Gyöngyös György
Gyöngyös György (Lujzikalagor, 1905 – 1975 előtt) lujzikalagori csángó kobzos. Játéka olyan híres volt, hogy a Tázló mente kobzosai mind tőle tanultak.

Élete
Életéről keveset tudni. Édesapja és nagyapja is zenész volt, családjából ismerni még két kobzost: öccsét, Gyöngyös Jánost és Buták Györgyöt. Gyöngyös Györgyre elég nagy területen emlékeznek magyarok és cigányok egyaránt. Hegedűsökkel járt zenélni (ahogy a bogdánfalvi Duma György is), és a környék legjobb kobzosaként tartják számon. Kíséretet és dallamot egyaránt játszott, olyannyira, hogy mikor a hegedűsnek elszakadt a húrja, ő tovább vitte a kísérettel egybeszőtt dallamot a kobzon, így nem kellett megszakítani a táncot. A Tázló menti falvak (Rosszpatak, Esztufuj, Szendulén, Gajdár stb.) a vízválasztó túloldalán fekvő Bogdánfalvával és Lujzikalagorral rendszeres kapcsolatban voltak, a zenészek is ismerték egymást. Gyöngyös György játéka még életében elhíresült ezen a területen, így érthető, hogy nem csak közvetlen környezete, hanem az egész Tázló mente kobzosai szinte mind hozzá mentek tanulni.

Halála időpontja ismeretlen, az 1970-es évek közepén már biztosan nem élt.

Játéka
Az utólagos néprajzi szóbeli gyűjtéseken túl sajnos csak két gyűjtésről ismerjük Gyöngyös György játékát. Egyrészt Jagamas János 1958-ban készült felvételén Gábor Antal lujzikalagori hegedűst kíséri. Kallós Zoltán 1965-ös gyűjtésén pedig egyedül szerepel, kobozkísérettel énekel és kobzon táncdallamokat játszik.
Régi hagyomány az a játékmód, melyet Gyöngyös György is alkalmaz, mivel Liszt Ferenc is említi könyvében, hogy amikor Jászvásáron járt, Moldva fővárosában, alkalma volt meghallgatni egy zenekart, és ott azt látta, amint a kobzos nem funkciós harmonizálással, hanem ritmizált orgonapontszerű játékkal kísért. Egyébként ez a gondolkodásmód fedezhető fel a legtöbb moldvai kobzos kíséretében, amely minimális harmóniaváltást, de virtuóz pengetést igényel.

Ugyan kevés és rossz minőségű hangzóanyag maradt hátra Gyöngyös Györgytől, azonban jól érzékelteti a föntebb említett dallamjátékos kíséretmódot. Ez a dallamkíséret ritkán fedi le pontosan a prímás (hegedűs) által játszott dallamot, inkább csak a dallamvonulatot követi, miközben a saját belső dallamait bontakoztatja ki jellegzetes dallamegységek variálásával.

Források 
 Horváth Gyula: Koboziskola. Hagyományos moldvai tánczenekíséret kobozzal Antim Ioan és Gyöngyös György játéka alapján. Hagyományok Háza, 2011
 Hankóczi Gyula: Egy kelet-európai lantféle - a koboz. Ethnographia 1988 XCIX. 3-4. szám, 295-330. o.
 Domokos Pál Péter: A moldvai magyarság. Fekete Sas Kiadó, 2001
 Magyar Népzenei Antológia - Digitális összkiadás. Hangvető Kft., 2012

Jegyzetek 

1905-ben született személyek
A 20. században elhunyt személyek
Magyar kobzosok
Gyöngyös György ( Lujzikalagor,–előtt ) lujzikalagori csángó kobzos . Játéka olyan híres volt , hogy a Tázló mente kobzosai mind tőle tanultak . Élete Életéről keveset tudni . Édesapja és nagyapja is zenész volt , családjából ismerni még két kobzost : öccsét , Gyöngyös Jánost és Buták Györgyöt . Gyöngyös Györgyre elég nagy területen emlékeznek magyarok és cigányok egyaránt . Hegedűsökkel járt zenélni ( ahogy a bogdánfalvi Duma György is ) , és a környék legjobb kobzosaként tartják számon . Kíséretet és dallamot egyaránt játszott , olyannyira , hogy mikor a hegedűsnek elszakadt a húrja , ő tovább vitte a kísérettel egybeszőtt dallamot a kobzon , így nem kellett megszakítani a táncot . A Tázló menti falvak ( Rosszpatak , Esztufuj , Szendulén , Gajdár stb. ) a vízválasztó túloldalán fekvő Bogdánfalvával és Lujzikalagorral rendszeres kapcsolatban voltak , a zenészek is ismerték egymást . Gyöngyös György játéka még életében elhíresült ezen a területen , így érthető , hogy nem csak közvetlen környezete , hanem az egész Tázló mente kobzosai szinte mind hozzá mentek tanulni . Halála időpontja ismeretlen , azes évek közepén már biztosan nem élt . Játéka Az utólagos néprajzi szóbeli gyűjtéseken túl sajnos csak két gyűjtésről ismerjük Gyöngyös György játékát . Egyrészt Jagamas Jánosban készült felvételén Gábor Antal lujzikalagori hegedűst kíséri . Kallós Zoltánös gyűjtésén pedig egyedül szerepel , kobozkísérettel énekel és kobzon táncdallamokat játszik . Régi hagyomány az a játékmód , melyet Gyöngyös György is alkalmaz , mivel Liszt Ferenc is említi könyvében , hogy amikor Jászvásáron járt , Moldva fővárosában , alkalma volt meghallgatni egy zenekart , és ott azt látta , amint a kobzos nem funkciós harmonizálással , hanem ritmizált orgonapontszerű játékkal kísért . Egyébként ez a gondolkodásmód fedezhető fel a legtöbb moldvai kobzos kíséretében , amely minimális harmóniaváltást , de virtuóz pengetést igényel . Ugyan kevés és rossz minőségű hangzóanyag maradt hátra Gyöngyös Györgytől , azonban jól érzékelteti a föntebb említett dallamjátékos kíséretmódot . Ez a dallamkíséret ritkán fedi le pontosan a prímás ( hegedűs ) által játszott dallamot , inkább csak a dallamvonulatot követi , miközben a saját belső dallamait bontakoztatja ki jellegzetes dallamegységek variálásával . Források Horváth Gyula : Koboziskola . Hagyományos moldvai tánczenekíséret kobozzal Antim Ioan és Gyöngyös György játéka alapján . Hagyományok Háza , Hankóczi Gyula : Egy kelet-európai lantféle - a koboz . EthnographiaXCIX. szám , o . Domokos Pál Péter : A moldvai magyarság . Fekete Sas Kiadó , Magyar Népzenei Antológia - Digitális összkiadás . Hangvető Kft. , Jegyzetek 1905-ben született személyek A században elhunyt személyek Magyar kobzosok