Komić
Komić falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Udbinához tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 32 km-re, közúton 37 km-re délre, községközpontjától légvonalban 9 km-re, közúton 10 km-re délnyugatra, a Korbavamező délnyugati szélén, a Likai-középhegység lábánál fekszik.

Története 
Komić várát 1397-ben említik először, amikor a Kurjakovićok itteni tágas palotájukban látták vendégül Luxemburgi Zsigmond királyt és kíséretét, aki a nikápolyi csatából volt visszatérőben Magyarországra. Ebből is látszik, hogy Komić a 14. században nagyobb és jelentősebb vár volt Udbinánál is. 1462-ben Karl korbáviai gróf innen keltezi egyik fennmaradt oklevelét, majd 1468-ban testvére Pavao gróf szintén itt kelt adománylevelében ad Ivan Gusićnak egy bizonyos földet. 1509-ben itt tartózkodik Ivan Karlović gróf és Jelena nevű testvére a korbávmezei csatában elesett Karl gróf gyermekei. A török 1527-ben foglalta el a várat, a falu horvát lakossága elmenekült. Egy 1577-es feljegyzés szerint a faluban szerb és muzulmán lakosság együtt élt. A horvát seregek 1689-ben foglalták vissza a várat és a falut. A század végén megkezdődött az új lakosság betelepítése. Martin Brajković zenggi püspök leírása szerint 1701-ben a termékeny komići mezőn már 60 ház állt, többségben pravoszláv szerb lakossággal. Később a vár elveszítette jelentőségét és elhagyatva romlásnak indult. Franz-Julius Fras császári katonai topográfus 1835-ben azt írja, hogy a vár falai nagy magasságban állnak.
A falunak 1857-ben 592, 1910-ben 865 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben teljes lakossága szerb nemzetiségű volt, akik a közeli Mutilić parókiájához tartoztak. A falunak 2011-ben 20 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A falu feletti 1177 méter magas Komača-hegyen állnak Komić középkori várának maradványai. A vár magja egy hozzáférhetetlen kőoromzaton állt, nagyobb kőtömbökből épített szabálytalan négyszög alaprajzú torony volt. A várhoz egy erős falakkal rendelkezett külső vár is tartozott. Ebből a külső várból, mely a hegy déli lejtőjén állt csak a déli sarok vége maradt fenn. A külsővár feletti lejtőt szintén védőfalak határolták, melyek jórészt a mai napig fennmaradtak. Valószínűleg itt volt a vár belső udvara. Az építés módja és anyaguk alapján a legrégibb falak még a kora római időszakból származó erődítmény részei lehettek. A sűrű növényzet miatt a vár Heneberg által készített alaprajzának helyessége és méretei nem ellenőrizhetők.

További információk 
 Udbina község hivatalos oldala 
 Lika kronológiája 
 A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja 
 Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
 Krešimir Matijević: Naseljenje Like

Jegyzetek

Lika-Zengg megye települései
Komić falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Udbinához tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re délnyugatra , a Korbavamező délnyugati szélén , a Likai-középhegység lábánál fekszik . Története Komić várátben említik először , amikor a Kurjakovićok itteni tágas palotájukban látták vendégül Luxemburgi Zsigmond királyt és kíséretét , aki a nikápolyi csatából volt visszatérőben Magyarországra . Ebből is látszik , hogy Komić a században nagyobb és jelentősebb vár volt Udbinánál is.ben Karl korbáviai gróf innen keltezi egyik fennmaradt oklevelét , majdban testvére Pavao gróf szintén itt kelt adománylevelében ad Ivan Gusićnak egy bizonyos földet.ben itt tartózkodik Ivan Karlović gróf és Jelena nevű testvére a korbávmezei csatában elesett Karl gróf gyermekei . A törökben foglalta el a várat , a falu horvát lakossága elmenekült . Egyes feljegyzés szerint a faluban szerb és muzulmán lakosság együtt élt . A horvát seregekben foglalták vissza a várat és a falut . A század végén megkezdődött az új lakosság betelepítése . Martin Brajković zenggi püspök leírása szerintben a termékeny komići mezőn márház állt , többségben pravoszláv szerb lakossággal . Később a vár elveszítette jelentőségét és elhagyatva romlásnak indult . Franz-Julius Fras császári katonai topográfusben azt írja , hogy a vár falai nagy magasságban állnak . A falunakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben teljes lakossága szerb nemzetiségű volt , akik a közeli Mutilić parókiájához tartoztak . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A falu felettiméter magas Komača-hegyen állnak Komić középkori várának maradványai . A vár magja egy hozzáférhetetlen kőoromzaton állt , nagyobb kőtömbökből épített szabálytalan négyszög alaprajzú torony volt . A várhoz egy erős falakkal rendelkezett külső vár is tartozott . Ebből a külső várból , mely a hegy déli lejtőjén állt csak a déli sarok vége maradt fenn . A külsővár feletti lejtőt szintén védőfalak határolták , melyek jórészt a mai napig fennmaradtak . Valószínűleg itt volt a vár belső udvara . Az építés módja és anyaguk alapján a legrégibb falak még a kora római időszakból származó erődítmény részei lehettek . A sűrű növényzet miatt a vár Heneberg által készített alaprajzának helyessége és méretei nem ellenőrizhetők . További információk Udbina község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Jegyzetek Lika-Zengg megye települései