Budapesti Munkástanács
A Budapesti Munkástanács az őszirózsás forradalom és az első magyar köztársaság alatt működő döntéshozó szerv volt. Ténylegesen 1918. november 2-án alakult meg, a követeket már október 30-án megválasztották. A szervezeti szabályzat szerint a küldöttek egyharmadát a szakszervezetek és szociáldemokrata pártszervezetek delegálták, kétharmadát pedig a munkások választották. A Budapesti Munkástanács vezetői Preusz Mór, Vanczák János és Büchler József lettek. A Vágó Béla vezette kommunistákat 1919. január 28-án kizárták. Szerepét a Magyarországi Tanácsköztársaság kikiáltásakor (1919. március 21.) a Budapesti Központi Forradalmi Munkás- és Katonatanács vette át.

Az utolsó ülés 
1919. március 21-ére hirdették meg a Váci utcai Újvárosházára a Budapesti Munkástanács ülését, hogy úgy mint a Budapesti Katonatanács tette, döntsenek a proletárdiktatúra kikiáltásáról, és hogy bejelentsék a Magyarországi Szociáldemokrata Párt és a Kommunisták Magyarországi Pártjának egyesülését. Alaposan ellenőrizték a bejövőket, s végül kb. 700 ember gyűlt össze. Az ülést a tanács egyik vezetője, Preusz Mór nyitotta meg (19:15), s vázolta, mi célból ültek össze, majd átadta a szót Garbai Sándornak. Garbai javasolta a tanácsnak, mondja ki a proletárdiktatúrát, fogadja el a két párt egyesülését. A Budapesti Munkástanács hangos éljenzéssel tette ezt meg, majd Pogány József hírül adta a Budapesti Katonatanács csatlakozását. Az ülésen felszólalt többek közt Bolgár Elek és Bokányi Dezső is.

Források 
 
 Vörös Könyv 1919. Lakitelek, 1993, Antológia Kiadó.

Magyarország 20. századi történelme
Budapest történelme
A Budapesti Munkástanács az őszirózsás forradalom és az első magyar köztársaság alatt működő döntéshozó szerv volt . Ténylegesen novemberán alakult meg , a követeket már októberán megválasztották . A szervezeti szabályzat szerint a küldöttek egyharmadát a szakszervezetek és szociáldemokrata pártszervezetek delegálták , kétharmadát pedig a munkások választották . A Budapesti Munkástanács vezetői Preusz Mór , Vanczák János és Büchler József lettek . A Vágó Béla vezette kommunistákat januárán kizárták . Szerepét a Magyarországi Tanácsköztársaság kikiáltásakor március ) a Budapesti Központi Forradalmi Munkás- és Katonatanács vette át . Az utolsó ülés 1919. márciusére hirdették meg a Váci utcai Újvárosházára a Budapesti Munkástanács ülését , hogy úgy mint a Budapesti Katonatanács tette , döntsenek a proletárdiktatúra kikiáltásáról , és hogy bejelentsék a Magyarországi Szociáldemokrata Párt és a Kommunisták Magyarországi Pártjának egyesülését . Alaposan ellenőrizték a bejövőket , s végül kb.ember gyűlt össze . Az ülést a tanács egyik vezetője , Preusz Mór nyitotta meg15 ) , s vázolta , mi célból ültek össze , majd átadta a szót Garbai Sándornak . Garbai javasolta a tanácsnak , mondja ki a proletárdiktatúrát , fogadja el a két párt egyesülését . A Budapesti Munkástanács hangos éljenzéssel tette ezt meg , majd Pogány József hírül adta a Budapesti Katonatanács csatlakozását . Az ülésen felszólalt többek közt Bolgár Elek és Bokányi Dezső is . Források Vörös Könyv Lakitelek , Antológia Kiadó . Magyarország századi történelme Budapest történelme