Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ
A Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ (rövidített nevén Forster Központ) magyarországi költségvetési intézmény. 2016. december 31. napján jogutódlással megszűnt, ekkor a Forster Központ élén Sárváry István elnök állt. Az intézmény irányító szerve a Miniszterelnökség volt. A Forster Központ megszüntetésének 2016 eleji bejelentését a Táncsics utcai székház kiürítése követte – részeként a budai vár és várnegyed kormányzati-minisztériumi átalakításának.

Az intézmény névadója báró Forster Gyula művészeti író, a Magyar Tudományos Akadémia és a főrendiház tagja volt.

Feladatköre 
Feladata a műemlékekkel, műtárgyakkal, régészeti és világörökségi helyszínekkel kapcsolatos hatósági, vagyongazdálkodási és tudományos kutatási tevékenység végzése volt.

A műemléki szervezet saját gyűjteménye megőrzésével, feldolgozásával és nem kis részben a határon túlról érkező szakemberek kiszolgálásával jogelődeivel együtt az utóbbi három évtizedben jelentős mértékben járult hozzá a Kárpát-medence országai tudományos együttműködéséhez. Gyűjteménye napi szintű használata képezte a kutatás, a szakszerű tervezés és a hatósági eljárás alapját – jogszabályi kötelezettségként is.

Története 
2012-ben jött létre Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ néven („a kulturális örökségvédelmi hatóságok kijelöléséről és eljárásaikra vonatkozó általános szabályokról” rendelkező 266/2012. (IX. 18.) Korm. rendelet alapján). Jogelődei a Kulturális Örökség Igazgatósága (Kulturális Örökségvédelmi Hivatal), a Műemlékek Nemzeti Gondnoksága és a Nemzeti Filmiroda voltak. Az intézmény élén több vezetőváltást követően – Cselovszki Zoltán 2014. augusztusig, Sághi Attila 2015. májusig –, annak megszüntetésekor Sárváry István állt. A Forster Központ megszűnése után a gyűjtemények átvételét követően, a részben kiürített, karban nem tartott Táncsics utcai épületben csak lezárt, de nem víztelenített távfűtés szétrobbant csöve eláztatta a pincében bedobozolva költözésre váró tervtári dokumentumok egy részét.

Megszűnése 
A Forster Központ 2017. január 1-jével megszűnt, a 378/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet alapján. Egyes feladatköreit a Miniszterelnökség, a Magyar Művészeti Akadémia, illetve a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. mint jogutódok vették át.

Gyűjteménye
A Forster Központ 2016 eleji megszűnésének bejelentését követően 2016 májusban az intézmény gyűjteményei bezártak. A gyűjteménybe ekkor a következő anyagok tartoztak:  
 folyóiratokkal együtt megközelítőleg 60 000 kötetet számláló, a Kárpát-medencében páratlan szakkönyvtár
 több mint 700 folyóméternyi (50 000 db) felmérési, terv- és kutatási dokumentáció
 120 000 rajzot tartalmazó műemléki tervtár
 félmillió felvételt őrző – az üvegnegatívoktól a digitális felvételekig terjedő – fényképtár
 kihelyezett levéltári egységként az intézményes műemlékvédelem 1872-ben kezdődő, teljes történetét magában foglaló irattár 
A gyűjtemények anyaga tartalmazta a történelmi Magyarország 1919/1922-ig teljes területének emlékeire vonatkozóan addig összegyűjtött dokumentumokat is.

Jegyzetek

Források 

 378/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet Egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről
 

Magyarország közigazgatása
Műemlékvédelem
Budai Várnegyed
Budai Várnegyedből elkerült kulturális intézmények
A Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ ( rövidített nevén Forster Központ ) magyarországi költségvetési intézmény. december napján jogutódlással megszűnt , ekkor a Forster Központ élén Sárváry István elnök állt . Az intézmény irányító szerve a Miniszterelnökség volt . A Forster Központ megszüntetésénekeleji bejelentését a Táncsics utcai székház kiürítése követte – részeként a budai vár és várnegyed kormányzati-minisztériumi átalakításának . Az intézmény névadója báró Forster Gyula művészeti író , a Magyar Tudományos Akadémia és a főrendiház tagja volt . Feladatköre Feladata a műemlékekkel , műtárgyakkal , régészeti és világörökségi helyszínekkel kapcsolatos hatósági , vagyongazdálkodási és tudományos kutatási tevékenység végzése volt . A műemléki szervezet saját gyűjteménye megőrzésével , feldolgozásával és nem kis részben a határon túlról érkező szakemberek kiszolgálásával jogelődeivel együtt az utóbbi három évtizedben jelentős mértékben járult hozzá a Kárpát-medence országai tudományos együttműködéséhez . Gyűjteménye napi szintű használata képezte a kutatás , a szakszerű tervezés és a hatósági eljárás alapját – jogszabályi kötelezettségként is . Története 2012-ben jött létre Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ néven ( „ a kulturális örökségvédelmi hatóságok kijelöléséről és eljárásaikra vonatkozó általános szabályokról” rendelkező2012 . ( IX . ) Korm . rendelet alapján ) . Jogelődei a Kulturális Örökség Igazgatósága ( Kulturális Örökségvédelmi Hivatal ) , a Műemlékek Nemzeti Gondnoksága és a Nemzeti Filmiroda voltak . Az intézmény élén több vezetőváltást követően – Cselovszki Zoltán augusztusig , Sághi Attila májusig – , annak megszüntetésekor Sárváry István állt . A Forster Központ megszűnése után a gyűjtemények átvételét követően , a részben kiürített , karban nem tartott Táncsics utcai épületben csak lezárt , de nem víztelenített távfűtés szétrobbant csöve eláztatta a pincében bedobozolva költözésre váró tervtári dokumentumok egy részét . Megszűnése A Forster Központ januárjével megszűnt , a2016. ( XII. ) Korm . rendelet alapján . Egyes feladatköreit a Miniszterelnökség , a Magyar Művészeti Akadémia , illetve a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. mint jogutódok vették át . Gyűjteménye A Forster Központeleji megszűnésének bejelentését követőenmájusban az intézmény gyűjteményei bezártak . A gyűjteménybe ekkor a következő anyagok tartoztak : folyóiratokkal együtt megközelítőleg000 kötetet számláló , a Kárpát-medencében páratlan szakkönyvtár több mintfolyóméternyi000 db ) felmérési , terv- és kutatási dokumentáció 000 rajzot tartalmazó műemléki tervtár félmillió felvételt őrző – az üvegnegatívoktól a digitális felvételekig terjedő – fényképtár kihelyezett levéltári egységként az intézményes műemlékvédelemben kezdődő , teljes történetét magában foglaló irattár A gyűjtemények anyaga tartalmazta a történelmi Magyarország1922-ig teljes területének emlékeire vonatkozóan addig összegyűjtött dokumentumokat is . Jegyzetek Források 2016. ( XII. ) Korm . rendelet Egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról , valamint egyes közfeladatok átvételéről Magyarország közigazgatása Műemlékvédelem Budai Várnegyed Budai Várnegyedből elkerült kulturális intézmények