Piscsug
Piscsug () falu Oroszország Kosztromai területén, a Piscsugi járás székhelye.	

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
A Kosztromai terület északkeleti részén, Kosztromától országúton 368 km-re, a Piscsug (a Vetluga mellékfolyója) partján terül el. A településen át vezet a P-157 (R-157) jelű észak-déli irányú (Ureny–Sarja–Kotlasz) országút. A legközelebbi vasútállomás a 64 km-re délre fekvő Sarja, a transzszibériai vasútvonal északi ágán.

Története 
A települést először 1616-ban Ivakino néven említi írott forrás. Nevét 1659-ben készült fatemploma után Nyikolszkojere változtatták, majd a 17. század végén a folyó nevére cserélték. A fatemplom helyett 1836-ban kőből építettek templomot. A település 1742-től a híres Gyemidov családhoz tartozó A. I. Gyemidov, majd fia birtoka volt, később mások tulajdonába került. 1867-ben nyitották meg az első iskolát, a következő évben kórháza is lett. Lakosainak fő foglalkozása a fakitermelés és faúsztatás volt.

A 21. században  
1929 óta járási székhely. A faipar (kitermelés és fafeldolgozás) napjainkban is meghatározó a település gazdasági életében. Tőzegkitermeléssel foglalkozó vállalata is jelentős. Járási kórház, kulturális és szabadidőközpont, zeneiskola, helytörténeti múzeum működik a településen.

Jegyzetek

Források 

A Kosztromai terület települései
Piscsug ( ) falu Oroszország Kosztromai területén , a Piscsugi járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése A Kosztromai terület északkeleti részén , Kosztromától országútonkm-re , a Piscsug ( a Vetluga mellékfolyója ) partján terül el . A településen át vezet a P-157 ( R-157 ) jelű észak-déli irányú ( Ureny–Sarja–Kotlasz ) országút . A legközelebbi vasútállomás akm-re délre fekvő Sarja , a transzszibériai vasútvonal északi ágán . Története A települést előszörban Ivakino néven említi írott forrás . Nevétben készült fatemploma után Nyikolszkojere változtatták , majd a század végén a folyó nevére cserélték . A fatemplom helyettban kőből építettek templomot . A településtől a híres Gyemidov családhoz tartozó A. I. Gyemidov , majd fia birtoka volt , később mások tulajdonába került.ben nyitották meg az első iskolát , a következő évben kórháza is lett . Lakosainak fő foglalkozása a fakitermelés és faúsztatás volt . A században 1929 óta járási székhely . A faipar ( kitermelés és fafeldolgozás ) napjainkban is meghatározó a település gazdasági életében . Tőzegkitermeléssel foglalkozó vállalata is jelentős . Járási kórház , kulturális és szabadidőközpont , zeneiskola , helytörténeti múzeum működik a településen . Jegyzetek Források A Kosztromai terület települései