Diószegi Sándor
Diószegi Sándor (Nyírjákó, 1915. december 4. – Budapest, 1993. január 7.) zeneszerző, karnagy, református orgonista-kántortanító.

Élete
Az abonyi kántortanító majd iskolaigazgató gyermeke orgonista-kántortanítói oklevelet szerzett a nagykőrösi Tanítóképzőben. Fiatal tanítóként Pátrohán, majd a Füzesgyarmati Egyházi Iskolában tanított. Elkötelezett híve lett a Kodály-módszernek és az Éneklő Ifjúság mozgalomnak. 150 tagú gyermek és 40 tagú vegyeskart vezetett Füzesgyarmaton.
1944-ben negyedszer hívták be katonának, amikor megsebesült. Nyugatra szállították, Németországban gyógyult, pár év németországi tartózkodás után 1951-ben érkezett az Egyesült Államokba.
Gyári munkásként dolgozott Chicagóban, mellette zongoristaként, zeneszerzőként egyaránt tevékenykedett. Amerikai tartózkodása idején szerény anyagi körülmények között élt, de hivatásának érezve terjesztette a magyar kultúrát. Zeneszerzői tehetsége – amelyre gyermekként, fiatalemberként Abonyban is felhívta a figyelmet - csak az 1979-es Magyarországra való visszatérése után tudott közkinccsé válni.

Végső akarata teljesült: magyar földben nyugszik Abonyban, ahova 1993. január 21-én temették szülei mellé.

Zenei, zeneszerzői tevékenysége

Itthon (1944-ig)
1934-ben mutatták be Abonyban a Hadnagy úr c. zenés játékát 6 dalbetétjével,
1935-ben került sor Mese hercege c. zenés játékának bemutatójára 8 dalbetétjével,
1936-ban a Homonnay színtársulat előadásában mutatták be Nyári felhő c. zenés játékát 16 dalbetétjével Kazal László és Major Ida vendégszereplésével,
1939-40 a Dáma c. nagyoperett megszületése,
1944. február 6-án Heinemann Sándor a Royal Revüszínház igazgatója szerződést ajánlott havi, legalább 2 szám komponálására. (Ennek a szerződésnek értelmében hangzott el a Rádióban rövidesen a Könnycseppek c. sanzonja Nagykovácsi Ilonával.)

Ezt a szerződést kénytelen volt „megszegni” az 1944 júliusában kapott katonai behívója miatt.

Amerikában (1951-től 1979-ig)
Chicagoban 1969-től államilag bejegyzett Kulturális Egyesületet szervezett „Tulipános Láda” néven, melynek keretében hétvégi Magyar Iskolát, Népdalkórust (60 taggal), Népi Tánccsoportot (40 taggal) szervezett.

Több száz magyar nótát, operett-dalt, táncdalt, sanzont komponált, amelyet közel 400 műsoros előadás, 1000 dalból álló repertoár - köztük saját szerzeményei - szólaltak meg a 30 ezer magyar és 55 ezer fős amerikai hallgatóság örömére.

38 legnépszerűbb szerzeményét hanglemezen is kiadták, ahol Bere Erzsébet – a legmagasabb szintet elérő tanítványa , akit ő tanított meg (újból) a magyar nyelvre - is közreműködött.

Az amerikai magyarság nagyra becsülte munkásságát : Musschot Mária és Szathmáry Lajos művészetpártolók az Egyesületnek klubházat vásároltak és bocsátottak a rendelkezésére.

Újra itthon (1979–től 1993-ig)
Szerzeményeit szeretné a Pesti Vigadóban bemutatni és itthon kiadni, de nem talál rá kiadót. 1987. tavaszán ismeri meg Éliás Tibor énekes-művészt, aki a Művészetpártolók Első Magyar Nosztalgia Egyletét alapította Szentendrén és ő vállalja, hogy saját költségén megjelenteti 109 magyarnótáját és 5 műdalát, ami így ezen év szeptember 20-án 2000 példányban a nótakedvelők kezébe kerülhetett. Abban az időben magán ember vagy szervezet nem adhatott ki könyvet, kottát vagy mást, - így mint "műsorfüzet" került bejegyzésre a 76 oldalas kiadvány. Éliás leleményességén múlott, hogy ez a sok szép dal nyomtatásban, kotta formában is megjelenhetett, - hiszen a címoldalon ott szerepelt, hogy "A kottafüzet az 1987. október 16-i szerzői est műsorának kottaanyagát is tartalmazza." Természetesen az elhangzó dalok előadóinak nevét is feltüntetve: Kalmár Magda, Szentendrei Klára, Berkes János, Éliás Tibor, Miklóssy József, Pere János.  

1987. október 16. első szerzői estje a Pesti Vigadóban.

Közben műveinek kottáit rendezte sajtó alá, hanglemezeket adott ki magyar nótáiból (Minden nótám neked írtam, Valahol a szívem mélyén,) operettdalaiból, sanzonjaiból és táncdalaiból (Valami szépet hadd mondjak el, Egy randevú a zongoránál). A hanglemezek megjelenését minden alkalommal élő hanglemez bemutató követett a Pesti Vigadóban vagy az Óbudai Társaskörben.

Dalait a szakma élvonalbeli művészei szólaltatták meg, mintegy elismerve ezzel dalainak művészi színvonalát.

1993-ban bekövetkezett halálát autóbaleset okozta: a gyalogos-zebrán szabályosan átkelve egy autó ütötte el.

Dalaiból
 Felföldi Anikó: Légy szíves
 Pere János: Távoli szerenád - szerenád-dal
 Tarnai Kiss László: Valahol a szívem mélyén - magyarnóta
 Szabó Miklós: Jön az ősz
 Ady Endre: Szeretném, ha szeretnének című versének megzenésítése és előadása Chicagóban
 A szakma legnépszerűbb művészei éneklik dalait: Valami szépet hadd mondjak el című lemezén

Emlékezete 
 Szülőfalujában, Nyírjákón az ő nevét viseli a községet átszelő 4105-ös út egyik belterületi szakasza.

Források
 Diószegi Sándor életrajza egyik hanglemezének hátlapján
 PIM1
 PIM2

További információk
 Magyarnóta Szerzők, énekesek és népdalosok lexikona. Szerk. Dr. Kikli Tivadar. Szeged, Bába és társai Kft., 1999.
 Magyar Nemzet 1993. jan. 19.
Tulipános Magyarnóta-Láda Diószegi Sándor szerzeményei kottás füzet. Szerkesztő-kiadó: Éliás Tibor 1987.

1915-ben született személyek
1993-ban elhunyt személyek
Magyar zeneszerzők
Diószegi Sándor ( Nyírjákó , december – Budapest , január ) zeneszerző , karnagy , református orgonista-kántortanító . Élete Az abonyi kántortanító majd iskolaigazgató gyermeke orgonista-kántortanítói oklevelet szerzett a nagykőrösi Tanítóképzőben . Fiatal tanítóként Pátrohán , majd a Füzesgyarmati Egyházi Iskolában tanított . Elkötelezett híve lett a Kodály-módszernek és az Éneklő Ifjúság mozgalomnak.tag ú gyermek éstagú vegyeskart vezetett Füzesgyarmaton . 1944-ben negyedszer hívták be katonának , amikor megsebesült . Nyugatra szállították , Németországban gyógyult , pár év németországi tartózkodás utánben érkezett az Egyesült Államokba . Gyári munkásként dolgozott Chicagóban , mellette zongoristaként , zeneszerzőként egyaránt tevékenykedett . Amerikai tartózkodása idején szerény anyagi körülmények között élt , de hivatásának érezve terjesztette a magyar kultúrát . Zeneszerzői tehetsége – amelyre gyermekként , fiatalemberként Abonyban is felhívta a figyelmet - csak azes Magyarországra való visszatérése után tudott közkinccsé válni . Végső akarata teljesült : magyar földben nyugszik Abonyban , ahova januárén temették szülei mellé . Zenei , zeneszerzői tevékenysége Itthonig ) 1934-ben mutatták be Abonyban a Hadnagy úr c. zenés játékátdalbetétjével , 1935-ben került sor Mese hercege c. zenés játékának bemutatójáradalbetétjével , 1936-ban a Homonnay színtársulat előadásában mutatták be Nyári felhő c. zenés játékátdalbetétjével Kazal László és Major Ida vendégszereplésével , 1939-40 a Dáma c. nagyoperett megszületése , 1944. februárán Heinemann Sándor a Royal Revüszínház igazgatója szerződést ajánlott havi , legalábbszám komponálására . ( Ennek a szerződésnek értelmében hangzott el a Rádióban rövidesen a Könnycseppek c. sanzonja Nagykovácsi Ilonával . ) Ezt a szerződést kénytelen volt „ megszegni” azjúliusában kapott katonai behívója miatt . Amerikábantőlig ) Chicagobantől államilag bejegyzett Kulturális Egyesületet szervezett „ Tulipános Láda” néven , melynek keretében hétvégi Magyar Iskolát , Népdalkórusttaggal ) , Népi Tánccsoportottaggal ) szervezett . Több száz magyar nótát , operett-dalt , táncdalt , sanzont komponált , amelyet közelműsoros előadás,dalból álló repertoár - köztük saját szerzeményei - szólaltak meg aezer magyar ésezer fős amerikai hallgatóság örömére . 38 legnépszerűbb szerzeményét hanglemezen is kiadták , ahol Bere Erzsébet – a legmagasabb szintet elérő tanítványa , akit ő tanított meg ( újból ) a magyar nyelvre - is közreműködött . Az amerikai magyarság nagyra becsülte munkásságát \ : Musschot Mária és Szathmáry Lajos művészetpártolók az Egyesületnek klubházat vásároltak és bocsátottak a rendelkezésére . Újra itthontőlig ) Szerzeményeit szeretné a Pesti Vigadóban bemutatni és itthon kiadni , de nem talál rá kiadót. tavaszán ismeri meg Éliás Tibor énekes-művészt , aki a Művészetpártolók Első Magyar Nosztalgia Egyletét alapította Szentendrén és ő vállalja , hogy saját költségén megjelentetimagyarnótáját ésműdalát , ami így ezen év szeptemberánpéldányban a nótakedvelők kezébe kerülhetett . Abban az időben magán ember vagy szervezet nem adhatott ki könyvet , kottát vagy mást , - így mint " műsorfüzet " került bejegyzésre aoldalas kiadvány . Éliás leleményességén múlott , hogy ez a sok szép dal nyomtatásban , kotta formában is megjelenhetett , - hiszen a címoldalon ott szerepelt , hogy " A kottafüzet az októberi szerzői est műsorának kottaanyagát is tartalmazza . " Természetesen az elhangzó dalok előadóinak nevét is feltüntetve : Kalmár Magda , Szentendrei Klára, Berkes János , Éliás Tibor , Miklóssy József , Pere János . 1987. október első szerzői estje a Pesti Vigadóban . Közben műveinek kottáit rendezte sajtó alá , hanglemezeket adott ki magyar nótáiból ( Minden nótám neked írtam , Valahol a szívem mélyén , ) operettdalaiból , sanzonjaiból és táncdalaiból ( Valami szépet hadd mondjak el , Egy randevú a zongoránál ) . A hanglemezek megjelenését minden alkalommal élő hanglemez bemutató követett a Pesti Vigadóban vagy az Óbudai Társaskörben . Dalait a szakma élvonalbeli művészei szólaltatták meg , mintegy elismerve ezzel dalainak művészi színvonalát . 1993-ban bekövetkezett halálát autóbaleset okozta : a gyalogos-zebrán szabályosan átkelve egy autó ütötte el . Dalaiból Felföldi Anikó : Légy szíves Pere János : Távoli szerenád - szerenád-dal Tarnai Kiss László : Valahol a szívem mélyén - magyarnóta Szabó Miklós : Jön az ősz Ady Endre : Szeretném , ha szeretnének című versének megzenésítése és előadása Chicagóban A szakma legnépszerűbb művészei éneklik dalait : Valami szépet hadd mondjak el című lemezén Emlékezete Szülőfalujában , Nyírjákón az ő nevét viseli a községet átszelőös út egyik belterületi szakasza . Források Diószegi Sándor életrajza egyik hanglemezének hátlapján PIM1 PIM2 További információk Magyarnóta Szerzők , énekesek és népdalosok lexikona . Szerk . Dr . Kikli Tivadar . Szeged , Bába és társai Kft. , Magyar Nemzet jan . Tulipános Magyarnóta-Láda Diószegi Sándor szerzeményei kottás füzet . Szerkesztő-kiadó : Éliás Tibor 1915-ben született személyek 1993-ban elhunyt személyek Magyar zeneszerzők