I. Sándor szerb király
I. Sándor Obrenović () (Belgrád, 1876. augusztus 14. – Belgrád, 1903. június 11.) szerb király 1889-től a haláláig.

I. Milán szerb király egyetlen gyermekeként született, és édesapja lemondása után, 1889-ben úgyszólván gyermekként lépett a trónra. Régenstanácsot neveztek ki mellé, melyet Sándor 1893. április 13-án feloszlatott, és 17 évesen maga vette kezébe az ország irányítását. A trónraléptekor még kedvezően fogadott ifjú hamarosan maga ellen fordította támogatóinak nagy részét, ugyanis kizárta a kormányzásból az oroszbarát Radikális Pártot, és az 1889-es liberális alkotmány helyett a törvényhozást korlátozó 1869-es alaptörvényt elevenítette fel. Emellett gyakran cserélgette a minisztereit, és hazahívta, majd a hadsereg főparancsnokává nevezte ki emigrációban élő osztrákbarát édesapját. Miután a sajtó élesen kritizálta politikáját és önkényuralmi módszereit, Sándor édesapja győzködésére korlátozta az egyesülési- és sajtószabadságot. A Milán elleni 1899-es sikertelen merénylet további elnyomó intézkedésekhez vezetett.

Sándor 1900-ban veszítette el véglegesen a tekintélyét alattvalói előtt, amikor – figyelmen kívül hagyva édesapja és politikai tanácsadói ellenvetéseit – bejelentette, hogy feleségül veszi a nálánál tíz évvel idősebb Draga Mašínt, egy cseh mérnök özvegyét, aki korábban Milán udvarhölgye is volt. A döntés után tiltakozásul a szerb kormány testületileg lemondott. A botrány miatt 1901-ben Sándor liberálisabb alkotmány bevezetésére kényszerült, és létrehozta a szenátust (a törvényhozás felsőházát).

A király uralkodása alatt fejlesztette a gazdaságot, megreformálta a hadsereget, és az eredetileg Mihály fejedelem nevéhez fűződő balkáni szövetség újjáélesztésével megpróbálta javítani Szerbia nemzetközi pozícióját. Ugyanakkor azonban gúnyt űzött az alkotmányos kormányzásból azáltal, hogy 1903-ban néhány órára felfüggesztette az alaptörvényt, mert néhány alkotmányellenes változtatást akart bevezetni. Ráadásul azt is tervezte, hogy Draga testvérét jelöli ki örököséül. Hamarosan összeesküvők egy csoportja rohamozta meg a palotát, és lemészárolta Sándort, Dragát, illetve udvartartásuk több tagját.

A nép többségében üdvözölte az államcsínyt, az új király pedig az 1858-ban lemondott Sándor szerb fejedelem fia, Karagyorgyevics I. Péter lett.

Jegyzetek

Források 
 

Szerb uralkodók
Obrenović-ház
1876-ban született személyek
1903-ban elhunyt személyek
Meggyilkolt uralkodók
I. Sándor Obrenović ( ) ( Belgrád , augusztus – Belgrád , június ) szerb királytől a haláláig . I. Milán szerb király egyetlen gyermekeként született , és édesapja lemondása után, ben úgyszólván gyermekként lépett a trónra . Régenstanácsot neveztek ki mellé , melyet Sándor áprilisán feloszlatott , ésévesen maga vette kezébe az ország irányítását . A trónraléptekor még kedvezően fogadott ifjú hamarosan maga ellen fordította támogatóinak nagy részét , ugyanis kizárta a kormányzásból az oroszbarát Radikális Pártot , és azes liberális alkotmány helyett a törvényhozást korlátozóes alaptörvényt elevenítette fel . Emellett gyakran cserélgette a minisztereit , és hazahívta , majd a hadsereg főparancsnokává nevezte ki emigrációban élő osztrákbarát édesapját . Miután a sajtó élesen kritizálta politikáját és önkényuralmi módszereit , Sándor édesapja győzködésére korlátozta az egyesülési- és sajtószabadságot . A Milán ellenies sikertelen merénylet további elnyomó intézkedésekhez vezetett . Sándorban veszítette el véglegesen a tekintélyét alattvalói előtt , amikor – figyelmen kívül hagyva édesapja és politikai tanácsadói ellenvetéseit – bejelentette , hogy feleségül veszi a nálánál tíz évvel idősebb Draga Mašínt , egy cseh mérnök özvegyét , aki korábban Milán udvarhölgye is volt . A döntés után tiltakozásul a szerb kormány testületileg lemondott . A botrány miattben Sándor liberálisabb alkotmány bevezetésére kényszerült , és létrehozta a szenátust ( a törvényhozás felsőházát ) . A király uralkodása alatt fejlesztette a gazdaságot , megreformálta a hadsereget , és az eredetileg Mihály fejedelem nevéhez fűződő balkáni szövetség újjáélesztésével megpróbálta javítani Szerbia nemzetközi pozícióját . Ugyanakkor azonban gúnyt űzött az alkotmányos kormányzásból azáltal , hogyban néhány órára felfüggesztette az alaptörvényt , mert néhány alkotmányellenes változtatást akart bevezetni . Ráadásul azt is tervezte , hogy Draga testvérét jelöli ki örököséül . Hamarosan összeesküvők egy csoportja rohamozta meg a palotát , és lemészárolta Sándort , Dragát , illetve udvartartásuk több tagját . A nép többségében üdvözölte az államcsínyt , az új király pedig azban lemondott Sándor szerb fejedelem fia , Karagyorgyevics I. Péter lett . Jegyzetek Források Szerb uralkodók Obrenović-ház 1876-ban született személyek 1903-ban elhunyt személyek Meggyilkolt uralkodók