nádasban guvatok, harisok, törpegémek fészkelnek. Madármegfigyelésre kiváló hely ez. Az erdők királya a fekete gólya, melyből 20-25 pár fészkel a környező sűrűkben. Az őszi éjszakákon gyakran hallható a szarvasbőgés és a bagolyhuhogás.

Hüllőkből és kétéltűekből sincs hiány, nagyon gyakori a vízisikló, a  zöld levelibéka és a mocsári teknős.

Környezetrombolás és helyreállítási folyamatok 
A délszláv háború alatt s elmúltával a vitatott határvidék és a Karapancsa mocsárvidék amolyan törvényen kívüli hely volt egész a közelmúltig. Sok hétvégi házat kiraboltak, majdnem minden környékbelinek volt fegyvere. Az orvhalászat felvirágzott, árammal vagy hálóval „lopták” éjszakánként a halat. Ezt a tevékenységet szerencsére mára szinte teljesen sikerült felszámolni. Egy haltenyészet is működött a szerbiai részen, mely nemcsak, hogy fémvázának rozsdájával és műanyag hordóival szennyezte a környezetet de még a tenyésztett tükörponty táp egy része is a természetvédelmi területen végezte. Miután néhány éve a tenyészet anyagilag tönkrement, elhagyták a vízen úszó ketrec blokkokat, melyek szinte teljesen elsüllyedtek a csatornában. 2015 tavaszán azonban nagy nehézségek után kiemelték a tájképrontó rozsdás ketreceket.

Galéria

Jegyzetek

Források 
Gonda Béla: Türr tábornok. Budapest: Baja város közönsége. 1925. 124. o.
Hrvatska riječ Zlatko Gorjanac: Vojvođanska ljetovališta: Bajski kanal, 9. rujna 2011
Hargitai Jenő, Heltai Nándor, Molnár Péter, Polgár József, Szászi András, dr. Tóth Ernő: Egyedi hídleírások (magyar nyelven). Hidak Magyarországon. (Hozzáférés: 2009. január 11.)

További információk 
Adatok a Baja–Bezdán közötti tápcsatorna történetéhez (12.o.)

Magyarország csatornái
Bács-Kiskun megye földrajza
Vajdaság földrajza
A Bajai-csatorna ( más néven Baja-bezdáni tápcsatorna, Bezdán-csatorna , Ferenc-tápcsatorna , gyakran tévesen Ferenc-csatorna ; szerbül Бајски канал / Bajski kanal ) tápcsatorna , mely Bajánál a Sugovicába torkollik , a vajdasági Bezdánnál pedig a Ferenc-csatornába kapcsolódik . Szerbiai szakasza , a hajdani Baracskai-Duna folyóág a Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum része , még magyarországi szakasza a Duna–Dráva Nemzeti Park területének része . Története Feltehetően a századig a Duna Bátánál elágazott : a fő ág , a baracskai ág a Mohácsi-sziget keleti oldalán folyt , de lassan feltöltődött , elmocsarasodott , és a nyugati , szekcsői ág lett az új főág . A Baracskai-Duna egész a századi folyószabályozások idejéig létezett . Bajánál megépült a Deák Ferenc-zsilip , Bezdánnál pedig a Sebesfoki-zsilip . Hogy a holtág hajózható legyen , azes években Türr István vezetésével Bajánál megszületett a Türr István-átvágás , Bezdánnál pedig az úgynevezett „ Keskeny” . A csatornán ez idő tájt gőzhajók és evezős fahajók közlekedtek . A század végére betiltották a hajózást , majdkörül a motorcsónakok használatát is . Földrajz A csatorna Bezdántól néhány kilométerre északra kiszélesedik , majd az országhatárhoz közeledve ismét beszűkül . Legkisebb szélessége a „ Keskeny”-ben található : itt mindösszeméteres apart közötti távolság . Legnagyobb szélessége a Küllőd falujával egy vonalban lévő kisebb zátonynál van : itt több mintméter . Legnagyobb mélységeméter körül van valahol a Karapancsai-erdő mellett . ( Más forrás szerintm-nél is több a Sebes-foktók kb.km -re északra . ) Partján a föld löszös , iszapja sűrű , homokos massza.km hosszú . Természet A Bajai-csatorna vize kristálytiszta . Ez a part közelében lévő ipari létesítmények hiányának köszönhető . A vízben a süllőhínár és a pontyhínár a leggyakoribbak . A tavi szivacs is fellelhető vizében . Partját nádas , rekettyés és különböző vízi növények övezik pl. tündérrózsa , rence stb . A mocsár is gyakori közeg a környéken . A part menti mocsarat és nádast elhagyva általában szálerdő vagy tölgyerdő következik . A szerbiai szakaszon leginkább a fehér nyár , a fekete nyár , a fehér fűz és a kőrisfák dominálnak . E fákat a határhoz közeledve , fokozatosan átváltja a kocsányos tölgy , a csertölgy és a gyertyán . Az állatvilág páratlanul gazdag . A tiszta vizet előnyben részesítik a rákok és kagylók . A halak populációja nagy . Bár az elmúlt évtizedekben a halállomány igencsak megcsappant az utóbbi néhány évben újra fellendülést mutat . A terület jellegzetes étele a bajai halászlé . A betelepített fajok sok kárt okoznak , legfőképp a naphalak és a törpeharcsák , melyek más halak ikráival táplálkoznak . A vízben meglepően gyakori látvány az eurázsiai hód és a vidra . A part menti erdőkben vadmacskák , aranysakálok , gímszarvasok , dámszarvasok , vaddisznók , borzok , rókák és mókusok , pelék élnek . A madárvilág elképesztően sokszínű . A csatornán az elmúlt években megszaporodtak a vadkacsák , és a búbos vöcskök . A nádasban guvatok , harisok , törpegémek fészkelnek . Madármegfigyelésre kiváló hely ez . Az erdők királya a fekete gólya , melybőlpár fészkel a környező sűrűkben . Az őszi éjszakákon gyakran hallható a szarvasbőgés és a bagolyhuhogás . Hüllőkből és kétéltűekből sincs hiány , nagyon gyakori a vízisikló , a zöld levelibéka és a mocsári teknős . Környezetrombolás és helyreállítási folyamatok A délszláv háború alatt s elmúltával a vitatott határvidék és a Karapancsa mocsárvidék amolyan törvényen kívüli hely volt egész a közelmúltig . Sok hétvégi házat kiraboltak , majdnem minden környékbelinek volt fegyvere . Az orvhalászat felvirágzott , árammal vagy hálóval „ lopták” éjszakánként a halat . Ezt a tevékenységet szerencsére mára szinte teljesen sikerült felszámolni . Egy haltenyészet is működött a szerbiai részen , mely nemcsak , hogy fémvázának rozsdájával és műanyag hordóival szennyezte a környezetet de még a tenyésztett tükörponty táp egy része is a természetvédelmi területen végezte . Miután néhány éve a tenyészet anyagilag tönkrement , elhagyták a vízen úszó ketrec blokkokat , melyek szinte teljesen elsüllyedtek a csatornában.tavaszán azonban nagy nehézségek után kiemelték a tájképrontó rozsdás ketreceket . Galéria Jegyzetek Források Gonda Béla : Türr tábornok . Budapest : Baja város közönsége. o . Hrvatska riječ Zlatko Gorjanac : Vojvođanska ljetovališta: Bajski kanal , rujna Hargitai Jenő , Heltai Nándor , Molnár Péter , Polgár József , Szászi András , dr. Tóth Ernő : Egyedi hídleírások ( magyar nyelven ) . Hidak Magyarországon . ( Hozzáférés : január ) További információk Adatok a Baja–Bezdán közötti tápcsatorna történetéhezo . ) Magyarország csatornái Bács-Kiskun megye földrajza Vajdaság földrajza