Kökénycserjések
A kökénycserjések (avagy xeroterm cserjések, Prunetalia spinosae, illetve Prunetalia R. Tx., 1952) a száraz és mezofil cserjések (avagy száraz cserjések és erdőszegélyek, Rhamno-Prunetea Rivas-Goday et Borja-Carbonell 1961) növénytársulástani osztályának egyetlen, Magyarországon is előforduló rendje.

Elterjedésük, termőhelyük 

Túlnyomórészt száraz, meleg erdőszélek másodlagos cserjevegetációi. Típusos termőhelyeik:
 a hegyvidékek déli lejtőin,
 az erdős sztyepp öv erdeinek szegélyén (löszön és homokon), illetve
 az erdők kivágása után önálló vegetációtípusként maradnak fenn.

Rendszertani felosztásuk 

Magyarországon a rend három társuláscsoportjának összesen nyolc társulásával képviselteti magát:

1. melegkedvelő szubmediterrán cserjések (Berberidion Br-Bl.) három hazai társulással: 
 galagonya-kökény cserjés (Pruno spinosae-Crataegetum Soó, (1927) 1931), 
 fagyal-kökény sövény (Ligustro-Prunetum R. Tx., 1952), 
 madárbirscserjés (Cotoneastro tomentosi-Amelanchieretum Jakucs 1961, 

2. kontinentális sztyeppcserjések (Prunion spinosae Soó, 1947) három hazai társulással: 
 csepleszmeggyes (Prunetum fruticosae Dziubaltovski 1926), 
 törpemandulás (Prunetum tenellae Soó, 1947
 sajmeggysövény (Cerasetum mahaleb Oberd. & T. Müller, 1979), 

3. szubkontinentális sziklai cserjések (Spiraeion mediae Borhidi & Varga Z., 1999) két hazai társulással:  
 déli gyöngyvesszőcserjés (Helleboro odori-Spiraeetum mediae Borhidi & Morschhauser, 2003 ass. nova hoc loco), 
 középhegységi gyöngyvesszőcserjés (északi gyöngyvesszőcserjés, Waldsteinio-Spiraeetum mediae (Mikyska 1931) Máthé & Kovács, 1964)

Jegyzetek

Források 

 Borhidi Attila: Magyarország növénytársulásai
 Kevey Balázs, 2008: Magyarország erdőtársulásai

Magyarország növénytársulásai
A kökénycserjések ( avagy xeroterm cserjések , Prunetalia spinosae , illetve Prunetalia R. Tx.,a száraz és mezofil cserjések ( avagy száraz cserjések és erdőszegélyek , Rhamno-Prunetea Rivas-Goday et Borja-Carbonellnövénytársulástani osztályának egyetlen , Magyarországon is előforduló rendje . Elterjedésük , termőhelyük Túlnyomórészt száraz , meleg erdőszélek másodlagos cserjevegetációi . Típusos termőhelyeik : a hegyvidékek déli lejtőin , az erdős sztyepp öv erdeinek szegélyén ( löszön és homokon ) , illetve az erdők kivágása után önálló vegetációtípusként maradnak fenn . Rendszertani felosztásuk Magyarországon a rend három társuláscsoportjának összesen nyolc társulásával képviselteti magát : 1. melegkedvelő szubmediterrán cserjések ( Berberidion Br-Bl . ) három hazai társulással : galagonya-kökény cserjés ( Pruno spinosae-Crataegetum Soó, 1931 ) , fagyal-kökény sövény ( Ligustro-Prunetum R. Tx . , madárbirscserjés ( Cotoneastro tomentosi-Amelanchieretum Jakucs 2. kontinentális sztyeppcserjések ( Prunion spinosae Soó , három hazai társulással : csepleszmeggyes ( Prunetum fruticosae Dziubaltovski törpemandulás ( Prunetum tenellae Soó , sajmeggysövény ( Cerasetum mahaleb Oberd . & T. Müller , 3. szubkontinentális sziklai cserjések ( Spiraeion mediae Borhidi & Varga Z.,két hazai társulással : déli gyöngyvesszőcserjés ( Helleboro odori-Spiraeetum mediae Borhidi & Morschhauser, ass. nova hoc loco ) , középhegységi gyöngyvesszőcserjés ( északi gyöngyvesszőcserjés , Waldsteinio-Spiraeetum mediae ( MikyskaMáthé & Kovács , Jegyzetek Források Borhidi Attila : Magyarország növénytársulásai Kevey Balázs , Magyarország erdőtársulásai Magyarország növénytársulásai