Huang Si-kung három stratégiája
A  három stratégiája (rövid címváltozata: Három stratégia –  《三略》) az ókori kínai hadtudományos irodalom egyik jelentős hadtudományi, hadművészeti alkotása. A -dinasztiabeli  (宋神宗) uralkodása alatt (1078-1085), az addig született legjelentősebb hadművészeti művek közül összeválogatott, a hadtudomány kánonává emelt gyűjteménynek is részét képezi. A hagyomány több személyt – köztük legendásat is – feltételez a szerzőjeként, azonban a szerző kiléte biztosan nem állapítható meg. Feltehetően az időszámítás kezdete körüli időkben, de mindenképpen a Han-dinasztia korában íródhatott.

Szerzősége, keletkezése
A cím ot (黃石公), vagyis a „Sárga szikla urát” köti az íráshoz.  életéről kevés megbízható adat maradt fent. Eredeti neve  (崔廣) volt, aki a -dinasztia (i. e. 221–i. e. 206) bukása körüli zűrzavaros években, a hozzá hasonlóan akkor már több mint nyolcvan esztendős három idős társával a  állambeli -hegyre menekült, s taoista remeteként váltak ismertté. A szerző kilétével kapcsolatban elsődlegesen  (張良; i. e. 262–i. e. 189) neve és szerepe merül fel.  arisztokrata család sarja volt, akinek felmenői magas tisztségeket töltöttek be a Hadakozó fejedelemségek idején Han (韓) államban.  harminckilenc évesen volt tanúja és elszenvedője annak, amikor  állam i. e. 221-ben egyesítette a fejedelemségeket, elsöpörve ezzel országát, és véget vetve családja kiváltságainak. I. e. 218-ban merényletet kísérelt meg  ellen, amelyet azonban az első császár túlélt, ő maga azonban menekülni és bujkálni kényszerült, egészen a -dinasztia bukásáig. Az i. e. 2. század utolsó éveiben súlyos válságba zuhant az ország. Ebben a zűrzavaros években robban ki a Sárgaturbánosok felkelése, amelynek központjában egy taoista szellemiségű, egyfajta messianisztikus mozgalom állt. A lázadók vezére  張角 (? –i. e. 184), a  (太平道) („Magasztos béke tana”) nevű taoista szekta főpapja, valamint két testvére  (張寶; ? –i. e. 184) és  volt.  tehetséges hittérítőként egy olyan vallás pátriárkája volt, amelynek központjában a legendás Sárga Császár és az isteni rangra emelt  személyének szintéziséből született Huang-Lao (黄老) néven ismert vallásos taoizmus állt. A felkelésük azonban elbukott, melynek során a három  fivér mindegyike az életét vesztette. A történetíró feljegyzéseinek 55. fejezetében, amely  életrajzát is tartalmazza, egy öreg emberrel való titokzatos találkozás története olasható, amelyben talán épp erről a műről esik szó. A szövegben előforduló sárga sziklára ( 黃石) történő utalásból vannak, akik arra következtetnek, hogy a titokzatos öreg bölcs a Sárga-szikla ura, vagyis  lehetett. A történet szerint a titokzatos öregember egy könyvet ajándékoz nak, amely a „ hadviselésre vonatkozó szabályai” ( 《太公兵法》), csakhogy ilyen címen nem ismert egyetlen mű sem. Azzal kapcsolatban azonban megoszlanak a vélemények, hogy a  által kapott mű nak a Hat titkos tanítása vagy a Három stratégia lehetett-e. Abból a tényből, hogy a mű címe a mai napig magában foglalja  nevét, valószínűbb, hogy jelen műről, a Három stratégiáról lehet szó.

Aligha valószínű, hogy a félig legendás alak,  lenne a mű szerzője. A szerzőséggel kapcsolatban ötféle teória is létezik :

A szerzője maga , ahogyan a hagyomány is tartja.
 tanítványa, vagy követői írhatták, állíthatták össze.
A szerző nem más, mint , aki nem sokkal az előtt írhatta a művet, hogy azt nak átadta, s az írás értékét növelve tulajdonította azt nak.
A mű csupán egy -kori (i. sz. 3–6. sz.) vagy még későbbi koholmány.
A Nyugati vagy más néven a Korai Han-dinasztia (i. e. 206–i. sz. 9) utolsó évtizedeiben írhatta egy, a Huang-Lao taoista iskola egyik hadművészetben járatos képviselője.

A szövegkritikai vizsgálatok szerint a mű nem keletkezhetett az i. e. 2. század végénél korábban. A leginkább reálisnak és elfogadhatóbbnak az utolsó álláspont tekinthető, így a Három stratégia alighanem a legutolsó, a még valóban az ókorban keletkezett kínai hadtudományos művek sorában, s valamikor az időszámítás kezdete körül íródhatott.

Tartalma
A három kötetbe ( 卷) rendezett, alig több mint 3 800 írásjegy terjedelmű mű keletkezésének idejére, már megvalósult az a gigászi feladat, amit a Hadakozó fejedelemségek idején született hadtudományos művek és írások legtöbbje elsődleges céljának tekintett, nevezetesen, hogy olyan kézikönyvként szolgáljon egyik vagy másik uralkodónak, hadvezéreknek, amelynek segítségével végrehajtható az égalatti egyesítése, az ismert kínai világ egyetlen uralkodóház uralma alá hajtása szövetségek és háborúk sorával. A Három stratégiában ennek már nem nyoma sem található. Ez is bizonyságul szolgálhat arra, hogy Kína egyesítését követően, i. e. 221. után íródott.

A mű a helyes kormányzás módszerére, illetve hadsereg igazgatására fókuszál. Érdekessége, hogy egyfajta ideológiai szintézist valósít meg. Vitathatatlanul tetten érhető az erős taoista hatás, ugyanakkor jelen vannak benne a konfucianizmus olyan eszményei, mint az emberségesség, az igazságosság vagy a szertartásosság. Mindezek mellett pedig megjelenik a -dinasztia idején felvirágzott és központi ideológiává emelt legizmus tanítása is, leginkább a jutalmazások és büntetések rendszerének központba emelésével.

Magyar fordítása
A művet, Huang Si-kung három stratégiája címen Tokaji Zsolt fordította magyarra 2016-ban.

 Huang Si-kung három stratégiája; in: A háború törvényei; ford., jegyz., bev., tan. Tokaji Zsolt; Helikon, Bp., 2016 (Harcosok ösvényén)

Hivatkozások

Megjegyzések

Források

Irodalom 
  Ralph D. Sawyer. The Seven Military Classics of Ancient China. (Transl. and commentary: R. D. Sawyer - Mei-chün Sawyer) Westview Press, Boulder - San Francisco - Oxford 1993. 
  Tokaji Zsolt (ford.) Tai Gong: A háború törvényei. Harcosok ösvényén. Helikon Kiadó, Budapest, 2016.

Kapcsolódó szócikkek
 Kínai hadtudományos irodalom
 A hadművészeti kánon hét könyve

Külső hivatkozás

A  teljes szövege kínaiul – Chinese Text Project
Three Strategies – kínaiul és angol fordításban

Ókori kínai hadtudományos szövegek
Hadtörténet
A három stratégiája ( rövid címváltozata : Három stratégia – 《 三略 》 ) az ókori kínai hadtudományos irodalom egyik jelentős hadtudományi , hadművészeti alkotása . A -dinasztiabeli ( 宋神宗 ) uralkodása alatt az addig született legjelentősebb hadművészeti művek közül összeválogatott , a hadtudomány kánonává emelt gyűjteménynek is részét képezi . A hagyomány több személyt – köztük legendásat is – feltételez a szerzőjeként , azonban a szerző kiléte biztosan nem állapítható meg . Feltehetően az időszámítás kezdete körüli időkben , de mindenképpen a Han-dinasztia korában íródhatott . Szerzősége , keletkezése A cím ot ( 黃石公 ) , vagyis a „ Sárga szikla urát” köti az íráshoz. életéről kevés megbízható adat maradt fent . Eredeti neve ( 崔廣 ) volt , aki a -dinasztia ( i. e.i. e.buk ása körüli zűrzavaros években , a hozzá hasonlóan akkor már több mint nyolcvan esztendős három idős társával a állambeli -hegyre menekült , s taoista remeteként váltak ismertté . A szerző kilétével kapcsolatban elsődlegesen ( 張良 ; i. e.i. e.neve és szerepe merül fel . arisztokrata család sarja volt , akinek felmenői magas tisztségeket töltöttek be a Hadakozó fejedelemségek idején Han ( 韓 ) államban . harminckilenc évesen volt tanúja és elszenvedője annak , amikor állam i. e.ben egyesítette a fejedelemségeket , elsöpörve ezzel országát , és véget vetve családja kiváltságainak . I. e.ban merényletet kísérelt meg ellen , amelyet azonban az első császár túlélt , ő maga azonban menekülni és bujkálni kényszerült , egészen a -dinasztia bukásáig . Az i . e. század utolsó éveiben súlyos válságba zuhant az ország . Ebben a zűrzavaros években robban ki a Sárgaturbánosok felkelése , amelynek központjában egy taoista szellemiségű , egyfajta messianisztikus mozgalom állt . A lázadók vezére 張角 ( ? –i . e. a ( 太平道 ) ( „ Magasztos béke tana” ) nevű taoista szekta főpapja , valamint két testvére ( 張寶 ; ? –i. e.és volt. tehetséges hittérítőként egy olyan vallás pátriárkája volt , amelynek központjában a legendás Sárga Császár és az isteni rangra emelt személyének szintéziséből született Huang-Lao ( 黄老 ) néven ismert vallásos taoizmus állt . A felkelésük azonban elbukott , melynek során a három fivér mindegyike az életét vesztette . A történetíró feljegyzéseinek fejezetében , amely életrajzát is tartalmazza , egy öreg emberrel való titokzatos találkozás története olasható , amelyben talán épp erről a műről esik szó . A szövegben előforduló sárga sziklára ( 黃石 ) történő utalásból vannak , akik arra következtetnek , hogy a titokzatos öreg bölcs a Sárga-szikla ura , vagyis lehetett . A történet szerint a titokzatos öregember egy könyvet ajándékoz nak , amely a „ hadviselésre vonatkozó szabályai” ( 《 太公兵法 》 ) , csakhogy ilyen címen nem ismert egyetlen mű sem . Azzal kapcsolatban azonban megoszlanak a vélemények , hogy a által kapott mű nak a Hat titkos tanítása vagy a Három stratégia lehetett-e . Abból a tényből , hogy a mű címe a mai napig magában foglalja nevét , valószínűbb , hogy jelen műről , a Három stratégiáról lehet szó . Aligha valószínű , hogy a félig legendás alak , lenne a mű szerzője . A szerzőséggel kapcsolatban ötféle teória is létezik \ : A szerzője maga , ahogyan a hagyomány is tartja. tanítványa , vagy követői írhatták , állíthatták össze . A szerző nem más , mint , aki nem sokkal az előtt írhatta a művet , hogy azt nak átadta , s az írás értékét növelve tulajdonította azt nak . A mű csupán egy -kori ( i. sz.6. sz . ) vagy még későbbi koholmány . A Nyugati vagy más néven a Korai Han-dinasztia ( i. e.i. sz.utols ó évtizedeiben írhatta egy , a Huang-Lao taoista iskola egyik hadművészetben járatos képviselője . A szövegkritikai vizsgálatok szerint a mű nem keletkezhetett az i . e. század végénél korábban . A leginkább reálisnak és elfogadhatóbbnak az utolsó álláspont tekinthető , így a Három stratégia alighanem a legutolsó , a még valóban az ókorban keletkezett kínai hadtudományos művek sorában , s valamikor az időszámítás kezdete körül íródhatott . Tartalma A három kötetbe ( 卷 ) rendezett , alig több mint800 írásjegy terjedelmű mű keletkezésének idejére , már megvalósult az a gigászi feladat , amit a Hadakozó fejedelemségek idején született hadtudományos művek és írások legtöbbje elsődleges céljának tekintett , nevezetesen , hogy olyan kézikönyvként szolgáljon egyik vagy másik uralkodónak , hadvezéreknek , amelynek segítségével végrehajtható az égalatti egyesítése , az ismert kínai világ egyetlen uralkodóház uralma alá hajtása szövetségek és háborúk sorával . A Három stratégiában ennek már nem nyoma sem található . Ez is bizonyságul szolgálhat arra , hogy Kína egyesítését követően , i . e. után íródott . A mű a helyes kormányzás módszerére , illetve hadsereg igazgatására fókuszál . Érdekessége , hogy egyfajta ideológiai szintézist valósít meg . Vitathatatlanul tetten érhető az erős taoista hatás , ugyanakkor jelen vannak benne a konfucianizmus olyan eszményei , mint az emberségesség , az igazságosság vagy a szertartásosság . Mindezek mellett pedig megjelenik a -dinasztia idején felvirágzott és központi ideológiává emelt legizmus tanítása is , leginkább a jutalmazások és büntetések rendszerének központba emelésével . Magyar fordítása A művet , Huang Si-kung három stratégiája címen Tokaji Zsolt fordította magyarraban . Huang Si-kung három stratégiája ; in : A háború törvényei ; ford . , jegyz . , bev . , tan . Tokaji Zsolt ; Helikon, Bp.,( Harcosok ösvényén ) Hivatkozások Megjegyzések Források Irodalom Ralph D. Sawyer . The Seven Military Classics of Ancient China . ( Transl. and commentary : R. D. Sawyer - Mei-chün Sawyer ) Westview Press , Boulder - San Francisco - Oxford Tokaji Zsolt ( ford . ) Tai Gong : A háború törvényei . Harcosok ösvényén . Helikon Kiadó, Budapest , Kapcsolódó szócikkek Kínai hadtudományos irodalom A hadművészeti kánon hét könyve Külső hivatkozás A teljes szövege kínaiul – Chinese Text Project Three Strategies – kínaiul és angol fordításban Ókori kínai hadtudományos szövegek Hadtörténet