Jošan
Jošan (korábban Donje- és Gornje Jošane) falu Horvátországban, Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Udbinához tartozik.

Fekvése 
Korenicától légvonalban 19 km-re, közúton 24 km-re délre, községközpontjától légvonalban 5 km-re, közúton 8 km-re északra, a Korbavamező északkeleti szélén, az 1-es számú főút mellett fekszik.

Története 
A török 1527-ben szállta meg Lika és Korbava területét, melynek korábbi horvát lakossága elmenekült. A török uralom idején teljes lakosságcsere ment végbe, mivel az elhagyott területre pravoszláv vlachok és katolikus bunyevácok érkeztek. A török kiűzése 1689 után a terület a katonai határőrvidék része lett. Ekkor Dalmáciából újabb szerb telepesek érkeztek, akik először Otocsán környékén Brlog vidékén telepedtek le, majd innen települtek át a mai Pećane és Jošan falvakba. A falunak 1857-ben 1473, 1910-ben 1493 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 98 százaléka szerb nemzetiségű volt, akik a debelo brdoi parókiához tartoztak. A falunak 2011-ben 66 lakosa volt, akik főként földműveléssel és állattartással foglalkoztak. A fiatalok többsége a nagyobb településkre költözött. Itt található a megye egyik legnagyobb szimmentáli marha telepe.

Lakosság 

(1900-ig Jošane néven.)

Nevezetességei 
Szent Száva tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma 1881-ben épült. A második világháborúban felgyújtották. Egyhajós épület, a hajónál keskenyebb félköríves apszissal. A főhomlokzat délnyugati tájolású. A hajót diadalív választja el a szentélytől, míg a kórus alatti terület hajó felé eső részét három félköríves nyílás tagolja, amelyek közül a középső valamivel szélesebb. A főhomlokzat egy lépcsőzetesen kiugró portállal, és a kórus magasságában félköríves ablaknyílásokra van tagolva. A templomot a jošanból származó Dana Banjanin karlovaci kereskedő adományából építették.

Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma középkori eredetű, mai formájában 1701-ben épült. A II. világháborúban súlyos károkat szenvedett, ma romos állapotban áll.  A templom a településen kívül, egy kiemelkedő helyen áll. Az egyhajós, 12. századi eredetű román stílusú épület nyugat-keleti tájolású. Négyszögletes alaprajzú hajóval, keskenyebb félköríves szentéllyel és oromzaton két harang számára kialakított harangtoronnyal. Az egyszerűen kidolgozott homlokzatokat kisebb ablaknyílások tagolják. Az épület eredetileg katolikus templom volt, a 18. században vette át a szerb ortodox vallási közösség. A török előtti időszak kevés fennmaradt épületének egyike Lika területén.

Jegyzetek

Források 
Udbina község hivatalos oldala 
Lika kronológiája 
A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja

További információk 
Rudolf Horvat: Lika i Krbava 
Krešimir Matijević: Naseljenje Like 
Képek a falu templomairól 

Lika-Zengg megye települései
Jošan ( korábban Donje- és Gornje Jošane ) falu Horvátországban , Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Udbinához tartozik . Fekvése Korenicától légvonalbankm-re , közútonkm-re délre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északra , a Korbavamező északkeleti szélén , azes számú főút mellett fekszik . Története A törökben szállta meg Lika és Korbava területét , melynek korábbi horvát lakossága elmenekült . A török uralom idején teljes lakosságcsere ment végbe , mivel az elhagyott területre pravoszláv vlachok és katolikus bunyevácok érkeztek . A török kiűzéseután a terület a katonai határőrvidék része lett . Ekkor Dalmáciából újabb szerb telepesek érkeztek , akik először Otocsán környékén Brlog vidékén telepedtek le , majd innen települtek át a mai Pećane és Jošan falvakba . A falunakbenbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Udbinai járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka szerb nemzetiségű volt , akik a debelo brdoi parókiához tartoztak . A falunakbenlakosa volt , akik főként földműveléssel és állattartással foglalkoztak . A fiatalok többsége a nagyobb településkre költözött . Itt található a megye egyik legnagyobb szimmentáli marha telepe . Lakosság ( 1900-ig Jošane néven . ) Nevezetességei Szent Száva tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomaben épült . A második világháborúban felgyújtották . Egyhajós épület , a hajónál keskenyebb félköríves apszissal . A főhomlokzat délnyugati tájolású . A hajót diadalív választja el a szentélytől , míg a kórus alatti terület hajó felé eső részét három félköríves nyílás tagolja , amelyek közül a középső valamivel szélesebb . A főhomlokzat egy lépcsőzetesen kiugró portállal , és a kórus magasságában félköríves ablaknyílásokra van tagolva . A templomot a jošanból származó Dana Banjanin karlovaci kereskedő adományából építették . Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt szerb pravoszláv temploma középkori eredetű , mai formájábanben épült . A II. világháborúban súlyos károkat szenvedett , ma romos állapotban áll . A templom a településen kívül , egy kiemelkedő helyen áll . Az egyhajós , századi eredetű román stílusú épület nyugat-keleti tájolású . Négyszögletes alaprajzú hajóval , keskenyebb félköríves szentéllyel és oromzaton két harang számára kialakított harangtoronnyal . Az egyszerűen kidolgozott homlokzatokat kisebb ablaknyílások tagolják . Az épület eredetileg katolikus templom volt , a században vette át a szerb ortodox vallási közösség . A török előtti időszak kevés fennmaradt épületének egyike Lika területén . Jegyzetek Források Udbina község hivatalos oldala Lika kronológiája A felsőkárolyvárosi pravoszláv eparchátus honlapja További információk Rudolf Horvat : Lika i Krbava Krešimir Matijević : Naseljenje Like Képek a falu templomairól Lika-Zengg megye települései