Puljane
Puljane falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Prominához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 15, közúton 21 km-re, községközpontjától 4 km-re északnyugatra, Dalmácia északi-középső részén, a Krka szurdokvölgyének bal partján fekszik. Puljani a falu központi része, településrészei még Nečven és Seline.

Története 
A település története szorosan kötődik a felette emelkedő magaslaton található Nečven várának történetéhez. Nečven a horvát történész Grgur Urlić-Ivanović szerint a 9. században épült. A középkorban Nelipić grófok birtoka volt. Nevét a legenda szerint egy szép Nelipić-lányról kapta, akit miután elutasította az erőszakos bribiri gróf közeledését megmérgeztek. A történet jól szimbolizálja a Nelipićek és a bribiri grófok a Šubićok közötti ellenségeskedéseket. A Nelipićek azután értek hatalmuk csúcsára, hogy 1322-ben a Šubićokat letörve Dél-Horvátország legnagyobb urai lettek. A család 1434-ben Ivaniš Nelipčić halálával halt ki. Birtokaikat Luxemburgi Zsigmond király kegyeltje, Tallóci Matkó kapta meg. A török 1522-ben foglalta el Nečven várát, mely a túloldali Trošenj várával együtt a Krkán itt átívelő hidat biztosította. A község területe a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól. Miután 1797-ben a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 387, 1910-ben 578 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében. 1991-ben csaknem teljes lakossága horvát volt. A délszláv háború idején 1991-ben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. A falunak 2011-ben 52 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Nečven várának romjai a Krka bal partján találhatók. A folyó felőli meredek déli oldalon a falak magassága még mindig eléri a tizenöt métert, míg az északi oldalon teljesen le vannak rombolva. Ezen az oldalon az egyetlen magasan kiemelkedő építmény a négyszögletes torony, melynek falai mintegy öt emelet magasságban állnak.
Puljana őskori várának maradványa Oklajtól északnyugatra, a Krka-kanyon bal oldalán, a Puljana területén fekvő Gradina nevű lelőhelyen található. A domboldalhoz való hozzáférést délkelet felől 160 m hosszúságban kialakított erős, kőből épített sánc védi, mely a tövénél legfeljebb 30 méter széles és legfeljebb 6 méter magas. A sáncok belsejében jól láthatóan körülbelül ötven kőház maradványai láthatók, ami az itteni erődített településről tanúskodik. A település kerámia leletanyaga a vaskorból, a római uralom idejéből és a késő ókorból származik.

Jegyzetek

További információk
 Promina község hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Blog a prominai települések életéről 
 Nečven és Trošenj a Putovnica.net oldalán 

Šibenik-Knin megye települései
Puljane falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Prominához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re északnyugatra , Dalmácia északi-középső részén , a Krka szurdokvölgyének bal partján fekszik . Puljani a falu központi része , településrészei még Nečven és Seline . Története A település története szorosan kötődik a felette emelkedő magaslaton található Nečven várának történetéhez . Nečven a horvát történész Grgur Urlić-Ivanović szerint a században épült . A középkorban Nelipić grófok birtoka volt . Nevét a legenda szerint egy szép Nelipić-lányról kapta , akit miután elutasította az erőszakos bribiri gróf közeledését megmérgeztek . A történet jól szimbolizálja a Nelipićek és a bribiri grófok a Šubićok közötti ellenségeskedéseket . A Nelipićek azután értek hatalmuk csúcsára , hogyben a Šubićokat letörve Dél-Horvátország legnagyobb urai lettek . A családben Ivaniš Nelipčić halálával halt ki . Birtokaikat Luxemburgi Zsigmond király kegyeltje , Tallóci Matkó kapta meg . A törökben foglalta el Nečven várát , mely a túloldali Trošenj várával együtt a Krkán itt átívelő hidat biztosította . A község területe a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . Miutánben a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében.ben csaknem teljes lakossága horvát volt . A délszláv háború idejénben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Nečven várának romjai a Krka bal partján találhatók . A folyó felőli meredek déli oldalon a falak magassága még mindig eléri a tizenöt métert , míg az északi oldalon teljesen le vannak rombolva . Ezen az oldalon az egyetlen magasan kiemelkedő építmény a négyszögletes torony , melynek falai mintegy öt emelet magasságban állnak . Puljana őskori várának maradványa Oklajtól északnyugatra , a Krka-kanyon bal oldalán , a Puljana területén fekvő Gradina nevű lelőhelyen található . A domboldalhoz való hozzáférést délkelet felőlm hosszúságban kialakított erős , kőből épített sánc védi , mely a tövénél legfeljebbméter széles és legfeljebbméter magas . A sáncok belsejében jól láthatóan körülbelül ötven kőház maradványai láthatók , ami az itteni erődített településről tanúskodik . A település kerámia leletanyaga a vaskorból , a római uralom idejéből és a késő ókorból származik . Jegyzetek További információk Promina község hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Blog a prominai települések életéről Nečven és Trošenj a Putovnica.net oldalán Šibenik-Knin megye települései