Bambergi Szent Ottó
Bambergi Szent Ottó (; ) (Mistelbach, 1060 körül – Bamberg, 1139. június 30.) szentté avatott római katolikus érsek, hitvalló, Pomeránia apostola.

Élete, politikai pályája 
Ottó 1060 körül született Mistelbachban, valószínűsíthetően nemesi családban. Egy bátyjáról lehet tudni, aki örökölte a vagyont. Kezdetben I. Ulászló lengyel fejedelem udvarában teljesített szolgálatot, valószínűleg már mint felszentelt pap. Ekkoriban kötött ismeretséget a fejedelem feleségével, Sváb Judittal, akinek első férje Salamon magyar király volt. Judit IV. Henrik német-római császár nővére volt, s Ottó vele került udvari káplánként Lengyelországba. A királynén keresztül került közelebbi kapcsolatba a császárral, aki először rá bízta a speyeri dóm építésének felügyeletét, majd udvari káplánnak, később birodalmi kancellárnak nevezte ki.

Az invesztitúraharc alatt látszólag egyoldalúan IV. Henrik német-római császár mellett állt a pápaság ellen, de amikor 1102 karácsonyán a császár bambergi püspöknek nevezte ki, addig nem szenteltette fel magát, amíg II. Paszkál pápa 1106 pünkösdjén nem fogadta, és meg nem erősítette a püspöki székben.

Fő feladatának a pápaság és a császárság közötti közvetítést tekintette. Hatására és közreműködésével jött létre 1122. szeptember 23-án a wormsi konkordátum, mely lezárta az invesztitúraharc időszakát. Lényege, kompromisszuma az lett, hogy a pápa és a császár megosztották az invesztitúra jogát. Az invesztitúrajog a pápát illeti meg, az egyházi földek feletti hűbérúri jog pedig a császárt. A Német-római Birodalom részéről V. Henrik német-római császár írta alá, míg a pápaságot II. Kallixtusz pápa képviselte.

Pomeránia apostolaként 

Politikusi pályája mellett Ottó nem hanyagolta el egyházmegyéjét sem. Felújította és befejezte az 1081-ben tűzvészben elpusztult bambergi dómot. Ennek a templomban találgató az I. (Szent) Istvánnal kapcsolatba hozható Bambergi lovas. Újjáépíttette a földrengésben elpusztult Szent Mihály kolostort és templomot, mely később temetkezési helye is lett. Támogatta a clunyi apátság által indított és Hirsaui Boldog Vilmos által átdolgozott hirsaui reformot, melynek célja a papság megújítása volt. Mindamellett támogatta a ciszterciek és premontreiek elterjedését. Életrajzírói szerint huszonhét kolostor alapításában vett részt. Bambergben létrehozta a Szent Egyed és Szent Gertrúd kórházat. Nagy buzgósággal támogatta az egész birodalomban híressé vált bambergi dómiskolát, és az ő korában virágzott a michelsbergi apátság íróiskolája, amelynek a tagjai közé tartoztak későbbi életrajzírói, Ebo és Herbord.

III. Boleszláv lengyel fejedelem kérésére pápai legátusként több missziós utat is indított az akkoriban meghódított Pomeránia területére. Ezen a területen az erőszakos térítések teljesen sikertelenek voltak korábban. Ottó nyílt és békés hozzáállása sok sikert hozott, és művének folytatására missziós papokat hagyott a területen. Első útja 1124 májusától 1125 márciusáig tartott, majd 1128-ban újabb missziós utat tett a területen. Pomerániai vállalkozásaira is jellemző diplomáciai ügyessége; úgy igyekezett eljárni, hogy senkinek a jogait meg ne sértse. Missziós munkájának sikerét mutatja, hogy Pomeránia apostolának nevezték el.

Ottó 1139. június 30-án halt meg Bambergben, a michelsbergi kolostorban temették el. Tisztelete hamar elterjedt, s halála után 50 évvel, 1189-ben III. Kelemen pápa szentté avatta. Bár halálának napja június 30., a római naptárba július 2-ára került az ünnepe.

Fordítás

Források 

Katolikus szentek, boldogok
A 12. században született személyek
1139-ben elhunyt személyek
12. századi püspökök
Bambergi püspökök
Bambergi Szent Ottó ( ; ) ( Mistelbach,körül – Bamberg , június ) szentté avatott római katolikus érsek , hitvalló , Pomeránia apostola . Élete , politikai pályája Ottókörül született Mistelbachban , valószínűsíthetően nemesi családban . Egy bátyjáról lehet tudni , aki örökölte a vagyont . Kezdetben I. Ulászló lengyel fejedelem udvarában teljesített szolgálatot , valószínűleg már mint felszentelt pap. Ekkoriban kötött ismeretséget a fejedelem feleségével , Sváb Judittal , akinek első férje Salamon magyar király volt . Judit IV . Henrik német-római császár nővére volt , s Ottó vele került udvari káplánként Lengyelországba . A királynén keresztül került közelebbi kapcsolatba a császárral , aki először rá bízta a speyeri dóm építésének felügyeletét , majd udvari káplánnak , később birodalmi kancellárnak nevezte ki . Az invesztitúraharc alatt látszólag egyoldalúan IV . Henrik német-római császár mellett állt a pápaság ellen , de amikorkarácsonyán a császár bambergi püspöknek nevezte ki , addig nem szenteltette fel magát , amíg II. Paszkál pápapünkösdjén nem fogadta , és meg nem erősítette a püspöki székben . Fő feladatának a pápaság és a császárság közötti közvetítést tekintette . Hatására és közreműködésével jött létre szeptemberán a wormsi konkordátum , mely lezárta az invesztitúraharc időszakát . Lényege , kompromisszuma az lett , hogy a pápa és a császár megosztották az invesztitúra jogát . Az invesztitúrajog a pápát illeti meg , az egyházi földek feletti hűbérúri jog pedig a császárt . A Német-római Birodalom részéről V . Henrik német-római császár írta alá , míg a pápaságot II. Kallixtusz pápa képviselte . Pomeránia apostolaként Politikusi pályája mellett Ottó nem hanyagolta el egyházmegyéjét sem . Felújította és befejezte azben tűzvészben elpusztult bambergi dómot . Ennek a templomban találgató az I. ( Szent ) Istvánnal kapcsolatba hozható Bambergi lovas . Újjáépíttette a földrengésben elpusztult Szent Mihály kolostort és templomot , mely később temetkezési helye is lett . Támogatta a clunyi apátság által indított és Hirsaui Boldog Vilmos által átdolgozott hirsaui reformot , melynek célja a papság megújítása volt . Mindamellett támogatta a ciszterciek és premontreiek elterjedését . Életrajzírói szerint huszonhét kolostor alapításában vett részt . Bambergben létrehozta a Szent Egyed és Szent Gertrúd kórházat . Nagy buzgósággal támogatta az egész birodalomban híressé vált bambergi dómiskolát , és az ő korában virágzott a michelsbergi apátság íróiskolája , amelynek a tagjai közé tartoztak későbbi életrajzírói , Ebo és Herbord . III. Boleszláv lengyel fejedelem kérésére pápai legátusként több missziós utat is indított az akkoriban meghódított Pomeránia területére . Ezen a területen az erőszakos térítések teljesen sikertelenek voltak korábban . Ottó nyílt és békés hozzáállása sok sikert hozott , és művének folytatására missziós papokat hagyott a területen . Első útjamájusátólmárciusáig tartott , majdban újabb missziós utat tett a területen . Pomerániai vállalkozásaira is jellemző diplomáciai ügyessége ; úgy igyekezett eljárni , hogy senkinek a jogait meg ne sértse . Missziós munkájának sikerét mutatja , hogy Pomeránia apostolának nevezték el . Ottó júniusán halt meg Bambergben , a michelsbergi kolostorban temették el . Tisztelete hamar elterjedt , s halála utánévvel, ben III. Kelemen pápa szentté avatta . Bár halálának napja június , a római naptárba júliusára került az ünnepe . Fordítás Források Katolikus szentek , boldogok A században született személyek 1139-ben elhunyt személyek 12. századi püspökök Bambergi püspökök