Francia vedlés
A francia vedlés azt a klinikai tünetet jelöli, hogy madarak hirtelen, és többnyire szimmetrikusan elveszítik szárny- és farktollaikat, így röpképtelenekké válnak, és a talajon futkosnak. Nevét arról kapta, hogy először Franciaországban figyelték meg. Leggyakrabban fiatal, 4-7 hetes hullámos papagájokon jelentkezik, de előfordul más papagájfajokon is. A következő vedlésig a kihullott tollak nem pótlódnak, vagy csak torz tollak fejlődnek. A tollak nem minden esetben nőnek vissza, de ettől a papagáj nem lesz passzívabb, és életörömét is megőrzi. A gyógyulás sokszor hirtelen. A fiatalabb fiókák nem élik túl a megbetegedést. Egyes papagájok tünetmentes hordozók maradnak.

A tünet okozói polyomavírusok vagy a Psittacine Beak and Feather Disease (PBFD). Hasonló tüneteket okozhat a hiányos táplálkozás, egymás tépdesése vagy a tolltövek gyulladása is. A polyomavírusok szerepét csak az utóbbi években tisztázták. Széklettel, tollakkal vagy bőrrel való érintkezéssel terjed. A szülők is átadhatják fiókáiknak, emiatt korábban örökletes okokat sejtettek. De ha a fiókákat elveszik a szülőktől, és egy másik párral neveltetik fel, akkor elkerülhetik a francia vedlést.

A francia vedlés felismerhető a kórkép alapján, vagy kloákakenettel, a tollak vagy a vér genetikai vizsgálata alapján. A beteg halála után boncolással is kideríthető.

Jelenleg nincs ismert gyógymód. A fertőzés átvitelének megakadályozására a betegeket el lehet különíteni, bár nem mindig lehet ránézésre eldönteni, hogy mely madarak fertőződtek meg. A kezelés az immunrendszer erősítésére szorítkozik, így figyelni kell a levegő páratartalmára, a táplálék összetételére, a gyakori takarításra, az elegendő UV-sugárzásra, a huzat elkerülésére, a rendszeres szellőztetésre, és a stressz kerülésére. Legjobb a napfény, de legyen árnyék is. A táplálék legyen fehérjében gazdag, és legyen mészlemezük is. A beteg madarak ketrecét, röpdéjét úgy kell berendezni, hogy fel tudjanak mászni. Előfordulhat, hogy a tolltövek annyira viszketnek, hogy a madár maga tépi ki a kinövő tollat, és véresre kaparja magát, ami megnöveli a fertőzésveszélyt.

Források

 Ruth Baumgartner et al.: Französische Mauser. In: K. Gabrisch, P. Zwart: Krankheiten der Heimtiere. 6. Auflage. Schlütersche Verlagsgesellschaft, Hannover 2005, S. 461, .
 https://web.archive.org/web/20070928020750/http://www.sittich-info.de/?%2Fmedizin%2Ffranzoesische-mauser.html
 https://web.archive.org/web/20150709165539/http://www.sittiche.de/sitkrank2.htm

Állatbetegségek
A francia vedlés azt a klinikai tünetet jelöli , hogy madarak hirtelen , és többnyire szimmetrikusan elveszítik szárny- és farktollaikat , így röpképtelenekké válnak , és a talajon futkosnak . Nevét arról kapta , hogy először Franciaországban figyelték meg . Leggyakrabban fiatal , hetes hullámos papagájokon jelentkezik , de előfordul más papagájfajokon is . A következő vedlésig a kihullott tollak nem pótlódnak , vagy csak torz tollak fejlődnek . A tollak nem minden esetben nőnek vissza , de ettől a papagáj nem lesz passzívabb , és életörömét is megőrzi . A gyógyulás sokszor hirtelen . A fiatalabb fiókák nem élik túl a megbetegedést . Egyes papagájok tünetmentes hordozók maradnak . A tünet okozói polyomavírusok vagy a Psittacine Beak and Feather Disease ( PBFD ) . Hasonló tüneteket okozhat a hiányos táplálkozás , egymás tépdesése vagy a tolltövek gyulladása is . A polyomavírusok szerepét csak az utóbbi években tisztázták . Széklettel , tollakkal vagy bőrrel való érintkezéssel terjed . A szülők is átadhatják fiókáiknak , emiatt korábban örökletes okokat sejtettek . De ha a fiókákat elveszik a szülőktől , és egy másik párral neveltetik fel , akkor elkerülhetik a francia vedlést . A francia vedlés felismerhető a kórkép alapján , vagy kloákakenettel , a tollak vagy a vér genetikai vizsgálata alapján . A beteg halála után boncolással is kideríthető . Jelenleg nincs ismert gyógymód . A fertőzés átvitelének megakadályozására a betegeket el lehet különíteni , bár nem mindig lehet ránézésre eldönteni , hogy mely madarak fertőződtek meg . A kezelés az immunrendszer erősítésére szorítkozik , így figyelni kell a levegő páratartalmára , a táplálék összetételére , a gyakori takarításra , az elegendő UV-sugárzásra , a huzat elkerülésére , a rendszeres szellőztetésre , és a stressz kerülésére . Legjobb a napfény , de legyen árnyék is . A táplálék legyen fehérjében gazdag , és legyen mészlemezük is . A beteg madarak ketrecét , röpdéjét úgy kell berendezni , hogy fel tudjanak mászni . Előfordulhat , hogy a tolltövek annyira viszketnek , hogy a madár maga tépi ki a kinövő tollat , és véresre kaparja magát , ami megnöveli a fertőzésveszélyt . Források Ruth Baumgartner et al . : Französische Mauser . In : K. Gabrisch , P. Zwart : Krankheiten der Heimtiere . Auflage . Schlütersche Verlagsgesellschaft , Hannover S. 461,\ . https://web.archive.org/web/20070928020750/http://www.sittich-info.de/?%2Fmedizin%2Ffranzoesische-mauser.html https://web.archive.org/web/20150709165539/http://www.sittiche.de/sitkrank2.htm Állatbetegségek