Dobra Voda (Benkovac)
Dobra Voda falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 39, közúton 51 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 12, közúton 15 km-re délre Dalmácia északi részén, Ravni kotar területén, Vrána északkeleti szomszédságában, a Zágráb-Split autópálya közelében fekszik. A falutól északkeletre folyik a Dobra Voda-patak, melyet az azonos nevű forrás táplál és amelyről a falu is a nevét kapta. A falut tölgy- és gyertyánfákból álló erdők, bokros és füves területek övezik. A közelében található a Vránai-tó partvidéke természetvédelmi terület.

Története
Dobra Voda nagyon régi település. Az írásos források közül az azóta kihalt Šušnja falu határleírása említi először 1390-ben, de ennél valószínűleg sokkal régebbi. A kora középkori Dobra Voda Szent Jeromos templomának és temetőjének maradványai ma is láthatók a településtől északkeletre a Dobra Voda forrása közelében. A Vrána Természetvédelmi  Park turistatérképén régészeti lelőhelyként van megjelölve. 1396-ban egy másik fennmaradt dokumentum már Dobra Voda határát írja le, amely akkor a skradini püspökséghez tartozott. 1402-ben az ostrovicai grófsághoz tartozott. A 14. és a 15. században a horvát Prklja nemzetségnek volt itt birtoka. 1409-től, miután Velence Dalmáciát megszerezte a Magyar Királyság és a Velencei Köztársaság határvidékén feküdt. Vrána igazgatása alá tartozott. 1479-ben a Keglević család birtoka volt. 1929-ben a falu területén 38 darab, 1471 és 1521 között veretett, a dózse képmását ábrázoló velencei ezüstpénzt találtak. A leletet a spliti régészeti múzeum vásárolta meg a megtalálójától, de mára nyoma veszett. A pénz feltehetőleg egy itt szolgált katona zsoldja volt és egy török betörés idején rejtették el. A feljegyzések szerint az első török rablótámadás 1506-ban érte a falut és a fosztogatások egészen a 17. század végéig hozzátartoztak az itteniek életéhez. 1527-ben a környező településekkel együtt elfoglalta a török. 1636-ban Dobra Vodának mintegy négyszáz katolikus lakosa volt. A török uralom 1683-ig tartott, amikor hosszú felszabadító harcok után a megszállókat elűzték. A folyamatos háborúskodások hatására azonban 1709-re a lakosság négy családra csökkent. 1797-ig a Velencei Köztársaság része volt. Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg. 1806-ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 46, 1910-ben 85 lakosa volt. A III. osztrák-magyar katonai felmérés térképe a falut Babić néven jelzi, melyet az alapján kapott, hogy a legtöbb család ezt a vezetéknevet viselte a faluban. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború idején 1941-ben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került. Az 1943. szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz, majd újra Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 98 százaléka horvát nemzetiségű volt. A délszláv háború idején a horvát kézen maradt területek határára esett. A háború során megrongálódott iskolaépületet később helyreállították. A településnek 2011-ben 113 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei
Szent Jeromos tiszteletére szentelt középkori templomának romjai a falutól 800 méterre északkeletre a Dobra Voda forrása közelében találhatók. 
Mihály arkangyal tiszteletére szentelt templomát 1988-ban kezdték építeni és 2003-ban fejezték be. Ivan Prenđa zárai érsek szentelte fel 2003. december 13-án. A templom egyhajós, harangtornyában  két harang található. A falu temploma és hívei a radošinovci Szent Antal plébániához tartoznak. A délszláv háború után a Radošinovcira menő út mellett új temetőt létesítettek.

Jegyzetek

Fordítás

Források
 Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac, 1987. YU

További információk
 Benkovac község hivatalos oldala 
 Benkovac turisztikai egyesületének honlapja 
 A zárai érsekség honlapja 
 A Slobodna Dalmacija cikke a településről 

Zára megye települései
Dobra Voda falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Benkovachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalban közútonkm-re délre Dalmácia északi részén , Ravni kotar területén , Vrána északkeleti szomszédságában , a Zágráb-Split autópálya közelében fekszik . A falutól északkeletre folyik a Dobra Voda-patak , melyet az azonos nevű forrás táplál és amelyről a falu is a nevét kapta . A falut tölgy- és gyertyánfákból álló erdők , bokros és füves területek övezik . A közelében található a Vránai-tó partvidéke természetvédelmi terület . Története Dobra Voda nagyon régi település . Az írásos források közül az azóta kihalt Šušnja falu határleírása említi előszörben , de ennél valószínűleg sokkal régebbi . A kora középkori Dobra Voda Szent Jeromos templomának és temetőjének maradványai ma is láthatók a településtől északkeletre a Dobra Voda forrása közelében . A Vrána Természetvédelmi Park turistatérképén régészeti lelőhelyként van megjelölve.ban egy másik fennmaradt dokumentum már Dobra Voda határát írja le , amely akkor a skradini püspökséghez tartozott.ben az ostrovicai grófsághoz tartozott . A és a században a horvát Prklja nemzetségnek volt itt birtoka.től , miután Velence Dalmáciát megszerezte a Magyar Királyság és a Velencei Köztársaság határvidékén feküdt . Vrána igazgatása alá tartozott.ben a Keglević család birtoka volt.ben a falu területéndarab,ésközött veretett , a dózse képmását ábrázoló velencei ezüstpénzt találtak . A leletet a spliti régészeti múzeum vásárolta meg a megtalálójától , de mára nyoma veszett . A pénz feltehetőleg egy itt szolgált katona zsoldja volt és egy török betörés idején rejtették el . A feljegyzések szerint az első török rablótámadásban érte a falut és a fosztogatások egészen a század végéig hozzátartoztak az itteniek életéhez.ben a környező településekkel együtt elfoglalta a török.ban Dobra Vodának mintegy négyszáz katolikus lakosa volt . A török uralomig tartott , amikor hosszú felszabadító harcok után a megszállókat elűzték . A folyamatos háborúskodások hatására azonbanre a lakosság négy családra csökkent.ig a Velencei Köztársaság része volt . Miután a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot és a campo formiói béke értelmében osztrák csapatok szállták meg.ban a pozsonyi béke alapján az Első Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . A III. osztrák-magyar katonai felmérés térképe a falut Babić néven jelzi , melyet az alapján kapott , hogy a legtöbb család ezt a vezetéknevet viselte a faluban . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . A második világháború idejénben a szomszédos településekkel együtt Olaszország fennhatósága alá került . Az szeptemberi olasz kapituláció után visszatért Horvátországhoz , majd újra Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát nemzetiségű volt . A délszláv háború idején a horvát kézen maradt területek határára esett . A háború során megrongálódott iskolaépületet később helyreállították . A településnekbenlakosa volt , akik főként mezőgazdasággal és állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei Szent Jeromos tiszteletére szentelt középkori templomának romjai a falutólméterre északkeletre a Dobra Voda forrása közelében találhatók . Mihály arkangyal tiszteletére szentelt templomátban kezdték építeni ésban fejezték be . Ivan Prenđa zárai érsek szentelte fel decemberán . A templom egyhajós , harangtornyában két harang található . A falu temploma és hívei a radošinovci Szent Antal plébániához tartoznak . A délszláv háború után a Radošinovcira menő út mellett új temetőt létesítettek . Jegyzetek Fordítás Források Benkovački kraj kroz vjekove Benkovac , YU További információk Benkovac község hivatalos oldala Benkovac turisztikai egyesületének honlapja A zárai érsekség honlapja A Slobodna Dalmacija cikke a településről Zára megye települései