Handzsa
A  a koreai nyelv írására használt kínai írásjegyek megnevezése.

Története
A kínai írásjegyek használatára koreai nyelvterületen i. sz. 414-ből van fennmaradt bizonyíték: egy felirat a   király emlékére emelt kőoszlopon. Jóval azelőtt is használtak már kínai írásjegyeket, már az i. e. 1. században is, ahogy a koreai törzsek kapcsolatba kerültek a kínai dinasztiákkal, bár ekkor még nem a saját nyelvük leírására. Az ötödik (más források szerint hetedik) századtól Sillában már rendszerben használták a kínai írásjegyeket a koreai nyelv írására is. Ez a rendszer az idu írás. A -korban ezt követte a jóval fejlettebb  (향찰) rendszer, melynek segítségével teljes mondatokat tettek koreaiul olvashatóvá a handzsa írásjegyek segítségével. Ezenfelül létezett még a  (구결) rendszer is, melyet kínai klasszikusok olvasásához használtak.

A 15. század óta létezik a  ábécé, melyet kifejezetten a koreai nyelvre hoztak létre -kori tudósok, ám a konfucianizmus és a kínai kultúra befolyása miatt egészen 1945-ig nem nagyon használták. Dél-Koreában a hangul mellett a  is használatban maradt, főképp rövidítésekben és kínai eredetű, azonos koreai olvasatú szavak egyértelműsítésére használják. Észak-Koreában hivatalosan 1949 óta nincs használatban, bár tartanak -kurzusokat az oktatási intézményekben. Észak-Koreában mintegy 2000  tanulnak meg a diákok, Dél-Koreában 1800-at.

A koreai nevek jó részének is van kínai írásjegyű megfelelője. Az utónevekhez választható  írásjegyek listája hivatalos dokumentum Dél-Koreában: a legfelsőbb bíróság döntött róla 1991-ben, ekkor 2854 írásjegyet jelöltek meg utónévben elfogadhatóként. A listát azóta 5151-re bővítették.

Saját alkotású írásjegyek

A  rendszer meglévő kínai írásjegyeket használ, azonban egyes szavak, kifejezések, helynevek vagy személynevek esetében a koreaiak saját írásjegyet alkottak. Ilyen például a 畓 (논 답, nondap, „rizsföld”), a 㸴 (소, , egy vezetéknév) vagy a 乭 (돌, , utónévben használt szótag).

Néhány  írásjegynek sajátos egyszerűsített formát is megalkottak, ezek összefoglaló neve .

Jegyzetek

Források
  
  
  
  
  

Koreai nyelv
Kínai írás
A a koreai nyelv írására használt kínai írásjegyek megnevezése . Története A kínai írásjegyek használatára koreai nyelvterületen i. sz.ből van fennmaradt bizonyíték : egy felirat a király emlékére emelt kőoszlopon . Jóval azelőtt is használtak már kínai írásjegyeket , már az i . e. században is , ahogy a koreai törzsek kapcsolatba kerültek a kínai dinasztiákkal , bár ekkor még nem a saját nyelvük leírására . Az ötödik ( más források szerint hetedik ) századtól Sillában már rendszerben használták a kínai írásjegyeket a koreai nyelv írására is . Ez a rendszer az idu írás . A -korban ezt követte a jóval fejlettebb ( 향찰 ) rendszer , melynek segítségével teljes mondatokat tettek koreaiul olvashatóvá a handzsa írásjegyek segítségével . Ezenfelül létezett még a ( 구결 ) rendszer is , melyet kínai klasszikusok olvasásához használtak . A század óta létezik a ábécé , melyet kifejezetten a koreai nyelvre hoztak létre -kori tudósok , ám a konfucianizmus és a kínai kultúra befolyása miatt egészenig nem nagyon használták . Dél-Koreában a hangul mellett a is használatban maradt , főképp rövidítésekben és kínai eredetű , azonos koreai olvasatú szavak egyértelműsítésére használják . Észak-Koreában hivatalosanóta nincs használatban , bár tartanak -kurzusokat az oktatási intézményekben . Észak-Koreában mintegy tanulnak meg a diákok , Dél-Koreábanat . A koreai nevek jó részének is van kínai írásjegyű megfelelője . Az utónevekhez választható írásjegyek listája hivatalos dokumentum Dél-Koreában : a legfelsőbb bíróság döntött rólaben , ekkorírásjegyet jelöltek meg utónévben elfogadhatóként . A listát azótare bővítették . Saját alkotású írásjegyek A rendszer meglévő kínai írásjegyeket használ , azonban egyes szavak , kifejezések , helynevek vagy személynevek esetében a koreaiak saját írásjegyet alkottak . Ilyen például a 畓 ( 논 답 , nondap , „ rizsföld” ) , a 㸴 ( 소 , , egy vezetéknév ) vagy a 乭 ( 돌 , , utónévben használt szótag ) . Néhány írásjegynek sajátos egyszerűsített formát is megalkottak , ezek összefoglaló neve \ . Jegyzetek Források Koreai nyelv Kínai írás