Rigai-öböl
A Rigai-öböl vagy Lív-öböl (lettül Rīgas jūras līcis, észtül Liivi laht) a Balti-tenger egyik keleti öble Lettország és Észtország partjainál. A nyílt tengertől a Nyugatészt szigetvilág (jórészt Saaremaa szigete) választja el.

Föld- és vízrajza
A Rigai-öböl a Balti-tenger keleti medencéjében fekszik. Déli partvonala Lettországhoz, az északi Észtországhoz tartozik. Nagyobb szigetei Saaremaa, Kihnu és Ruhnu, szintén Észtország felségterületei. Az öblöt Saaremaa nagyrészt elzárja a Balti-tengertől, az öböl fő bejárata a nyugati Irbe-szoros. Izolált helyzete miatt kicsi a vízmozgás, ezért vize a beleömlő folyók miatt kevésbé sós, mint a Balti-tenger többi része. A Balti-tenger vize maga is nagyon alacsony sótartalmú, 6-10‰ (az átlagos tengervízé 30‰, az édesvízé pedig 0,5‰), a Rigai-öböl vize pedig 3,5-6‰-nyi sót tartalmaz. A tavaszi olvadáskor a Pärnu-öbölben a sókoncentráció akár 1‰-re is visszaeshet. A kis vízmozgás miatt az öböl vize sókoncentráció szempontjából rétegzett, a fenékhez közel elérheti a 8‰-et; a rétegződés tovább akadályozza a víz függőleges keveredését.

Az öbölbe a Daugava, Pärnu, Lielupe, Gauja, Salaca folyók és számos kisebb vízfolyás viszi vizét.  

Vizének hőmérséklete nyáron általában 18°C, de nagyon meleg nyarakon elérheti a 26–28°C-t. Télen a víz 0-1°C-os, ezért december-április között szinte az öböl teljes felszíne befagy. A jégképződést elősegíti az alacsony sótartalom és a szigetek védőhatása miatt kismértékű hullámzás. A legnagyobb mért jégvastagság 90 cm volt 1941-42 telén. A lékhorgászat a lettek és észtek kedvelt téli sportja. 2013 márciusában, mikor a jég hirtelen olvadni kezdett, 220 embert kellett kimenteni a jégtáblákról.  

A vízáramlás alapvetően a szél sebességétől és irányától függ, de a szorosokban a legerősebb. Az Irbe-szorosban átlagos szélerősségnél az áramlat sebessége 20–25 cm/s. 

Szélessége 137 km, hosszúsága 174 km, területe kb. 18 000 km². Átlagmélysége 26, legmélyebb pontján 67 m. 

A tengerpart az öböl mentén többnyire alacsony fekvésű és homokos.

Települések
A Rigai-öböl partján fekvő nagyobb városok: Riga, Jūrmala, Pärnu, Kuressaare, Salacgrīva, Saulkrasti és Ainaži.

Élővilág
A Rigai-öböl a vándormadarak fontos telelőhelye. Kelet és északi partvidéke a balti hering ívóhelye.

Fordítás

Források
C.Michael Hogan. 2011. Gulf of Riga. Encyclopedia of Earth. Eds. P.Saundry & C.J.Cleveland. National Council for Science and the Environment. Washington DC. 
The Gulf of Riga  Estonica
Latvia rescues 220 people stranded on ice floes in Gulf of Riga The Guardian 29 March 2013 
A Balti-tenger Észt Intézet

Balti-tenger
Lettország vízrajza
Észtország vízrajza
A Rigai-öböl vagy Lív-öböl ( lettül Rīgas jūras līcis , észtül Liivi laht ) a Balti-tenger egyik keleti öble Lettország és Észtország partjainál . A nyílt tengertől a Nyugatészt szigetvilág ( jórészt Saaremaa szigete ) választja el . Föld- és vízrajza A Rigai-öböl a Balti-tenger keleti medencéjében fekszik . Déli partvonala Lettországhoz , az északi Észtországhoz tartozik . Nagyobb szigetei Saaremaa , Kihnu és Ruhnu , szintén Észtország felségterületei . Az öblöt Saaremaa nagyrészt elzárja a Balti-tengertől , az öböl fő bejárata a nyugati Irbe-szoros . Izolált helyzete miatt kicsi a vízmozgás , ezért vize a beleömlő folyók miatt kevésbé sós , mint a Balti-tenger többi része . A Balti-tenger vize maga is nagyon alacsony sótartalmú , ( az átlagos tengervízé , az édesvízé pedig5 ‰ ) , a Rigai-öböl vize pedig5-6‰-nyi sót tartalmaz . A tavaszi olvadáskor a Pärnu-öbölben a sókoncentráció akár-re is visszaeshet . A kis vízmozgás miatt az öböl vize sókoncentráció szempontjából rétegzett , a fenékhez közel elérheti a-et ; a rétegződés tovább akadályozza a víz függőleges keveredését . Az öbölbe a Daugava , Pärnu , Lielupe , Gauja , Salaca folyók és számos kisebb vízfolyás viszi vizét . Vizének hőmérséklete nyáron általábanC , de nagyon meleg nyarakon elérheti a28°C-t . Télen a vízC-os , ezért december-április között szinte az öböl teljes felszíne befagy . A jégképződést elősegíti az alacsony sótartalom és a szigetek védőhatása miatt kismértékű hullámzás . A legnagyobb mért jégvastagságcm volttelén . A lékhorgászat a lettek és észtek kedvelt téli sportja.márciusában , mikor a jég hirtelen olvadni kezdett, embert kellett kimenteni a jégtáblákról . A vízáramlás alapvetően a szél sebességétől és irányától függ , de a szorosokban a legerősebb . Az Irbe-szorosban átlagos szélerősségnél az áramlat sebessége25 cm/s . Szélességekm , hosszúságakm , területe kb.000 km². Átlagmélysége legmélyebb pontjánm . A tengerpart az öböl mentén többnyire alacsony fekvésű és homokos . Települések A Rigai-öböl partján fekvő nagyobb városok : Riga , Jūrmala , Pärnu , Kuressaare , Salacgrīva , Saulkrasti és Ainaži . Élővilág A Rigai-öböl a vándormadarak fontos telelőhelye . Kelet és északi partvidéke a balti hering ívóhelye . Fordítás Források C.Michael Hogan . Gulf of Riga . Encyclopedia of Earth . Eds . P.Saundry & C.J.Cleveland . National Council for Science and the Environment . Washington DC. The Gulf of Riga Estonica Latvia rescuespeople stranded on ice floes in Gulf of Riga The GuardianMarch A Balti-tenger Észt Intézet Balti-tenger Lettország vízrajza Észtország vízrajza