A buddhizmus és a kereszténység
A buddhizmus és a kereszténység között felszínes párhuzamokat vontak már nem tudományos alapokon, jóllehet a kettő között jelentős és alapvető különbségek vannak. A keresztény egyistenhittel szemben a buddhizmus némileg más jellegű vallás, amelyben a megvilágosodáshoz lényegtelen, hogy létezik-e teremtő vagy sem. Ez szemben áll a kereszténységben fontos helyen álló Isteni kegyelemmel. A buddhizmusban az ok-okozat elvén történnek a jelenségek a lét körforgatagában (szamszára). Egy másik nagy különbség a két hagyomány között az, hogy egy cselekedet, Krisztus keresztre feszítése, a bűnök bocsánatát eredményezte a megtérő emberek számára. Ez ellentmond a buddhista tanításokban szereplő függő keletkezés 12 szemből álló oksági láncolatának.<ref name=Leslie140>Jesus: The Complete Guide by J. L. Houlden (Feb 8, 2006)  pages 140-144</ref>

Jóllehet néhány korai keresztény ismerte a buddhizmust, amelyet egyesek gyakoroltak a Római Birodalomban, a modern keresztény teológusok többsége elutasítja annak lehetőségét, hogy Jézus életében Indiában vagy Tibetben járt volna. Ugyanígy nem fogadják el, hogy közvetlen hatással lett volna a buddhizmus a kereszténység tanításaira. A két vallást összehasonlító próbálkozásokat leginkább parallelomániának tartják, amelyben eltúlzásra kerülnek jelentéktelen hasonlóságok.Gerald O'Collins, "The Hidden Story of Jesus" New Blackfriars 89. évszám, 1024. kiadás, 710–714. o., 2008. november Azonban az ókorban és a középkorban a selyemút mentén széles körben volt tapasztalható a Keleti Egyház és a buddhizmus közötti szinkretizmus, főleg a középkori Kínai Keleti Egyházban, melynek egyik bizonyítéka a Jézus szútra.

Eredet és korai érintkezések

A buddhizmus története egészen az indiai Bodh-Gaja városába nyúlik vissza a kereszténység előtt mintegy hat évszázaddal. Emiatt a buddhizmus a ma gyakorolt vallások közül az egyik legősibb.

A kereszténység Palesztinában formálódott az 1. században. A négy keresztény evangélium Kr. u. 70–90 környékéből való, Pál apostol levelei 10-20 évvel korábban keletkeztek. Jóllehet a kereszténység egy sokkal korábbi, Messiásra vonatkozó zsidó próféciára és a zsidók egyistenhitére vezeti vissza magát.

A buddhizmus előkelő helyet foglalt el az ókori görög világban (Gréko-buddhizmus) majd a Nagy Sándor birodalmát követő keleti görög királyságok (Görög-Baktriai Királyság [Kr. e. 250 – 125] és Indo-görög királyság [Kr. e. 180 – Kr. u. 10]). Néhány neves görög buddhista szerzetes neve ismert (Mahadharmarakszita és Dharmarakszita) és az indo-görög I. Menandrosz király is felvette a buddhizmust és támogatta a buddhista egyházat. Tény, hogy maradtak fent az egyiptomi Alexandriában buddhista dharma kerékkel megjelölt sírkövek a Ptolemaida-dinasztia korából, amely bizonyíték arra, hogy a hellén Egyiptomban létezett a buddhizmus, amikor a kereszténység még csak születőben volt. Ettől függetlenül a keresztény tudósok úgy vélik, hogy a buddhizmus nem volt hatással a kereszténységre.

Ismeretes, hogy voltak a korai kereszténységben olyan neves személyek, akik ismerték Buddha nevét és néhány történetet az alakjáról. Szent Jeromos (347 – 420) említi Buddha születését, akiről azt írja, hogy "egy szűz oldalából született". Alexandriai Szent Kelemen (150 k. – 215 k.) is ismerte Buddhát (Sztrómata (I. könyv, XV. fejezet): "Néhányan, az indiaiak közül is engedelmeskednek Buddha (Βούττα) parancsainak, akit, akit különleges szentsége miatt istenként üdvözítenek."

A középkorban a buddhizmusnak csekély nyoma volt Nyugaton. (ilyen például Barlám és Jozafát története, amely a Buddha születéstörténetének VI. sz.-i keresztény átirata. A 13. században nemzetközi utazók (például Giovanni de Piano Carpini és William of Ruysbroeck) jelentéseket küldtek ázsiai utazásuk során a buddhizmusról. Ezekben arról írnak, hogy a buddhizmus hasonlít a keleti keresztény egyház közösségeire. Az ókorban és a középkorban valóban létezett valamiféle szinkretizmus a keleti keresztény egyház és a buddhizmus között a selyemút mentén. Jó példa erre a kínai keleti keresztény egyház Jézus szútrája.

A 16. században a katolikus hittérítők közvetlen kapcsolatba kerültek a buddhizmussal, például Xavéri Szent Ferenc írt a buddhista gyakorlatokról. Miután a 18. században az európai egyetemeken is lehetett folytatni szanszkrit tanulmányokat, az értelmiség könnyebben hozzáférhetett a buddhista szövegekhez is. Idővel megjelentek az első buddhista szimpatizánsok és a 19. század végén az első nyugati emberek vettek menedéket a három drágaságban (Buddha, Dharma (tanítások), Szangha (buddhista közösség)).

Hasonlóságok
A 19. századtól sok kutató hasonlóságokat vélt felfedezni a buddhizmus és a kereszténység között.Ernest De Bunsen, The Angel Messiah of Buddhists, Essenes and Christians (London, 1880), 50. o.
A századok során a kialakuló keresztény kultusz az őskereszténység gyakorlatától eltávolodva sok tekintetben a buddhista kultusszal hasonló vonásokat vett fel: kolostori élet, cölibátus, tonzúra, gyónás, ereklyetisztelet, rózsafüzér, füstölő... 

A 14. Dalai Láma előadásai során gyakran tesz említést arra vonatkozólag, hogy minden nagy világvallás – a filozófiai eltérések ellenére – ugyanazokat az értékeket közvetítik: tolerancia, béke, szeretet, megbocsátás, erőszakmentesség, becsületesség stb.

Nagy hasonlóságot találunk Jézus hegyi beszédének etikája és Buddha beszédeinek eszméje között.

A buddhisták anátman-elve és kultusza, az én bűvöletéből és hatalmából való megszabadulás elméletének és gyakorlatának konzekvens és állhatatos művelése hasonló Jézus tanításához: Szeresd felebarátod, mint önmagad''!  Mindez arra ösztönözhet bennünket, hogy leépítsünk valamit egocentrizmusunkból, személyes énünkre való koncentráltságunkból, ami a Nyugat emberére annyira jellemző.

Mindkét vallás elveti a testi élvezeteket, amelyek a tudat alacsonyabb szintjeiről erednek. Mindkét vallás hisz abban, hogy a gonosz az érzékiségben is gyökerezik. A bűn és az önzés tana a bukás felé tereli az embert. Erősen hangsúlyozzák az egész emberiség érdekében vállalt együttérzést és szolgálatot.

Buddha követője nagyon elszántan törekszik arra, hogy tudatában legyen gondolatainak, szavainak és tetteinek. A történelem tanúsága szerint Jézus hű követői is teljes mértékben egy magasabb szintű Önvalónak szentelték magukat, saját testi énjük helyett. Mind a kereszténység, mind a buddhizmus hisz benne, hogy az egyénnek saját erkölcsi tökéletesedésére kell törekednie.

Különbségek
A kereszténység és a buddhizmus között jelentős és alapvető különbségek vannak. A keresztény egyistenhittel szemben a buddhizmus ateista vallás, amelyben a megvilágosodáshoz lényegtelen, hogy létezik-e teremtő vagy sem. Ez szemben áll a kereszténységben fontos helyen álló Isteni kegyelemmel.

A buddhizmusban az ok-okozat elvén történnek a jelenségek a lét körforgatagában (szamszára). Egy másik nagy különbség a két hagyomány között az, hogy egy cselekedet, Krisztus keresztre feszítése, a bűnök bocsánatát eredményezte az emberiség számára. Ez ellentmond a buddhista tanításokban szereplő függő keletkezés 12 szemből álló oksági láncolatának.

Míg a buddhizmusban az időnek és a térnek nincs kezdete, sem vége, addig a keresztény teológiában a teremtés a földi élet kezdetét, a végítélet a jelenlegi világ (földi élet) végét jelenti.

A sok keresztény felekezet által hirdetett isteni "kegyelem" sem egyeztethető össze a buddhista karma fogalmával, amelynek hatását a buddhista tanítások szerint nem állíthatja meg senki. A karma, az ok-okozat törvénye magában foglalja a hatás-ellenhatás törvényét, a kiegyenlítődés törvényét és a megtorlás törvényét. A lélekvándorlás célja a folyamatos jobbá válás.

Összehasonlítás

Kapcsolódó szócikkek
 A világvallások összehasonlítása
 A buddhizmus kritikája
 Összehasonlító vallástudomány
 Isten a buddhizmusban
 Buddhizmus Nyugaton

Jegyzetek

Kereszténység
A buddhizmus és a kereszténység között felszínes párhuzamokat vontak már nem tudományos alapokon , jóllehet a kettő között jelentős és alapvető különbségek vannak . A keresztény egyistenhittel szemben a buddhizmus némileg más jellegű vallás , amelyben a megvilágosodáshoz lényegtelen , hogy létezik-e teremtő vagy sem . Ez szemben áll a kereszténységben fontos helyen álló Isteni kegyelemmel . A buddhizmusban az ok-okozat elvén történnek a jelenségek a lét körforgatagában ( szamszára ) . Egy másik nagy különbség a két hagyomány között az , hogy egy cselekedet , Krisztus keresztre feszítése , a bűnök bocsánatát eredményezte a megtérő emberek számára . Ez ellentmond a buddhista tanításokban szereplő függő keletkezésszemből álló oksági láncolatának . <ref name=Leslie140>Jesus : The Complete Guide by J. L. Houlden ( Feb pages / ref> Jóllehet néhány korai keresztény ismerte a buddhizmust , amelyet egyesek gyakoroltak a Római Birodalomban , a modern keresztény teológusok többsége elutasítja annak lehetőségét , hogy Jézus életében Indiában vagy Tibetben járt volna . Ugyanígy nem fogadják el , hogy közvetlen hatással lett volna a buddhizmus a kereszténység tanításaira . A két vallást összehasonlító próbálkozásokat leginkább parallelomániának tartják , amelyben eltúlzásra kerülnek jelentéktelen hasonlóságok. Gerald O'Collins , " The Hidden Story of Jesus " New Blackfriars évszám , kiadás,714. o. , november Azonban az ókorban és a középkorban a selyemút mentén széles körben volt tapasztalható a Keleti Egyház és a buddhizmus közötti szinkretizmus , főleg a középkori Kínai Keleti Egyházban , melynek egyik bizonyítéka a Jézus szútra . Eredet és korai érintkezések A buddhizmus története egészen az indiai Bodh-Gaja városába nyúlik vissza a kereszténység előtt mintegy hat évszázaddal . Emiatt a buddhizmus a ma gyakorolt vallások közül az egyik legősibb . A kereszténység Palesztinában formálódott az században . A négy keresztény evangélium Kr. u.90 környékéből való , Pál apostol leveleiévvel korábban keletkeztek . Jóllehet a kereszténység egy sokkal korábbi , Messiásra vonatkozó zsidó próféciára és a zsidók egyistenhitére vezeti vissza magát . A buddhizmus előkelő helyet foglalt el az ókori görög világban ( Gréko-buddhizmus ) majd a Nagy Sándor birodalmát követő keleti görög királyságok ( Görög-Baktriai Királyság [ Kr. e.– és Indo-görög királyság [ Kr. e.– Kr. u. ) . Néhány neves görög buddhista szerzetes neve ismert ( Mahadharmarakszita és Dharmarakszita ) és az indo-görög I. Menandrosz király is felvette a buddhizmust és támogatta a buddhista egyházat . Tény , hogy maradtak fent az egyiptomi Alexandriában buddhista dharma kerékkel megjelölt sírkövek a Ptolemaida-dinasztia korából , amely bizonyíték arra , hogy a hellén Egyiptomban létezett a buddhizmus , amikor a kereszténység még csak születőben volt . Ettől függetlenül a keresztény tudósok úgy vélik , hogy a buddhizmus nem volt hatással a kereszténységre . Ismeretes , hogy voltak a korai kereszténységben olyan neves személyek , akik ismerték Buddha nevét és néhány történetet az alakjáról . Szent Jeromos–említi Buddha születését , akiről azt írja , hogy " egy szűz oldalából született " . Alexandriai Szent Kelemenk . –k . ) is ismerte Buddhát ( Sztrómata ( I. könyv , XV . fejezet ) : " Néhányan , az indiaiak közül is engedelmeskednek Buddha ( Βούττα ) parancsainak , akit , akit különleges szentsége miatt istenként üdvözítenek . " A középkorban a buddhizmusnak csekély nyoma volt Nyugaton. ( ilyen például Barlám és Jozafát története , amely a Buddha születéstörténetének VI. sz.-i keresztény átirata . A században nemzetközi utazók ( például Giovanni de Piano Carpini és William of Ruysbroeck ) jelentéseket küldtek ázsiai utazásuk során a buddhizmusról . Ezekben arról írnak , hogy a buddhizmus hasonlít a keleti keresztény egyház közösségeire . Az ókorban és a középkorban valóban létezett valamiféle szinkretizmus a keleti keresztény egyház és a buddhizmus között a selyemút mentén . Jó példa erre a kínai keleti keresztény egyház Jézus szútrája . A században a katolikus hittérítők közvetlen kapcsolatba kerültek a buddhizmussal , például Xavéri Szent Ferenc írt a buddhista gyakorlatokról . Miután a században az európai egyetemeken is lehetett folytatni szanszkrit tanulmányokat , az értelmiség könnyebben hozzáférhetett a buddhista szövegekhez is . Idővel megjelentek az első buddhista szimpatizánsok és a század végén az első nyugati emberek vettek menedéket a három drágaságban ( Buddha , Dharma ( tanítások ) , Szangha ( buddhista közösség ) ) . Hasonlóságok A századtól sok kutató hasonlóságokat vélt felfedezni a buddhizmus és a kereszténység között.Ernest De Bunsen , The Angel Messiah of Buddhists , Essenes and Christians ( London , o . A századok során a kialakuló keresztény kultusz az őskereszténység gyakorlatától eltávolodva sok tekintetben a buddhista kultusszal hasonló vonásokat vett fel : kolostori élet , cölibátus , tonzúra , gyónás , ereklyetisztelet , rózsafüzér , füstölő. . . A Dalai Láma előadásai során gyakran tesz említést arra vonatkozólag , hogy minden nagy világvallás – a filozófiai eltérések ellenére – ugyanazokat az értékeket közvetítik : tolerancia , béke , szeretet , megbocsátás , erőszakmentesség , becsületesség stb . Nagy hasonlóságot találunk Jézus hegyi beszédének etikája és Buddha beszédeinek eszméje között . A buddhisták anátman-elve és kultusza , az én bűvöletéből és hatalmából való megszabadulás elméletének és gyakorlatának konzekvens és állhatatos művelése hasonló Jézus tanításához : Szeresd felebarátod , mint önmagad'' ! Mindez arra ösztönözhet bennünket , hogy leépítsünk valamit egocentrizmusunkból , személyes énünkre való koncentráltságunkból , ami a Nyugat emberére annyira jellemző . Mindkét vallás elveti a testi élvezeteket , amelyek a tudat alacsonyabb szintjeiről erednek . Mindkét vallás hisz abban , hogy a gonosz az érzékiségben is gyökerezik . A bűn és az önzés tana a bukás felé tereli az embert . Erősen hangsúlyozzák az egész emberiség érdekében vállalt együttérzést és szolgálatot . Buddha követője nagyon elszántan törekszik arra , hogy tudatában legyen gondolatainak , szavainak és tetteinek . A történelem tanúsága szerint Jézus hű követői is teljes mértékben egy magasabb szintű Önvalónak szentelték magukat , saját testi énjük helyett . Mind a kereszténység , mind a buddhizmus hisz benne , hogy az egyénnek saját erkölcsi tökéletesedésére kell törekednie . Különbségek A kereszténység és a buddhizmus között jelentős és alapvető különbségek vannak . A keresztény egyistenhittel szemben a buddhizmus ateista vallás , amelyben a megvilágosodáshoz lényegtelen , hogy létezik-e teremtő vagy sem . Ez szemben áll a kereszténységben fontos helyen álló Isteni kegyelemmel . A buddhizmusban az ok-okozat elvén történnek a jelenségek a lét körforgatagában ( szamszára ) . Egy másik nagy különbség a két hagyomány között az , hogy egy cselekedet , Krisztus keresztre feszítése , a bűnök bocsánatát eredményezte az emberiség számára . Ez ellentmond a buddhista tanításokban szereplő függő keletkezésszemből álló oksági láncolatának . Míg a buddhizmusban az időnek és a térnek nincs kezdete , sem vége , addig a keresztény teológiában a teremtés a földi élet kezdetét , a végítélet a jelenlegi világ ( földi élet ) végét jelenti . A sok keresztény felekezet által hirdetett isteni " kegyelem " sem egyeztethető össze a buddhista karma fogalmával , amelynek hatását a buddhista tanítások szerint nem állíthatja meg senki . A karma , az ok-okozat törvénye magában foglalja a hatás-ellenhatás törvényét , a kiegyenlítődés törvényét és a megtorlás törvényét . A lélekvándorlás célja a folyamatos jobbá válás . Összehasonlítás Kapcsolódó szócikkek A világvallások összehasonlítása A buddhizmus kritikája Összehasonlító vallástudomány Isten a buddhizmusban Buddhizmus Nyugaton Jegyzetek Kereszténység