Radovin
Radovin falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Ražanachoz tartozik.

Fekvése
Zára központjától légvonalban 17 km-re, közúton 20 km-re északkeletre, községközpontjától légvonalban 6, közúton 10 km-re délkeletre, Dalmácia északi részén, egy Krnezától Slivnicéig terjedő kaszálón fekszik. Határa bővelkedik szép mezőkben és folyóvizekben. Több településrészből áll, melyek a termékeny mezők mentén fekszenek.

Története
Területén már az ókorban laktak emberek. Az 1963-tól végzett feltárások során a közelében fekvő Beretinova glavicán Beretin liburn erődített település maradványait (védőfalakat, kőházak alapjait stb.) ásták ki. A falu területe a római korban is lakott volt, melyről az itt talált nagy mennyiségű cseréptöredék és más lelet tanúskodik. A középkorban Radovin stratégiailag fontos őrhely, ahonnan a széles zárai és nini térséget jól lehetett ellenőrizni, olyannyira hogy sem Islam, sem Poličnik, sem Nadin, sem Zemumik felől nem lehet észrevétlenül áthaladni rajta. Erről a stratégiai fontosságról tanúskodnak a Beretinova glavicán található igen korai időkből származó várromok. A tőlük nyugatra, a tengerpart felé fekvő falu a zárai Ljubavac család uralma alatt állt. A vár a 12. század elejétől a Magyar Királyság, majd a 15. század elejétől a Velencei Köztársaság része volt. A török korban a várnak már nem volt jelentős szerepe, a török veszély közeledtére a közeli Ljubačhoz hasonlóan a velenceiek valószínűleg lerombolták, mivel védelmét nem tudták biztosítani. A 18. század elején egyházilag Ninhez tartozó káplán látta el falu szolgálatát. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1857-ben 266, 1910-ben 301 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1993-tól az újraalapított Ražanac községhez tartozik. 2011-ben 549 lakosa volt. Lakói hagyományosan mezőgazdasággal, állattartással foglalkoztak. 2003-ban megjelent a település monográfiája, melyet plébánosa Ivan Kevrić szerkesztett. A mű a falu és a plébánia történetén kívül, néprajzát, oktatástörténetét, eseményeit is feldolgozza.

Lakosság

Nevezetességei
Ókori eredetű vár romjai a Beretinova glavica nevű magaslaton.
A Gyógyító Boldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemploma 1687-ben épült, 1966-ban meghosszabbították és megújították. Ekkor épült új harangtornya is, melyben két harang található. 1996-ban a templomot, 2001-ben pedig a harangtornyot újították fel. A templom egyhajós épület sekrestyével, főoltárán Szűz Mária szobrával. Közelében áll a plébániaház szép kőhomlokzattal, de belül rozoga állapotban.
Szent Péter apostol tiszteletére szentelt kápolnája a Beretinova glavica közelében a temetőben áll. A 12–13. századból származik, melyről fennmaradt építészeti jegyei tanúskodnak. A török időkben lerombolták, de 1911-ben újjáépítették. 1918-ban egy tűzvészben teljesen kiégett. 1939-ben újjáépítették, 1999-ben megújították.

További információk
Ražanac turisztikai irodájának honlapja 
A zárai érsekség honlapja

Jegyzetek

Zára megye települései
Radovin falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Ražanachoz tartozik . Fekvése Zára központjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délkeletre , Dalmácia északi részén , egy Krnezától Slivnicéig terjedő kaszálón fekszik . Határa bővelkedik szép mezőkben és folyóvizekben . Több településrészből áll , melyek a termékeny mezők mentén fekszenek . Története Területén már az ókorban laktak emberek . Aztól végzett feltárások során a közelében fekvő Beretinova glavicán Beretin liburn erődített település maradványait ( védőfalakat , kőházak alapjait stb. ) ásták ki . A falu területe a római korban is lakott volt , melyről az itt talált nagy mennyiségű cseréptöredék és más lelet tanúskodik . A középkorban Radovin stratégiailag fontos őrhely , ahonnan a széles zárai és nini térséget jól lehetett ellenőrizni , olyannyira hogy sem Islam , sem Poličnik , sem Nadin , sem Zemumik felől nem lehet észrevétlenül áthaladni rajta . Erről a stratégiai fontosságról tanúskodnak a Beretinova glavicán található igen korai időkből származó várromok . A tőlük nyugatra , a tengerpart felé fekvő falu a zárai Ljubavac család uralma alatt állt . A vár a század elejétől a Magyar Királyság , majd a század elejétől a Velencei Köztársaság része volt . A török korban a várnak már nem volt jelentős szerepe , a török veszély közeledtére a közeli Ljubačhoz hasonlóan a velenceiek valószínűleg lerombolták , mivel védelmét nem tudták biztosítani . A század elején egyházilag Ninhez tartozó káplán látta el falu szolgálatát . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.benbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.tól az újraalapított Ražanac községhez tartozik.benlakosa volt . Lakói hagyományosan mezőgazdasággal , állattartással foglalkoztak.ban megjelent a település monográfiája , melyet plébánosa Ivan Kevrić szerkesztett . A mű a falu és a plébánia történetén kívül , néprajzát , oktatástörténetét , eseményeit is feldolgozza . Lakosság Nevezetességei Ókori eredetű vár romjai a Beretinova glavica nevű magaslaton . A Gyógyító Boldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemplomaben épült, ban meghosszabbították és megújították . Ekkor épült új harangtornya is , melyben két harang található.ban a templomot, ben pedig a harangtornyot újították fel . A templom egyhajós épület sekrestyével , főoltárán Szűz Mária szobrával . Közelében áll a plébániaház szép kőhomlokzattal , de belül rozoga állapotban . Szent Péter apostol tiszteletére szentelt kápolnája a Beretinova glavica közelében a temetőben áll . A13. századból származik , melyről fennmaradt építészeti jegyei tanúskodnak . A török időkben lerombolták , deben újjáépítették. ban egy tűzvészben teljesen kiégett.ben újjáépítették, ben megújították . További információk Ražanac turisztikai irodájának honlapja A zárai érsekség honlapja Jegyzetek Zára megye települései