Minszki jegyzőkönyv (2014)
A minszki jegyzőkönyv egy 2014. szeptember 5-én tető alá hozott tűzszüneti megállapodás Ukrajna illetve a szakadár oroszbarát, nemzetközileg el nem ismert de facto államok, a Donyecki Népköztársaság és a Luganszki Népköztársaság között, amely kísérlet volt a kelet-ukrajnai háború eszkalálódásának megakadályozására. Az egyezményt Minszkben, Fehéroroszország fővárosában írták alá a háborús felek az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) égisze alatt. A jegyzőkönyv nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, a harcok 2015 januárjában kiújultak.

Ratifikálása
A jegyzőkönyv tervezetét a háromoldalú kapcsolattartó csoport (Ukrajna, Oroszország, EBESZ) szövegezte meg, amelyet 2014 júniusában állítottak fel, hogy megkönnyítse a párbeszédet és mérsékelje a szembenállást. A felek, kiegészülve az önhatalmúlag kikiáltott népköztársaságok vezetőivel, július 31-én, augusztus 26-án, szeptember 1-én és szeptember 5-én ültek össze. Az aláírt jegyzőkönyv pontjai nagyrészt megegyeztek Petro Porosenko ukrán elnök 15 pontos béketervével, amelyet hivatala június 20-án publikált. A minszki jegyzőkönyvet a következő személyek írták alá:
 Heidi Tagliavini, svájci diplomata, az EBESZ képviselője
 Leonyid Kucsma, korábbi ukrán elnök, Ukrajna képviselője
 Mihail Zurabov, Oroszország ukrajnai nagykövete
 Alekszandr Zaharcsenko, a Donyecki Népköztársaság miniszterelnöke
 Igor Plotnickij, a Luganszki Népköztársaság elnöke

A jegyzőkönyv szövege
A jegyzőkönyv 12 pontot tartalmaz:

(Fordítás: Bal-Rad)

A jegyzőkönyv kiegészítése
Az aláírás után a tűzszünetet sikerült többé-kevésbé betartani, ám az elkövetkező két hétben történtek kisebb-nagyobb összecsapások, ezért a tárgyaló felek ismét asztalhoz ültek Minszkben 2014. szeptember 18-án. Céljuk a fegyvernyugvás tartósságának biztosítása volt. 7 órás tárgyalás után a résztevők szeptember 19-én egy memorandumot fogalmaztak meg, amelyet hozzáillesztettek a korábban elfogadott jegyzőkönyvhöz.

A kilenc pontos memorandumban a felek megállapodtak, hogy sürgősen megkezdik mindkét háborús oldal részéről a nehézfegyverek (a 100 mm-nél nagyobb kaliberű ágyúk és a taktikai rakéta-fegyverek) kivonását. A szeptember 19-i állapotokat tükröző memorandum az akkori határvonaltól számítva 15-15 km-es távolságra, ezáltal egy összesen 30 km-es puffer-övezetet létesített, amely fölött az egyezmény értelmében harci repülőgépek és pilóta nélküli repülők sem haladhattak át. Megállapodtak a külföldi fegyveresek és mesterlövészek eltávolításáról is. A memorandum kikötötte, hogy a tűzszüneti folyamat véghezvitelét az EBESZ felügyeli.

Hatása
A tűzszüneti megállapodásban foglaltak sorsa már a kezdetektől fogva megpecsételődött. Nem sokkal a memorandum kibocsátása után a Donyecki Népköztársaság erői május után másodjára is ostrom alá vették a Donyecki Nemzetközi Repülőtér épületkomplexumát. A minszki jegyzőkönyv egyetlen eredménye az volt, hogy ha a tűzszünet nem is következett be, a harcok intenzitása hónapokig mérséklődött. Október végén Alekszandr Zaharcsenko, a Donyecki Népköztársaság miniszterelnöke azt nyilatkozta, hogy erőinek szándékában áll visszahódítani azokat az elveszett területeket, amelyeket az ukrán hadsereg júliusi offenzívájában megszerzett, akár súlyos harcok árán is. Később a kormányfő arra hivatkozott, hogy szavait rosszul idézték, ő "békés eszközökről" beszélt. A donbaszi parlamenti választásokat megelőző kampány során Zaharcsenko azt mondta, hogy "ezek történelmi idők. Új országot hozunk létre." Az EBESZ soros elnöke, Didier Burkhalter megerősítette, hogy a szakadár területeken tervezett választások megtartása "ellentétes a minszki jegyzőkönyv betűjével és szellemével", s hozzátette, hogy az csak még inkább megnehezíti a békés rendezést.

Egy december 5-i beszédében Szergej Lavrov orosz külügyminiszter kijelentette, a november 2-án Donyeckben és Luhanszkban megtartott parlamenti választások "teljes mértékben összhangban van a Minszkben történő megállapodással", s az ukrán parlamentnek a jegyzőkönyv értelmében köteles lett volna amnesztiában részesíteni a két népköztársaság vezetőit az október végén lezajlott ukrán parlamenti választás után, mondta Lavrov. A külügyminiszter szerint az orosz-ukrán határ szorosabb figyelemmel kísérése, ahogy azt a jegyzőkönyv előírja, csak akkor lehetséges, miután az ukrán kormány jóváhagyja az amnesztia-törvényt.

A tűzszünet összeomlása
2015 januárjára a két fél közötti tűzszüneti megállapodások teljes mértékben összeomlottak, a hadi cselekmények intenzitása kiújult. Miután az ukránok elveszítették a donyecki repülőteret, Eduard Baszurin, a Donyecki Népköztársaság szóvivője január 23-án kijelentette, a "minszki memorandumot a maguk részéről a korábban már elfogadott formájában nem veszik figyelembe." Még aznap a szakadár entitás elnöke, Zaharcsenko azt mondta, hogy a "Donyecki Népköztársaság többé nem törekszik a tűzszünetre", s az oroszbarát erők "támadást indítanak egészen a Donbasz régió határáig". A The New York Times cikkében szintén leszögezte, hogy a tűzszüneti megállapodásnak teljes mértékben vége.

A harci övezetben zajló egyre növekvő erőszak közepette a háromoldalú kapcsolattartó csoport újabb minszki tárgyalást kezdeményezett január 31-re. Az EBESZ, Ukrajna és Oroszország képviselői a belarusz fővárosba utaztak, ám a két népköztársaság részéről a jegyzőkönyv aláírói nem voltak jelen, az új képviselők a jegyzőkönyv és a memorandum felülbírálatát követelték az új politikai-katonai helyzet szerint, így a tárgyalások nem vezettek eredményre, a találkozót elnapolták.

2015. február 12-én német-francia közvetítéssel egy második tűzszüneti megállapodást fogadtak el a harcoló felek Minszkben, amelynek 13 pontja számos módosítással járt a szeptemberi egyezményhez képest.

Jegyzetek 

Békeszerződések
Kelet-ukrajnai háború
2014
Minszk
Orosz–ukrán kapcsolatok
A minszki jegyzőkönyv egy szeptemberén tető alá hozott tűzszüneti megállapodás Ukrajna illetve a szakadár oroszbarát , nemzetközileg el nem ismert de facto államok , a Donyecki Népköztársaság és a Luganszki Népköztársaság között , amely kísérlet volt a kelet-ukrajnai háború eszkalálódásának megakadályozására . Az egyezményt Minszkben , Fehéroroszország fővárosában írták alá a háborús felek az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet ( EBESZ ) égisze alatt . A jegyzőkönyv nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket , a harcokjanuárjában kiújultak . Ratifikálása A jegyzőkönyv tervezetét a háromoldalú kapcsolattartó csoport ( Ukrajna , Oroszország , EBESZ ) szövegezte meg , amelyetjúniusában állítottak fel , hogy megkönnyítse a párbeszédet és mérsékelje a szembenállást . A felek , kiegészülve az önhatalmúlag kikiáltott népköztársaságok vezetőivel , júliusén , augusztusán , szeptemberén és szeptemberén ültek össze . Az aláírt jegyzőkönyv pontjai nagyrészt megegyeztek Petro Porosenko ukrán elnökpontos béketervével , amelyet hivatala júniusán publikált . A minszki jegyzőkönyvet a következő személyek írták alá : Heidi Tagliavini , svájci diplomata , az EBESZ képviselője Leonyid Kucsma , korábbi ukrán elnök , Ukrajna képviselője Mihail Zurabov , Oroszország ukrajnai nagykövete Alekszandr Zaharcsenko , a Donyecki Népköztársaság miniszterelnöke Igor Plotnickij , a Luganszki Népköztársaság elnöke A jegyzőkönyv szövege A jegyzőkönyvpontot tartalmaz : ( Fordítás : Bal-Rad ) A jegyzőkönyv kiegészítése Az aláírás után a tűzszünetet sikerült többé-kevésbé betartani , ám az elkövetkező két hétben történtek kisebb-nagyobb összecsapások , ezért a tárgyaló felek ismét asztalhoz ültek Minszkben szeptemberán . Céljuk a fegyvernyugvás tartósságának biztosítása volt.órás tárgyalás után a résztevők szeptemberén egy memorandumot fogalmaztak meg , amelyet hozzáillesztettek a korábban elfogadott jegyzőkönyvhöz . A kilenc pontos memorandumban a felek megállapodtak , hogy sürgősen megkezdik mindkét háborús oldal részéről a nehézfegyverek ( amm-nél nagyobb kaliberű ágyúk és a taktikai rakéta-fegyverek ) kivonását . A szeptemberi állapotokat tükröző memorandum az akkori határvonaltól számítvakm-es távolságra , ezáltal egy összesenkm-es puffer-övezetet létesített , amely fölött az egyezmény értelmében harci repülőgépek és pilóta nélküli repülők sem haladhattak át . Megállapodtak a külföldi fegyveresek és mesterlövészek eltávolításáról is . A memorandum kikötötte , hogy a tűzszüneti folyamat véghezvitelét az EBESZ felügyeli . Hatása A tűzszüneti megállapodásban foglaltak sorsa már a kezdetektől fogva megpecsételődött . Nem sokkal a memorandum kibocsátása után a Donyecki Népköztársaság erői május után másodjára is ostrom alá vették a Donyecki Nemzetközi Repülőtér épületkomplexumát . A minszki jegyzőkönyv egyetlen eredménye az volt , hogy ha a tűzszünet nem is következett be , a harcok intenzitása hónapokig mérséklődött . Október végén Alekszandr Zaharcsenko , a Donyecki Népköztársaság miniszterelnöke azt nyilatkozta , hogy erőinek szándékában áll visszahódítani azokat az elveszett területeket , amelyeket az ukrán hadsereg júliusi offenzívájában megszerzett , akár súlyos harcok árán is . Később a kormányfő arra hivatkozott , hogy szavait rosszul idézték , ő " békés eszközökről " beszélt . A donbaszi parlamenti választásokat megelőző kampány során Zaharcsenko azt mondta , hogy " ezek történelmi idők . Új országot hozunk létre . " Az EBESZ soros elnöke , Didier Burkhalter megerősítette , hogy a szakadár területeken tervezett választások megtartása " ellentétes a minszki jegyzőkönyv betűjével és szellemével " , s hozzátette , hogy az csak még inkább megnehezíti a békés rendezést . Egy decemberi beszédében Szergej Lavrov orosz külügyminiszter kijelentette , a novemberán Donyeckben és Luhanszkban megtartott parlamenti választások " teljes mértékben összhangban van a Minszkben történő megállapodással " , s az ukrán parlamentnek a jegyzőkönyv értelmében köteles lett volna amnesztiában részesíteni a két népköztársaság vezetőit az október végén lezajlott ukrán parlamenti választás után , mondta Lavrov . A külügyminiszter szerint az orosz-ukrán határ szorosabb figyelemmel kísérése , ahogy azt a jegyzőkönyv előírja , csak akkor lehetséges , miután az ukrán kormány jóváhagyja az amnesztia-törvényt . A tűzszünet összeomlása 2015 januárjára a két fél közötti tűzszüneti megállapodások teljes mértékben összeomlottak , a hadi cselekmények intenzitása kiújult . Miután az ukránok elveszítették a donyecki repülőteret , Eduard Baszurin , a Donyecki Népköztársaság szóvivője januárán kijelentette , a " minszki memorandumot a maguk részéről a korábban már elfogadott formájában nem veszik figyelembe . " Még aznap a szakadár entitás elnöke , Zaharcsenko azt mondta , hogy a " Donyecki Népköztársaság többé nem törekszik a tűzszünetre " , s az oroszbarát erők " támadást indítanak egészen a Donbasz régió határáig " . A The New York Times cikkében szintén leszögezte , hogy a tűzszüneti megállapodásnak teljes mértékben vége . A harci övezetben zajló egyre növekvő erőszak közepette a háromoldalú kapcsolattartó csoport újabb minszki tárgyalást kezdeményezett januárre . Az EBESZ , Ukrajna és Oroszország képviselői a belarusz fővárosba utaztak , ám a két népköztársaság részéről a jegyzőkönyv aláírói nem voltak jelen , az új képviselők a jegyzőkönyv és a memorandum felülbírálatát követelték az új politikai-katonai helyzet szerint , így a tárgyalások nem vezettek eredményre , a találkozót elnapolták . 2015. februárén német-francia közvetítéssel egy második tűzszüneti megállapodást fogadtak el a harcoló felek Minszkben , amelynekpontja számos módosítással járt a szeptemberi egyezményhez képest . Jegyzetek Békeszerződések Kelet-ukrajnai háború 2014 Minszk Orosz–ukrán kapcsolatok