Némäti Kálmán
Némäti Kálmán, névváltozatok: Németi, Némethi (Szécsény, 1855. szeptember 23. – Budapest, 1920. február 15.) tanár, író, postatanácsos, könyvtárnok, őstörténet-kutató. Ő szerkesztette az első magyar-török, török-magyar szótárat. Emléktábláját 1990-ben avatták a szécsényi főtéri postánál.

Életpályája
1855-ben Szécsényben született. Balassagyarmaton, majd Selmecbányán járt gimnáziumba. A VI. osztálytól Farnadra ment segédlevitának egy évre, majd két évig a losonci tanítóképző növendéke volt. Innét visszatért Selmecre, ahol két év alatt tanulmányait befejezte és érettségi vizsgát tett. Zsivora György pártfogásával Artner Kálmán ügyvéd családjánál nevelő volt, mellette bölcsészettudományt tanult a Pesti Egyetemen, ahol 1879-ben tanárként végzett. Ezután nevelőtanárként dolgozott és magyar-őstörténeti kutatásokat folytatott. Nevelői működését Zichy János grófnak János fia mellett fejezte be. Több mint tíz nyelven megtanult (beszélt németül, angolul, franciául, latinul, görögül, oroszul, tótul [szlovák], törökül és mongolul, később pedig a kínai nyelvet tanulta). Az ismeretlen nyelvű Rohonci-kódex jeleit rendszerbe foglalta 1889-ben megjelent tanulmányában. 

1889 áprilisától a nyers vegetáriánus életmódra adta magát és a nyerskoszt, továbbá a böjt propagátoraként lépett fel. Minden főtt vagy sült ételtől tartózkodott, később lemondott a tej, tojás és sajt élvezetéről is. Ismerősei és rokonai bolondnak nézték, és miután nem kapott alkalmazást, a mátrai Csörgő-lyuk barlangba vonult vissza a világtól. Két éven át, 1889–1891 között élt ott remeteként, saját készítésű ruhákban járva és vadon nőtt gyümölcsökkel és nyers gyökerekkel táplálkozva. A környékbeli emberek időnként felkeresték, hallgatták beszédeit és ellátták búzával, gyümölccsel és kenyérrel. 

Visszatérve a civilizációba, 1894-től írnokként dolgozott. A fizetése egynegyedéből ruházkodott, táplálkozott és írószereit fedezte, a kétharmadából pedig édesanyját segítette és fizette még régi adósságait és munkáinak kinyomatási költségeit. Később a szécsényi főpostán könyvtárőrként, majd a budapesti főpostán dolgozott, de táplálkozási életmódját továbbra is szigorúan megtartotta, sokszor csak búzaszemekkel táplálkozott.

Két művet is írt táplálkozási nézeteiről, amely akkoriban nem keltett nagyobb érdeklődést, de a későbbiekben Bicsérdyre hatással voltak, akit személyesen is segített annak budapesti tartózkodása idején. Számos egyéb könyvet és publikációt is kiadott a magyarok eredetére vonatkozólag. 

1897-ben Kairóba utazott tanulmányútra, majd 1899–1901 között Londonban tartózkodott és a British Museumban kutatott a magyar őstörténetre vonatkozólag. 

1908–1909 között államköltségen, másfél éven át, Párizs, München, Berlin, Szentpétervár, London és Liverpool, majd 1911-től, egy éven át, ismét Egyiptom és Párizs könyvtáraiban búvárkodott. 

Élete végén angol nyelvtanfolyamot tartott Budapesten.

Művei (könyvek és kéziratok - válogatás)
Árpád népének hét törzse hún volt, reprint 2013
Az óriás-szfinxnek hieroglif neve = hun, reprint 2001
Nagy-Magyarország ismeretlen történelmi okmánya, 1911. Online, reprint 2001
Hun-történelmi örökségünk
A hiung-nu - hun azonosság földrajzi bizonyítékai
A Magyar tudomány eredete
Ezredéves eredetünk
Teofülaktosz görög okmánya az ótörök államtörténelem eredetéről
Bál Czefón = A kairói óriás-szfinx
Nemzettörténelmünk Árpád előtt
A világtörténelem sarkelve
A Rohonczi Codex Ábéczéje, 1889
Rohonczi Codex tantétel, 1892
Ősi dicsőségünk : Ki az a magyar?, 1892
Kazár tantétel, 1892
Ezredéves Eredetünk, 1892
Nemzetiségünk keresztlevele, 1892
Hungár sarktantétel, 1893
Hazánk elvei, 1894
Szittya elmélet, 1894
Táplálkozásunk törvénye, 1895
Millenniumi örökségünk : 894-1894, 1895
Diät-Gesetz: eine Sittenstudie, 1896
Nagy-Magyarország baskir titka, 1901
A Nimród-elmélet fölfedezett ismeretforrása, 1912
Dr. Hirth Frigyes tanitása a Hiung-Nukról, 1913
Szfinx-történelmi kutatásom, 1914

Jegyzetek

Források
 OSZK Katalógus 
 Élet és Tudomány, 1968. III.

További információk 
 
 

Magyar poliglottok
Szécsényiek
1855-ben született személyek
1920-ban elhunyt személyek
Némäti Kálmán , névváltozatok : Németi , Némethi ( Szécsény , szeptember – Budapest , február ) tanár , író , postatanácsos , könyvtárnok , őstörténet-kutató . Ő szerkesztette az első magyar-török , török-magyar szótárat . Emléktáblájátben avatták a szécsényi főtéri postánál . Életpályája 1855-ben Szécsényben született . Balassagyarmaton , majd Selmecbányán járt gimnáziumba . A VI. osztálytól Farnadra ment segédlevitának egy évre , majd két évig a losonci tanítóképző növendéke volt . Innét visszatért Selmecre , ahol két év alatt tanulmányait befejezte és érettségi vizsgát tett . Zsivora György pártfogásával Artner Kálmán ügyvéd családjánál nevelő volt , mellette bölcsészettudományt tanult a Pesti Egyetemen , aholben tanárként végzett . Ezután nevelőtanárként dolgozott és magyar-őstörténeti kutatásokat folytatott . Nevelői működését Zichy János grófnak János fia mellett fejezte be . Több mint tíz nyelven megtanult ( beszélt németül , angolul , franciául , latinul , görögül , oroszul , tótul [ szlovák ] , törökül és mongolul , később pedig a kínai nyelvet tanulta ) . Az ismeretlen nyelvű Rohonci-kódex jeleit rendszerbe foglaltaben megjelent tanulmányában . 1889 áprilisától a nyers vegetáriánus életmódra adta magát és a nyerskoszt , továbbá a böjt propagátoraként lépett fel . Minden főtt vagy sült ételtől tartózkodott , később lemondott a tej , tojás és sajt élvezetéről is . Ismerősei és rokonai bolondnak nézték , és miután nem kapott alkalmazást , a mátrai Csörgő-lyuk barlangba vonult vissza a világtól . Két éven át,1891 között élt ott remeteként , saját készítésű ruhákban járva és vadon nőtt gyümölcsökkel és nyers gyökerekkel táplálkozva . A környékbeli emberek időnként felkeresték , hallgatták beszédeit és ellátták búzával , gyümölccsel és kenyérrel . Visszatérve a civilizációba, től írnokként dolgozott . A fizetése egynegyedéből ruházkodott , táplálkozott és írószereit fedezte , a kétharmadából pedig édesanyját segítette és fizette még régi adósságait és munkáinak kinyomatási költségeit . Később a szécsényi főpostán könyvtárőrként , majd a budapesti főpostán dolgozott , de táplálkozási életmódját továbbra is szigorúan megtartotta , sokszor csak búzaszemekkel táplálkozott . Két művet is írt táplálkozási nézeteiről , amely akkoriban nem keltett nagyobb érdeklődést , de a későbbiekben Bicsérdyre hatással voltak , akit személyesen is segített annak budapesti tartózkodása idején . Számos egyéb könyvet és publikációt is kiadott a magyarok eredetére vonatkozólag . 1897-ben Kairóba utazott tanulmányútra , majd1901 között Londonban tartózkodott és a British Museumban kutatott a magyar őstörténetre vonatkozólag . 1908–1909 között államköltségen , másfél éven át , Párizs , München , Berlin , Szentpétervár , London és Liverpool , majdtől , egy éven át , ismét Egyiptom és Párizs könyvtáraiban búvárkodott . Élete végén angol nyelvtanfolyamot tartott Budapesten . Művei ( könyvek és kéziratok - válogatás ) Árpád népének hét törzse hún volt , reprint Az óriás-szfinxnek hieroglif neve = hun , reprint Nagy-Magyarország ismeretlen történelmi okmánya , Online , reprint Hun-történelmi örökségünk A hiung-nu - hun azonosság földrajzi bizonyítékai A Magyar tudomány eredete Ezredéves eredetünk Teofülaktosz görög okmánya az ótörök államtörténelem eredetéről Bál Czefón = A kairói óriás-szfinx Nemzettörténelmünk Árpád előtt A világtörténelem sarkelve A Rohonczi Codex Ábéczéje , Rohonczi Codex tantétel , Ősi dicsőségünk \ : Ki az a magyar ? , Kazár tantétel , Ezredéves Eredetünk , Nemzetiségünk keresztlevele , Hungár sarktantétel , Hazánk elvei , Szittya elmélet , Táplálkozásunk törvénye , Millenniumi örökségünk \ : Diät-Gesetz : eine Sittenstudie , Nagy-Magyarország baskir titka , A Nimród-elmélet fölfedezett ismeretforrása , Dr . Hirth Frigyes tanitása a Hiung-Nukról , Szfinx-történelmi kutatásom , Jegyzetek Források OSZ K Katalógus Élet és Tudomány , III. További információk Magyar poliglottok Szécsényiek 1855-ben született személyek 1920-ban elhunyt személyek