Liestal
Liestal Svájc egyik városa, Basel-Landschaft kanton és Liestal kerület székhelye. Lakossága 2014-ben 14 002 fő volt, többségük anyanyelve a német svájci dialektusa.

Története

Liestalt először 1225-ben említik, de a település legalább a római idők óta lakott volt. Jelentőségét az adta, hogy a Rajna első hídja (Bázelnél) és a Szent Gotthárd-hágó közötti út mentén helyezkedik el. 

1476-77-ben a város a svájci kantonok oldalán részt vett a Merész Károly elleni burgundi háborúban. 1501-ben Liestal csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz, ami folyamatos súrlódásokat okozott a szomszédos, Habsburg-kézen maradt várossal, Rheinfelddel. 

A 17. században Liestal támogatta a Bázel városa ellen fellázadt parasztok ügyét, ezért a bázeliek megszállták. A felkelés három vezérét Bázelben lefejezték. 

1789 a város üdvözölte a francia forradalmat és 1797-ben lelkesen ünnepelték a településen átutazó Napóleont. Az 1830-as párizsi júliusi forradalom hatására Svájcban is tüntetések kezdődtek. A Bázel városához tartozó vidéki körzetek fellázadtak, politikai jogokat és egyenlőséget követelve. A felkelés Liestalt tette meg központjává, és miután 1832-ben sikeresen elszakadtak Bázeltől, az új félkanton székhelyévé.

Elhelyezkedése

A liestali önkormányzathoz 18,19 km² tartozik, amelyből 16,4% mezőgazdaságilag hasznosított, 58,7% erdő, a többi pedig maga a város területe. 

A városon folyik át délkeletről észak felé az Ergolz, a Rajna mellékfolyója. Liestalon át futnak az Ergolzba a Frenke, Orisbach és Rösernbach patakok. A környező községek (északról kezdve, az óramutató járásának megfelelően): Füllinsdorf, Arisdorf, Hersberg, Lausen, Bubendorf, Seltisberg, Nuglar-St. Pantaleon (Solothurn kantonban), Frenkendorf.

Lakossága

A 2014 júniusi adatok szerint Liestalban 14 002-en éltek. 2008-ban a lakosok 23,8%-a volt külföldi állampolgár. 1997–2007 között a népesség 7,7%-kal nőtt.

A lakosok 83,2%-a német anyanyelvű, míg 5,1% olaszul, 2,1% pedig szerb-horvátul beszél. 

A liestaliak 28,2%-a római katolikus, 43,5%-a evangélikus, 261-en (2%) ortodox kereszténynek, 421-en egyéb kereszténynek, 119-en hindunak, 31-en buddhistának, 8-an pedig zsidónak vallották magukat. Az ateisták aránya 12,71%, 3,5% pedig nem válaszolt a kérdésre. 

2000-ben a lakosok 25,2%-a volt liestali születésű, 20,5% a kantonban született, 26,3% Svájc egyéb kantonjaiban, 24,2% pedig külföldről származott. Ugyanezen felmérés szerint a városban 5450 háztartás volt, átlagosan 2,2 fővel. Ezekből 1 935 volt egyszemélyes, 322 pedig öt vagy több személyes háztartás. A 2479 lakóépület közül 1470-ben egy család, 474-ben pedig több család élt (a többi vegyes, nemcsak lakáscélú épület volt)

Látnivalók
A svájci nemzeti és regionális kulturális javak regiszterében Liestalból 28 tétel található, köztük a Basel-Landschafti régészeti kiállítás, a Frenkenbrücke híd, a Munzach a római kori villa romjaival, a római vízvezeték, a kantoni levéltár, a régi városháza vagy a középkori Obertor torony.

Húshagyókedd utáni vasárnap este a liestaliak égő fáklyákkal (Chienbäse) vonulnak végig a belvároson és városszerte máglyákat gyújtanak.

Gazdaság

2007-ben a liestali munkanélküliségi ráta 2,75% volt. 2008-ban 50-en dolgoztak az elsődleges (kitermelő) szektorban, 2204-en a másodlagos (feldolgozó), 8667-en pedig a harmadlagos (szolgáltató) szektorban. Utóbbi elsősorban egészségügyi, pénzügyi, oktatási, kereskedelmi, autószerelői, szállásadói állásokat jelent. A munkába járók 25,8%-a a tömegközlekedést, 35,7%-a pedig saját autóját használta.

A város szülöttei
Abel Seyler (1730–1800), 18. századi színigazgató, a német színház fő támogatója 
Carl Spitteler (1845–1924), Nobel-díjas költő
Philipp Degen (sz. 1983), labdarúgó
Bohuslav Martinů cseh zeneszerző Liestalban halt meg 1959. augusztus 28-án.

Testvérvárosok
 Onex, Svájc
 Sacramento, Egyesült Államok
 Waldkirch, Németország

Jegyzetek

Fordítás

Források
Liestal Historisches Lexikon der Schweiz
Arealstatistik Standard - Gemeindedaten nach 4 Hauptbereichen Statistik Schweiz
A város hivatalos honlapja

Basel-Landschaft kanton települései
Liestal Svájc egyik városa, Basel-Landschaft kanton és Liestal kerület székhelye . Lakosságaben002 fő volt , többségük anyanyelve a német svájci dialektusa . Története Liestalt előszörben említik , de a település legalább a római idők óta lakott volt . Jelentőségét az adta , hogy a Rajna első hídja ( Bázelnél ) és a Szent Gotthárd-hágó közötti út mentén helyezkedik el . 1476-77-ben a város a svájci kantonok oldalán részt vett a Merész Károly elleni burgundi háborúban.ben Liestal csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz , ami folyamatos súrlódásokat okozott a szomszédos , Habsburg-kézen maradt várossal , Rheinfelddel . A században Liestal támogatta a Bázel városa ellen fellázadt parasztok ügyét , ezért a bázeliek megszállták . A felkelés három vezérét Bázelben lefejezték . 1789 a város üdvözölte a francia forradalmat ésben lelkesen ünnepelték a településen átutazó Napóleont . Azas párizsi júliusi forradalom hatására Svájcban is tüntetések kezdődtek . A Bázel városához tartozó vidéki körzetek fellázadtak , politikai jogokat és egyenlőséget követelve . A felkelés Liestalt tette meg központjává , és miutánben sikeresen elszakadtak Bázeltől , az új félkanton székhelyévé . Elhelyezkedése A liestali önkormányzathoz19 km² tartozik , amelyből4 % mezőgazdaságilag hasznosított,7 % erdő , a többi pedig maga a város területe . A városon folyik át délkeletről észak felé az Ergolz , a Rajna mellékfolyója . Liestalon át futnak az Ergolzba a Frenke , Orisbach és Rösernbach patakok . A környező községek ( északról kezdve , az óramutató járásának megfelelően ) : Füllinsdorf , Arisdorf , Hersberg , Lausen , Bubendorf , Seltisberg , Nuglar-St . Pantaleon ( Solothurn kantonban ) , Frenkendorf . Lakossága Ajúniusi adatok szerint Liestalban002-en éltek.ban a lakosok8%-a volt külföldi állampolgár.2007 között a népesség7%-kal nőtt . A lakosok2%-a német anyanyelvű , míg1 % olaszul,1 % pedig szerb-horvátul beszél . A liestaliak2%-a római katolikus,5%-a evangélikus, en ) ortodox kereszténynek, en egyéb kereszténynek, en hindunak, en buddhistának , an pedig zsidónak vallották magukat . Az ateisták aránya71%,5 % pedig nem válaszolt a kérdésre . 2000-ben a lakosok2%-a volt liestali születésű,5 % a kantonban született,3 % Svájc egyéb kantonjaiban,2 % pedig külföldről származott . Ugyanezen felmérés szerint a városbanháztartás volt , átlagosan2 fővel . Ezekből935 volt egyszemélyes,pedig öt vagy több személyes háztartás . Alakóépület közülben egy család, ben pedig több család élt ( a többi vegyes , nemcsak lakáscélú épület volt ) Látnivalók A svájci nemzeti és regionális kulturális javak regiszterében Liestalbóltétel található , köztük a Basel-Landschafti régészeti kiállítás , a Frenkenbrücke híd , a Munzach a római kori villa romjaival , a római vízvezeték , a kantoni levéltár , a régi városháza vagy a középkori Obertor torony . Húshagyókedd utáni vasárnap este a liestaliak égő fáklyákkal ( Chienbäse ) vonulnak végig a belvároson és városszerte máglyákat gyújtanak . Gazdaság 2007-ben a liestali munkanélküliségi ráta75 % volt.banen dolgoztak az elsődleges ( kitermelő ) szektorban, en a másodlagos ( feldolgozó ) , en pedig a harmadlagos ( szolgáltató ) szektorban . Utóbbi elsősorban egészségügyi , pénzügyi , oktatási , kereskedelmi , autószerelői , szállásadói állásokat jelent . A munkába járók8%-a a tömegközlekedést,7%-a pedig saját autóját használta . A város szülöttei Abel Seyler1800 ) , századi színigazgató , a német színház fő támogatója Carl Spitteler1924 ) , Nobel-díjas költő Philipp Degen ( sz. labdarúgó Bohuslav Martinů cseh zeneszerző Liestalban halt meg augusztusán . Testvérvárosok Onex , Svájc Sacramento , Egyesült Államok Waldkirch , Németország Jegyzetek Fordítás Források Liestal Historisches Lexikon der Schweiz Arealstatistik Standard - Gemeindedaten nachHauptbereichen Statistik Schweiz A város hivatalos honlapja Basel-Landschaft kanton települései