Puli (autótípus)
A Puli egy magyar autótípus (kétszemélyes városi törpeautó) volt, amelyet 1986-tól 1998-ig a hódmezővásárhelyi HÓDGÉP gyártott. Tervezője Szolár Tibor. Később több más változatban és elektromos hajtással is megjelent.

Története 

Egy állítólagos francia befektető, bizonyos Teddy Marson ötlete volt a kisautó gyártása, mert Franciaországban az ilyen kis teljesítményű járművek vezetéséhez az 1980-as években nem kellett B kategóriás gépjárművezetői engedély. Marson több másik országban is próbálkozott az autó ötletével, de támogatást Magyarországig senkinél sem sikerült elérnie, az összeomlófélben lévő KGST-vel piacát vesztő Magyarország a Technoimpex külkereskedelmi vállalat révén viszont hajlandó volt 80 000 frank támogatásról szerződést kötni a gyanús francia cégével, a Société Marsonnal, ráadásul Marson minden eladott autó után 150 frankra volt jogosult. A magyar cég a kisautó gyártásával nemzetközi sikerekben reménykedett.  

1986-ban francia megrendelésre három prototípus készült el az akkor még Hungi City nevű városi kisautóból. Először az Ikarust keresték meg a gyártással, de annak egy másik kisautóprojekt, a Tecoplan Leo kötötte le a kapacitását, ezután jutottak el az állami megrendeléseket elvesztő HÓDGÉP-hez. A HÓDGÉP kapva kapott a lehetőségen, de két fő probléma támadt: egyrészt Marson az ígérete ellenére nem talált vevőket a gyártani kívánt autókra, másrészt a – kezdetben Hungi City, majd Pouli, végül Puli nevű – kisautó mindvégig rendkívül pontatlan, igénytelen minőségben készült. Ehhez jöttek az import alkatrészek, amihez csak drága nyugati valutával lehetett hozzájutni, ezért igyekeztek a kocsit itthonról beszerezhető (Lada, Polski Fiat, Trabant) alkatrészekkel szerelni.  

A gyártás megkezdésére 20 millió forintot szántak, ami rendkívül kevés volt, emiatt volt javarészt pontatlan élőmunka a gyártás során. A külföldön is bemutatott tesztpéldányok is számos gyermekbetegségtől szenvedtek: zajosak, nyekergősek voltak, és egy kis esőtől is hamar beáztak. Az eredetileg használt japán gyártású motorok gazdaságtalanok voltak, ráadásul a magyar cég pereskedésbe is kezdett a gyártóval. Újratervezés következett, ahol számos változást eszközöltek, több alkatrész az Ikarustól származott, de így is drága maradt, mert már a KGST is valutát kért rubel helyett az ottani alkatrészekért. Közben további változatokat is terveztek (kabrió, kombi, áruszállító stb.), de Marson elmaradt vevői miatt a magyaroknak kellett új befektetőket találni, akik viszont a kocsi továbbra is gyatra színvonala miatt mind sorra elálltak a lehetséges üzlettől; még a Magyar Posta is emiatt hátrált ki a Puli mögül, ami kezdetben ígéretes kézbesítői járműnek tűnt. 

Az 1990-es években gyártottak egy elektromos modellt is Puli Pinguin néven, amelyben Pinguin márkájú akkumulátorok voltak. Voltak újabb áttervezések és típusok is, de a rendszerváltás után még inkább piacképtelennek tűntek, részben a rossz minőség, részben a magas ár miatt. A HÓDGÉP-ből ekkorra már Puli Kft.-vé váló cégnek egyre nőttek az adósságai. 

Demszky Gábor akkori főpolgármesternek ugyanakkor megtetszett a jármű, és a 2E nevű áruszállító változatból több tucatot vásároltak a budapesti kórházak, a Fővárosi Elektromos Művek (ELMŰ) és a fővárosi temetkezési vállalat (BTI) is. A fővárosi siker egy 600 darabos külföldi megrendelést eredményezett, aminek a rendezetlen gyártás miatt a harmadik határidejét is lekésték, így ez az üzlet is kútba esett. 

1993-ban a Puli Kft. csődeljárás alá került. A vezetőség reménykedett egy külföldi autógyár általi felvásárlásban, de ez nem történt meg, 1996-ban a cég csődbe ment, két év múlva a jogutód is megszűnt. A legtöbb működő Puli a köztemetőkben maradt fenn, mint elektromos halottaskocsi, így a temetők műhelye vált a típus amolyan „márkaszervizévé”.

A kisebb (összesen pár száz darab) külföldi siker ellenére a hazai forgalmazás nem lett sikeres, a kis gyártott darabszám (napi kettő) és az ezzel nyilvánvalóan összefüggő magas ár miatt.

Jellemzői 

A kétüléses műanyag karosszériás autót 4 kW (5,5 LE) teljesítményű, japán gyártmányú dízelmotor hajtotta, végsebessége kb. 45 km/h.

Számos mechanikai alkatrésze korabeli Škoda-, Lada- vagy Polski Fiat-alkatrésznek felelt meg, amelyek utánpótlási lehetősége Magyarországon akkoriban egyszerűbbnek látszott. A városi kisautó jellegnek megfelelően, felépítésében alkalmaztak olyan műszaki megoldásokat, amik lehetővé tették a kisméretű (hossza 2,46 m, szélessége 1,40 m, magassága 1,42 m), kis tömegű (saját tömeg: 350 kg) jármű elkészítését. Manőverezési képessége igen jó volt: fordulási körátmérője 6,8 m.

A karosszéria acéllemezzel kombinált, üvegszálerősítésű poliészterből készült, háromajtós kivitelben, a tetőrészbe beépített napfénytetővel. Az erőátvitelt fokozatmentes automatikus tengelykapcsolóval oldották meg. A jármű hasznos terhelhetősége 200 kg volt. Csomag- vagy áruszállításra az ülések mögötti, 300 literes csomagtér nyújtott lehetőséget.

A HÓDGÉP a két személy közlekedésén túlmenően bevásárlásra és közüzemi szolgáltatások (posta, villamos művek, gázművek) járművének szánta a Pulit.

Modellek

Jegyzetek

Források 
 magyarjarmu.hu/
 A magyar Rolls Royce (Autónak kicsi kutyának nagy)
 HÓDGÉP gyári prospektus
 Kengyel Kristóf: Az egyetlen magyar autómárka története (Totalcar, 2022. március 21.)

További információk 
 autonavigator.hu
 webcarstory.com

Technika Magyarországon
Miniautók
Magyar autók
A Puli egy magyar autótípus ( kétszemélyes városi törpeautó ) volt , amelyettólig a hódmezővásárhelyi HÓDGÉP gyártott . Tervezője Szolár Tibor . Később több más változatban és elektromos hajtással is megjelent . Története Egy állítólagos francia befektető , bizonyos Teddy Marson ötlete volt a kisautó gyártása , mert Franciaországban az ilyen kis teljesítményű járművek vezetéséhez azas években nem kellett B kategóriás gépjárművezetői engedély . Marson több másik országban is próbálkozott az autó ötletével , de támogatást Magyarországig senkinél sem sikerült elérnie , az összeomlófélben lévő KGST-vel piacát vesztő Magyarország a Technoimpex külkereskedelmi vállalat révén viszont hajlandó volt000 frank támogatásról szerződést kötni a gyanús francia cégével , a Société Marsonnal , ráadásul Marson minden eladott autó utánfrankra volt jogosult . A magyar cég a kisautó gyártásával nemzetközi sikerekben reménykedett . 1986-ban francia megrendelésre három prototípus készült el az akkor még Hungi City nevű városi kisautóból . Először az Ikarust keresték meg a gyártással , de annak egy másik kisautóprojekt , a Tecoplan Leo kötötte le a kapacitását , ezután jutottak el az állami megrendeléseket elvesztő HÓDGÉP-hez . A HÓDGÉP kapva kapott a lehetőségen , de két fő probléma támadt : egyrészt Marson az ígérete ellenére nem talált vevőket a gyártani kívánt autókra , másrészt a – kezdetben Hungi City , majd Pouli , végül Puli nevű – kisautó mindvégig rendkívül pontatlan , igénytelen minőségben készült . Ehhez jöttek az import alkatrészek , amihez csak drága nyugati valutával lehetett hozzájutni , ezért igyekeztek a kocsit itthonról beszerezhető ( Lada , Polski Fiat , Trabant ) alkatrészekkel szerelni . A gyártás megkezdéséremillió forintot szántak , ami rendkívül kevés volt , emiatt volt javarészt pontatlan élőmunka a gyártás során . A külföldön is bemutatott tesztpéldányok is számos gyermekbetegségtől szenvedtek : zajosak , nyekergősek voltak , és egy kis esőtől is hamar beáztak . Az eredetileg használt japán gyártású motorok gazdaságtalanok voltak , ráadásul a magyar cég pereskedésbe is kezdett a gyártóval . Újratervezés következett , ahol számos változást eszközöltek , több alkatrész az Ikarustól származott , de így is drága maradt , mert már a KGST is valutát kért rubel helyett az ottani alkatrészekért . Közben további változatokat is terveztek ( kabrió , kombi , áruszállító stb. ) , de Marson elmaradt vevői miatt a magyaroknak kellett új befektetőket találni , akik viszont a kocsi továbbra is gyatra színvonala miatt mind sorra elálltak a lehetséges üzlettől ; még a Magyar Posta is emiatt hátrált ki a Puli mögül , ami kezdetben ígéretes kézbesítői járműnek tűnt . Azes években gyártottak egy elektromos modellt is Puli Pinguin néven , amelyben Pinguin márkájú akkumulátorok voltak . Voltak újabb áttervezések és típusok is , de a rendszerváltás után még inkább piacképtelennek tűntek , részben a rossz minőség , részben a magas ár miatt . A HÓDGÉP-ből ekkorra már Puli Kft.-vé váló cégnek egyre nőttek az adósságai . Demszky Gábor akkori főpolgármesternek ugyanakkor megtetszett a jármű , és a nevű áruszállító változatból több tucatot vásároltak a budapesti kórházak , a Fővárosi Elektromos Művek ( ELMŰ ) és a fővárosi temetkezési vállalat ( BTI ) is . A fővárosi siker egydarabos külföldi megrendelést eredményezett , aminek a rendezetlen gyártás miatt a harmadik határidejét is lekésték , így ez az üzlet is kútba esett . 1993-ban a Puli Kft. csődeljárás alá került . A vezetőség reménykedett egy külföldi autógyár általi felvásárlásban , de ez nem történt meg, ban a cég csődbe ment , két év múlva a jogutód is megszűnt . A legtöbb működő Puli a köztemetőkben maradt fenn , mint elektromos halottaskocsi , így a temetők műhelye vált a típus amolyan „ márkaszervizévé” . A kisebb ( összesen pár száz darab ) külföldi siker ellenére a hazai forgalmazás nem lett sikeres , a kis gyártott darabszám ( napi kettő ) és az ezzel nyilvánvalóan összefüggő magas ár miatt . Jellemzői A kétüléses műanyag karosszériás autótkW5 LE ) teljesítményű , japán gyártmányú dízelmotor hajtotta , végsebessége kb.km/h . Számos mechanikai alkatrésze korabeli Škoda- , Lada- vagy Polski Fiat-alkatrésznek felelt meg , amelyek utánpótlási lehetősége Magyarországon akkoriban egyszerűbbnek látszott . A városi kisautó jellegnek megfelelően , felépítésében alkalmaztak olyan műszaki megoldásokat , amik lehetővé tették a kisméretű ( hossza46 m , szélessége40 m , magassága42 m ) , kis tömegű ( saját tömeg: kg ) jármű elkészítését . Manőverezési képessége igen jó volt : fordulási körátmérője8 m . A karosszéria acéllemezzel kombinált , üvegszálerősítésű poliészterből készült , háromajtós kivitelben , a tetőrészbe beépített napfénytetővel . Az erőátvitelt fokozatmentes automatikus tengelykapcsolóval oldották meg . A jármű hasznos terhelhetőségekg volt . Csomag- vagy áruszállításra az ülések mögötti,literes csomagtér nyújtott lehetőséget . A HÓDGÉP a két személy közlekedésén túlmenően bevásárlásra és közüzemi szolgáltatások ( posta , villamos művek , gázművek ) járművének szánta a Pulit . Modellek Jegyzetek Források magyarjarmu.hu/ A magyar Rolls Royce ( Autónak kicsi kutyának nagy ) HÓDGÉP gyári prospektus Kengyel Kristóf : Az egyetlen magyar autómárka története ( Totalcar , március ) További információk autonavigator.hu webcarstory.com Technika Magyarországon Miniautók Magyar autók