Higany polikationok
A higany polikationjai pozitív töltésű összetett ionok, melyek kizárólag higanyatomokból épülnek fel. Legismertebb képviselőjük a higany(I)-vegyületekben előforduló  ion. Azt, hogy a Hg(I)-vegyületekben fém-fém kötés található, először 1927-ben igazolták röntgensugaras, és 1934-ben Raman spektroszkópiás eljárással. Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés.

Egyéb higany polikationok például a lineáris  és a  ionok, a háromszöges , de számos hosszabb láncú és síkszerkezetű ion is ismert.

Higany(I) 
A higany legismertebb polikationja a , melyben a higany oxidációs száma +1. Vélhetőleg ez az ion volt az első, bizonyítottan fém-fém kötést tartalmazó részecske. A  jelenlétét az oldatokban elsőként Ogg mutatta ki 1898-ban. 1900-ban Baker HgCl dimerek nyomára bukkant gőzfázisban. A  egységeket szilárd halmazállapotú anyagokban először 1926-ban azonosították röntgendiffrakcióval. A fém-fém kötés jelenlétét oldatokban 1934-ben erősítették meg Raman spektroszkópiával.

A  vizes oldatban stabil, Hg2+ ionnal és elemi higannyal van egyensúlyban, a Hg2+ részaránya körülbelül 0,6%. Az egyensúly könnyen eltolható, ha olyan anion kerül az oldatba, mely oldhatatlan Hg(II)-vegyületet képez – ennek hatására a Hg(I) teljesen diszproporcionálódik. Ilyen például a szulfidion (S2−). A célra megfelel olyan anion is, mely oldhatatlan Hg(I)-sót hoz létre, mint például a kloridion (Cl−). Ennek hatására a Hg és a Hg2+ is teljes egészében az adott Hg(I)-sóvá alakul.

 kationt tartalmazó ásvány az eglestonit.

Lineáris tri- és tetrahigany kationok 
A lineáris  (benne a higany formális oxidációs száma 2/3) és  (formális oxidációs szám 1/2) kation vegyületeit szintetizálták. Ezek az ionok csak szilárd fázisban ismertek, például a Hg3(AlCl4)2 és a Hg4(AsF6)2 vegyületekben. A Hg−Hg kötéshossz a -ban 255 pm, a -ban 255–262 pm. A kötés a 6s  pályák átfedésével kialakulú 2 centrumos 2 elektronos kötés.

Gyűrűs higany kationok
A háromszöges  kationt a terlinguait ásvány 1989-es újbóli vizsgálata során erősítették meg, és azóta több vegyületét is előállították. A háromcentrumos kételektronos kötés a higanyatomok 6s pályáinak átfedésével kialakuló (D3h szimmetriájú) „a1” kötőpályával írható le.

Lánc- és síkszerkezetű polikationok
Az aranysárga színű Hg2,86(AsF6), a felfedezői által „alkimisták aranyának” nevezett vegyületben egymásra merőleges higanyláncok találhatók.

A „fémes”  és  szerkezetében a higanyatomok síkhatszöges rétegeit  anionokból álló rétegek választják el egymástól. 7 K alatt mindkét vegyület szupravezetővé válik.

Jegyzetek

Fordítás

Higanyvegyületek
A higany polikationjai pozitív töltésű összetett ionok , melyek kizárólag higanyatomokból épülnek fel . Legismertebb képviselőjük a higany( I)-vegyületekben előforduló ion . Azt , hogy a Hg( I)-vegyületekben fém-fém kötés található , előszörben igazolták röntgensugaras , ésben Raman spektroszkópiás eljárással . Ez volt az egyik legkorábbi leírt kovalens fém-fém kötés . Egyéb higany polikationok például a lineáris és a ionok , a háromszöges , de számos hosszabb láncú és síkszerkezetű ion is ismert . Higany ( I ) A higany legismertebb polikationja a , melyben a higany oxidációs száma +1. Vélhetőleg ez az ion volt az első , bizonyítottan fém-fém kötést tartalmazó részecske . A jelenlétét az oldatokban elsőként Ogg mutatta kiban.ban Baker HgCl dimerek nyomára bukkant gőzfázisban . A egységeket szilárd halmazállapotú anyagokban előszörban azonosították röntgendiffrakcióval . A fém-fém kötés jelenlétét oldatokbanben erősítették meg Raman spektroszkópiával . A vizes oldatban stabil , Hg2+ ionnal és elemi higannyal van egyensúlyban , a Hg2+ részaránya körülbelül6 % . Az egyensúly könnyen eltolható , ha olyan anion kerül az oldatba , mely oldhatatlan Hg( II)-vegyületet képez – ennek hatására a Hg ( I ) teljesen diszproporcionálódik . Ilyen például a szulfidion ( S2− ) . A célra megfelel olyan anion is , mely oldhatatlan Hg( I)-sót hoz létre , mint például a kloridion ( Cl− ) . Ennek hatására a Hg és a Hg2+ is teljes egészében az adott Hg( I)-sóvá alakul. kationt tartalmazó ásvány az eglestonit . Lineáris tri- és tetrahigany kationok A lineáris ( benne a higany formális oxidációs száma3 ) és ( formális oxidációs szám2 ) kation vegyületeit szintetizálták . Ezek az ionok csak szilárd fázisban ismertek , például a Hg3( AlCl4)2 és a Hg4( AsF6)2 vegyületekben . A Hg−Hg kötéshossz a -banpm , a -ban262 pm . A kötés a pályák átfedésével kialakulúcentrumoselektronos kötés . Gyűrűs higany kationok A háromszöges kationt a terlinguait ásványes újbóli vizsgálata során erősítették meg , és azóta több vegyületét is előállították . A háromcentrumos kételektronos kötés a higanyatomok pályáinak átfedésével kialakuló ( D3h szimmetriájú ) „ a1” kötőpályával írható le . Lánc- és síkszerkezetű polikationok Az aranysárga színű Hg2,86( AsF6 ) , a felfedezői által „ alkimisták aranyának” nevezett vegyületben egymásra merőleges higanyláncok találhatók . A „ fémes” és szerkezetében a higanyatomok síkhatszöges rétegeit anionokból álló rétegek választják el egymástól.K alatt mindkét vegyület szupravezetővé válik . Jegyzetek Fordítás Higanyvegyületek