Horváth János (ügyvéd)
Horváth János (Csepreg, 1853. március 1. – Budapest, 1945. október 20.) ügyvéd, lapszerkesztő, Országos Központi Hitelszövetkezet-igazgató, politikus, író, szövetkezeti vezető.

Élete

Régi nemes csizmadia családból származott, melynek majdnem minden tagja céhmester volt. Horváth a gimnáziumot Kőszegen, Nyitrán és Sopronban végezte. A jogi tanfolyamot 1873-ban Bécsben kezdette és azután Budapesten folytatta és fejezte be. 1879-ben jogi doktorrá avatták. 1881-ben ügyvédi vizsgát tett; ezután mint ügyvéd a fő- és székvárosban működött. Részt vett az 1878. évi boszniai okkupációban és katonai kötelezettségét mint szabadságolt állományú honvédhadnagy végezte be.

1883-ban a főváros IV. kerületében kerületi esküdté választották és amikor az 1884. év végén az új ipartörvény életbe lépett, őt bízták meg mint iparhatósági biztost a budapesti ipartestületek megalakításával. Ezután tevékenységének és irodalmi működésének jelentékeny részét az iparosok közügyeinek szentelte. Részt vett az 1887. évi budapesti, az 1890. évi aradi és az 1893. évi miskolci országos ipartestületi kongresszusokon. Felszólalásai, indítványai figyelmet keltettek és elfogadtattak.

A hazai ipartestületek központi bizottságának titkárává választották és a fővárosi iparoskörnek is titkára volt. Részt vett az 1894. évi kerületi betegsegélyző pénztárak kongresszusán. 1905-ben az Ipartestületek Országos Szövetségének felállítását kezdeményezte. 1900-tól vezette az Országos Központi Hitelszövetkezet ipari osztályát, majd 1906-tól annak aligazgatója, 1914-től igazgatója volt, később ügyvezető igazgatóként működött. Póttagja volt a felsőháznak is. Sírja a Kerepesi úti temetőben található (34-2-5).

Írásai

Már mint joghallgató cikkeket írt a Magyar Themisbe s a Jogtudományi Közlönybe, melynek állandó munkatársa (1881. Kis István közjoga, 1882. Törvényellenességek a szövetkezetek alapszabályaiban, 1883. Lefoglalható-e a függő termés mint ingóság? 1888. A törvény rendes útja, Tekinthető-e szövetkezeti igazgatónak az, ki czégjegyzési aláírását az alapszabályokban kitűzött határidő alatt be nem mutatja? A kih. törv. 104. §-a, 1892. Özvegyi jog az ipartörvény alapján). Irodalmi működése azonban leginkább az iparosok ügyeire terjed ki, megvitatva s tisztázva a fontosabb iparfejlesztési, ipari-közigazgatási, -jogi s -pénzügyi kérdéseket, saját lapján kívül a Magyar Iparban, az Alföldi Iparlapban, a Magyar Czipészek Lapjában, a Mészárosok és Hentesek Lapjában, az Építőiparban s a Magyar Iparosok Naptárában.

Művei

 A bosnyák társadalmi viszonyok. Sopron, 1879
 Az építőiparosok képesítése. Budapest, 1885
 Az iparosok adó-, bélyeg- és illetékügyeinek kézikönyve. Budapest, 1890 (Az iparegyesület megbizásából)
 A Magyar Iparosok Naptára. Budapest,. 1894 és 1895 (III. és IV. évf.)
 Iparosok szövetkezzetek! Budapest, 1901
 Das Handwerkergenossenschaftswesen in Ungarn. Bp, 1904 Online
 Magyar szövetkezeti rendszer. A magyar szövetkezeti intézmény története. Budapest, 1935

Szerkesztette az Iparügyek c. szaklapot 1893-tól Budapesten (ebben nevezetesebb cikkei: Az adóreform ipari szempontból, Az iparosok választói joga, Szabadalmi ügyünk reformja, A betegsegélyző pénztárak és közkórházak, A betegsegélyző pénztárak létkérdése, A magyar socialisták, Tan- és munkaviszony szabályozása sat. Ezeken kívül több életrajzot írt jelentékenyebb iparosainkról).

Források

  On-line elérés
  On-line elérés
 PIM

Magyar jogászok
Magyar írók
1853-ban született személyek
1945-ben elhunyt személyek
Horváth János ( Csepreg , március – Budapest , október ) ügyvéd , lapszerkesztő , Országos Központi Hitelszövetkezet-igazgató , politikus , író , szövetkezeti vezető . Élete Régi nemes csizmadia családból származott , melynek majdnem minden tagja céhmester volt . Horváth a gimnáziumot Kőszegen , Nyitrán és Sopronban végezte . A jogi tanfolyamotban Bécsben kezdette és azután Budapesten folytatta és fejezte be.ben jogi doktorrá avatták.ben ügyvédi vizsgát tett ; ezután mint ügyvéd a fő- és székvárosban működött . Részt vett az évi boszniai okkupációban és katonai kötelezettségét mint szabadságolt állományú honvédhadnagy végezte be . 1883-ban a főváros IV. kerületében kerületi esküdté választották és amikor az év végén az új ipartörvény életbe lépett , őt bízták meg mint iparhatósági biztost a budapesti ipartestületek megalakításával . Ezután tevékenységének és irodalmi működésének jelentékeny részét az iparosok közügyeinek szentelte . Részt vett az évi budapesti , az évi aradi és az évi miskolci országos ipartestületi kongresszusokon . Felszólalásai , indítványai figyelmet keltettek és elfogadtattak . A hazai ipartestületek központi bizottságának titkárává választották és a fővárosi iparoskörnek is titkára volt . Részt vett az évi kerületi betegsegélyző pénztárak kongresszusán.ben az Ipartestületek Országos Szövetségének felállítását kezdeményezte.tól vezette az Országos Központi Hitelszövetkezet ipari osztályát , majdtól annak aligazgatója, től igazgatója volt , később ügyvezető igazgatóként működött . Póttagja volt a felsőháznak is . Sírja a Kerepesi úti temetőben található5 ) . Írásai Már mint joghallgató cikkeket írt a Magyar Themisbe s a Jogtudományi Közlönybe , melynek állandó munkatársa Kis István közjoga , Törvényellenességek a szövetkezetek alapszabályaiban , Lefoglalható-e a függő termés mint ingóság ? A törvény rendes útja , Tekinthető-e szövetkezeti igazgatónak az , ki czégjegyzési aláírását az alapszabályokban kitűzött határidő alatt be nem mutatja ? A kih. törv . §-a , Özvegyi jog az ipartörvény alapján ) . Irodalmi működése azonban leginkább az iparosok ügyeire terjed ki , megvitatva s tisztázva a fontosabb iparfejlesztési , ipari-közigazgatási , -jogi s -pénzügyi kérdéseket , saját lapján kívül a Magyar Iparban , az Alföldi Iparlapban , a Magyar Czipészek Lapjában , a Mészárosok és Hentesek Lapjában , az Építőiparban s a Magyar Iparosok Naptárában . Művei A bosnyák társadalmi viszonyok . Sopron , Az építőiparosok képesítése . Budapest , Az iparosok adó- , bélyeg- és illetékügyeinek kézikönyve . Budapest,( Az iparegyesület megbizásából ) A Magyar Iparosok Naptára . Budapest,.és( III. és IV. évf . ) Iparosok szövetkezzetek ! Budapest , Das Handwerkergenossenschaftswesen in Ungarn . Bp,Online Magyar szövetkezeti rendszer . A magyar szövetkezeti intézmény története . Budapest , Szerkesztette az Iparügyek c. szaklapottól Budapesten ( ebben nevezetesebb cikkei : Az adóreform ipari szempontból , Az iparosok választói joga , Szabadalmi ügyünk reformja , A betegsegélyző pénztárak és közkórházak , A betegsegélyző pénztárak létkérdése , A magyar socialisták , Tan- és munkaviszony szabályozása sat . Ezeken kívül több életrajzot írt jelentékenyebb iparosainkról ) . Források On-line elérés On-line elérés PIM Magyar jogászok Magyar írók 1853-ban született személyek 1945-ben elhunyt személyek