Göndöcs Benedek
Göndöcs Benedek (Nagyvárad, 1824. július 23. – Gyula, 1894. január 4.) apát-plébános, Göndöcs Lajos testvéröccse.

Élete

Magyar nemes családból származott. Középiskoláinak befejezése után 1843-ban a nagyváradi római katolikus egyházmegye papi növendékei közé lépett és teológiai tanulmányai bevégeztével 1847. október 6-án áldozópappá szentelték fel. Ezután Újkígyóson segédlelkész lett, ahol magára vonta Kígyós kegyurának, Wenckheim József Antal grófnak figyelmét, aki őt udvari káplánjául magához vette és 1852-ben bekövetkezett halálakor végrendeletében egyetlen gyermekének egyik gyámjául nevezte ki, s őt bízta meg a teljesen árván maradt Krisztina grófi leányka, az ország akkor leggazdagabb árvája nevelésének felügyeletével. Göndöcs a gondjaira bízott grófnőt honleányi erényekben gazdaggá, fennkölt lelkűvé és könyörületes szívűvé nevelte, aki 1872-ben Wenckheim Frigyes gróffal történt egybekelésekor 100 000 forinttal a gyulai árvaházat megalapította és később a Gyulán felállítandó gimnáziumalapra 50 000 forintot adott.

Göndöcs 1863-ban lett Újkígyós lelkésze. Az új plébános, az aszály által okozott ínségről emlékezetes évben 12 családot a sajátjából tartott el és az új aratásig 50-60 éhező nyert főtt eledelt a plébánián, míg a betegek segélyben és ápolásban részesültek. E mellett templomot, halottaskamrát, kalváriát, lelkészi lakot és elemi iskolát építtetett és a nép részére könyvtárt szerzett be. Kígyósi tanyáján méhészetet rendezett be és az ő adományából létesült Békés vármegyei mintaméhészetet valódi mintául emelte az egész országban.

Zeer-monostori (pusztaszeri) apátnak 1868-ban nevezte ki ő felsége. 1869-ben szentszéki ülnök lett. Békésgyulára 1873-ban választották meg plébánosnak és augusztus 15-én foglalta el hivatalát. Itt öt iskola, két tanítói lakás, hatosztályú női kézimunka- és leányiskola, a temető rendezése, a nagy templom orgonája mind az ő buzgalmának bizonyítékai. A népnevelés előmozdítására az új lelkész pályadíjakat tűzött ki a Békés vármegyei tanítók részére, állított egy ifjúsági ének- és zeneiskolát, sat.

Beutazván egész Európát, módjában volt ismereteit és tapasztalatait gazdagítani. Az állattenyésztés és állatnemesítés terén a legismertebbek egyike az ő neve. A városi polgárok kényelmét és szórakozását is szem előtt tartván, létesítette a népkertet és az abban lévő pavilont. Kulturális téren azonban egyik legnagyobb érdeme a békésvármegyei régészeti és művelődéstörténeti egylet megalakulása 1874-ben, mely leginkább az ő, továbbá Haan Lajos és Zsilinszky Mihály buzgóságának köszönhető.

Az 1870-ben alakult Magyarországi Méhészeti Egyesületnek elnöke lett és 1873-ban megalakította a békésmegyei okszerű méhész-egyletet és 1878-ban Budapesten Kriesch Jánossal az Országos Magyar Méhészeti Egyesületet. Gyula város közönsége 1881 és 1884-ben országgyűlési képviselőjének választotta.

A Magyar Nemzeti Múzeum képtárát 12 darab olajfestmény- és rézmetszettel gazdagította, az akadémia könyvtárának sok becses művet és kigyúlt palotájának helyreállítására tekintélyes összeget adományozott, az etnográfiai-néprajzi múzeumnak eredeti népviseleteket ajándékozott, a Nemzeti Színház, az országos zenede, az állatkert bőkezű adományaiban osztozott az írói segélyegylet, a magyar természettudományi, Szent István és László Társulatok, a Szent Vince Egylet, a budapesti és debreceni zenede, a békésvármegyei régészeti és az okszerű méhészegylet, az országos és a megyei gazdasági és az országos méhészegylet, a gyulai polgári kör és a katolikus olvasó kör: valamennyi alapító tagjául tiszteli.

Írásai

Cikkeket irt a Vasárnapi Ujságba (1863. Bémer László báró, Szaniszló Ferencz nagyváradi püspök), a Gyakorlati Mezőgazdába (1872. A dohány okszerű termesztése és kezeléséről), a Kertész Gazdába (1872. Dohánymunka), a Békésbe (1873. Elnöki beszéd a békésm. régészeti egylet tárlatának megnyitásán, 1889. Báró Wenckheim Béla emlékezete), a békésvármegyei régészeti és mívelődéstörténelmi társulat Évkönyveibe (1875-79. Elnöki megnyitó beszédek, Geist Gáspár életrajza, 1880. báró Wenckheim László emlékezete, 1883. A méhészet hetedfélszázados múltja, XI. 1886. Bonyhai Benjamin emlékezete), a Békésmegyei Közlönybe (1878. Békésmegye a török uralom alatt és az erdélyi fejedelmek korában), a Néptanítók Lapjába (1880. A selyemtenyésztés érdekében, 1886. Szükségben segély a méhészet részére), a M. Koronába (1880. 127. sz. Néhány újabb szó a selyemtenyésztés érdekében). Egyes egyházi beszédei a Jó Pásztorban jelentek meg; írt a sz. István társulat Naptárába (1885) és az Iparosok Naptárába (1886) sat.

Munkái

 Szent beszéd, melyet lelkipásztorrá ünnepélyes beigtatásakor karácson hava 30. az új-kigyósi templomban mondott. Pest, 1863.
 Hogyan lehet a kenyeret megszaporítani, hogy tiz család három hónapon át az éhenhalástól megmentessék. Pest, 1863.
 Reggeli ima, esti ima, gyermekek számára. Pest, 1864.
 Isten az én örömöm. Oktató imakönyv növendékek számára. Pest, 1864. (Több kiadást ért.)
 Németországban szokásos ünnepélyes szertartás az eretnekségből vagy a szakadárságból a r. kath. anyaszentegyház kebelébe visszatértek fölvételénél. Pest, 1866.
 Sirvirágok. A gyászos kesergők vígasztalására összeszedve. Pest, 1868.
 Gyászének elhunyt szeretteink emlékének szentelve, hangjegyekkel és orgonakísérettel. Eger, 1871.
 Népszerű beszélgetések a dohány okszerű kezeléséről. Különös tekintettel a szivarlevelekre, mely a termesztőnek legtöbb jövedelmet biztosít. Gyula, 1872. (3. bőv. kiadás. Gyula, 1878.)
 Szent beszéd, melyet gr. Wenckheim Frigyes és gr. Wenckheim Krisztina egybekelésök alkalmával jún. 18. Ó-Kigyóson mondott. Pest, 1872.
 Lelkipásztori búcsúzása Új-Kigyósról. Pest, 1873.
 Hogyan lehet a kolerában levőket meggyógyítani? Pest, 1873.
 Szent beszéd lelkipásztori beiktatása alkalmával, szept. 28. Gyula, 1873.
 Szent beszéd, melyet a Jézus szent Szíve társulatának megalakításakor a gyulai r. kath. templomban mondott. Bpest, 1874.
 Szent beszéd gr. Wenckheim Frigyesné által alapított árvaház megnyitásának alkalmára. Gyula, 1875.
 Szent beszéd, melyet gr. Wenckheim Géza úr ő mélt. és Dehé Zsenni úrhölgy ő nagys. ünnepélyes házassági egybekelésök alkalmával Ó-Kigyóson 1876. febr. 9. elmondott. Bpest, 1876.
 Jézus szent Szíve tisztelete. Elmélkedések, imák és énekek. Békés-Gyula, 1877.
 Szent beszéd a gyulai német temetői beszentelés alkalmával 1878. júl. 28. Békés-Gyula.
 Emlékbeszéd, melyet b. Wenckheim László arczképének B.-Gyulán 1880. márcz. 23. a békésmegyei takarékpénztár gyűléstermében ünnepélyes leleplezésekor tartott. Bpest, 1880.
 Szent beszéd, melyet a b.-gyulai iparos ifjusági önképző és betegsegélyző egylet zászlajának fölszentelése alkalmából a r. kath. nagy templomban 1880. aug. 15. elmondott. Bpest, 1880.
 Hogyan kell tenyészteni a selyemhernyót? Legszükségesebb tudnivalók a selyemtenyésztésről a gyermekek és a nép számára kérdések és feleletekben. 2. jav. kiadás. Gyula, 1880. (3. jav. kiadás. Gyula, 1884.)
 Szent beszéd, melyet Gyulán a Stefanie menház megnyitása alkalmával 1880. febr. 2. mondott. Gyula, 1880.
 G. B. országgyűlési képviselő beszéde a földmívelési-, ipar- s kereskedelmi miniszteriumi költségvetés tárgyalása alkalmával a képviselőház 1882. márcz. 4. ülésén. Bpest, 1882.
 Emlék a Budapesten 1882. aug. 19. tartott országos méhészegyleti kiállításról. Bpest, 1882.
 Gróf Wenckheim József emlékezete. Bpest, 1882.
 Pusztaszer és az évezredes ünnepély. Bpest, 1883. (Két melléklettel. A tiszta jövedelem, fele részben a Pusztaszeren létesítendő emlékkápolna, s másik fele részben a szent Gellérthegyen felállítandó magyar dicsőség csarnoka, pantheon javára fog fordíttatni. Ism. Századok.)
 Országgyűlési beszédek, melyeket Gyula városa országgyűlési képviselője 1881-84. években tartott és azokra vonatkozó nyilatkozatok. Összeszedte Bauer Ferencz. Bpest, 1884.
 Pár őszinte szó a méhészet- gyümölcsészet- és selymészetnek az országban mielőbbi elterjesztése ügyében. B.-Gyula, 1884.
 Az iparosokhoz és tanonczokhoz, «van-e szükség az ipar-tanoncz-iskolára?» «és mi ennek a haszna?» B.-Gyula, 1885.
 Báró Wenckheim Béla emlékezete... Mellszobrának ünnepélyes leleplezése alkalmával 1889. júl. 7. B.-Gyula, 1889.
 Szent beszéd, melyet a b.-gyulai m. földészi társulat zászlójának fölszentelése alkalmából tartott. B.-Gyula, 1889.
 Szent beszéd kereszt megáldása alkalmával a szent József templom előtt 1891. B.-Gyula.
 Hasznos tudnivalók. I. Gyakorlati tanácsok a virág- és gyümölcsös kertnek mikénti berendezéséről. II. Gyakorlati tanácsok a méhészet köréből. III. Tanácsok betegség esetén. B.-Gyula, 1891. (2. bőv. kiadás. Gyula, 1893.)
 A pokolvarbetegség biztos gyógyítására használati utasítás a nép számára. B.-Gyula, év n.
 A halottas kamaráknak minden községben leendő létesítése tárgyában. B.-Gyula, év. n.
 Gyula város lakossága megváltsa-e a regálejogot?... B.-Gyula, év n.

Szerkesztette a Népbarát című ismeretterjesztő hetilapot a nép számára 1878. december 21-től 1879. március 15-ig Békés-Gyulán.

Kiadta: Fekete Pál szőlőszeti vándortanár előadása Békés-Gyulán ápr. 23. 1882. c. munkáját. (Ebben Göndöcs cikkei: Hogyan lehet a kerti bort jóvá tenni? Hogyan lehetne névnapokra, lakodalmakra és baráti összejövetelekre ízletes, kellemes bort minden nagyobb költség nélkül előállítani?)

Források

 

1824-ben született személyek
1894-ben elhunyt személyek
Nagyváradiak
Göndöcs Benedek ( Nagyvárad , július – Gyula , január ) apát-plébános , Göndöcs Lajos testvéröccse . Élete Magyar nemes családból származott . Középiskoláinak befejezése utánban a nagyváradi római katolikus egyházmegye papi növendékei közé lépett és teológiai tanulmányai bevégeztével októberán áldozópappá szentelték fel . Ezután Újkígyóson segédlelkész lett , ahol magára vonta Kígyós kegyurának , Wenckheim József Antal grófnak figyelmét , aki őt udvari káplánjául magához vette ésben bekövetkezett halálakor végrendeletében egyetlen gyermekének egyik gyámjául nevezte ki , s őt bízta meg a teljesen árván maradt Krisztina grófi leányka , az ország akkor leggazdagabb árvája nevelésének felügyeletével . Göndöcs a gondjaira bízott grófnőt honleányi erényekben gazdaggá , fennkölt lelkűvé és könyörületes szívűvé nevelte , akiben Wenckheim Frigyes gróffal történt egybekelésekor000 forinttal a gyulai árvaházat megalapította és később a Gyulán felállítandó gimnáziumalapra000 forintot adott . Göndöcsban lett Újkígyós lelkésze . Az új plébános , az aszály által okozott ínségről emlékezetes évbencsaládot a sajátjából tartott el és az új aratásigéhező nyert főtt eledelt a plébánián , míg a betegek segélyben és ápolásban részesültek . E mellett templomot , halottaskamrát , kalváriát , lelkészi lakot és elemi iskolát építtetett és a nép részére könyvtárt szerzett be . Kígyósi tanyáján méhészetet rendezett be és az ő adományából létesült Békés vármegyei mintaméhészetet valódi mintául emelte az egész országban . Zeer-monostori ( pusztaszeri ) apátnakban nevezte ki ő felsége.ben szentszéki ülnök lett . Békésgyuláraban választották meg plébánosnak és augusztusén foglalta el hivatalát . Itt öt iskola , két tanítói lakás , hatosztályú női kézimunka- és leányiskola , a temető rendezése , a nagy templom orgonája mind az ő buzgalmának bizonyítékai . A népnevelés előmozdítására az új lelkész pályadíjakat tűzött ki a Békés vármegyei tanítók részére , állított egy ifjúsági ének- és zeneiskolát , sat . Beutazván egész Európát , módjában volt ismereteit és tapasztalatait gazdagítani . Az állattenyésztés és állatnemesítés terén a legismertebbek egyike az ő neve . A városi polgárok kényelmét és szórakozását is szem előtt tartván , létesítette a népkertet és az abban lévő pavilont . Kulturális téren azonban egyik legnagyobb érdeme a békésvármegyei régészeti és művelődéstörténeti egylet megalakulásaben , mely leginkább az ő , továbbá Haan Lajos és Zsilinszky Mihály buzgóságának köszönhető . Azben alakult Magyarországi Méhészeti Egyesületnek elnöke lett ésban megalakította a békésmegyei okszerű méhész-egyletet ésban Budapesten Kriesch Jánossal az Országos Magyar Méhészeti Egyesületet . Gyula város közönségeésben országgyűlési képviselőjének választotta . A Magyar Nemzeti Múzeum képtárátdarab olajfestmény- és rézmetszettel gazdagította , az akadémia könyvtárának sok becses művet és kigyúlt palotájának helyreállítására tekintélyes összeget adományozott , az etnográfiai-néprajzi múzeumnak eredeti népviseleteket ajándékozott , a Nemzeti Színház , az országos zenede , az állatkert bőkezű adományaiban osztozott az írói segélyegylet , a magyar természettudományi , Szent István és László Társulatok , a Szent Vince Egylet , a budapesti és debreceni zenede , a békésvármegyei régészeti és az okszerű méhészegylet , az országos és a megyei gazdasági és az országos méhészegylet , a gyulai polgári kör és a katolikus olvasó kör : valamennyi alapító tagjául tiszteli . Írásai Cikkeket irt a Vasárnapi Ujságba Bémer László báró , Szaniszló Ferencz nagyváradi püspök ) , a Gyakorlati Mezőgazdába A dohány okszerű termesztése és kezeléséről ) , a Kertész Gazdába Dohánymunka ) , a Békésbe Elnöki beszéd a békésm . régészeti egylet tárlatának megnyitásán , Báró Wenckheim Béla emlékezete ) , a békésvármegyei régészeti és mívelődéstörténelmi társulat Évkönyveibe Elnöki megnyitó beszédek , Geist Gáspár életrajza , báró Wenckheim László emlékezete , A méhészet hetedfélszázados múltja , XI. Bonyhai Benjamin emlékezete ) , a Békésmegyei Közlönybe Békésmegye a török uralom alatt és az erdélyi fejedelmek korában ) , a Néptanítók Lapjába A selyemtenyésztés érdekében , Szükségben segély a méhészet részére ) , a M. Koronába sz . Néhány újabb szó a selyemtenyésztés érdekében ) . Egyes egyházi beszédei a Jó Pásztorban jelentek meg ; írt a sz . István társulat Naptárábaés az Iparosok Naptárábasat . Munkái Szent beszéd , melyet lelkipásztorrá ünnepélyes beigtatásakor karácson hava az új-kigyósi templomban mondott . Pest , Hogyan lehet a kenyeret megszaporítani , hogy tiz család három hónapon át az éhenhalástól megmentessék . Pest , Reggeli ima , esti ima , gyermekek számára . Pest , Isten az én örömöm . Oktató imakönyv növendékek számára . Pest , ( Több kiadást ért . ) Németországban szokásos ünnepélyes szertartás az eretnekségből vagy a szakadárságból a r. kath. anyaszentegyház kebelébe visszatértek fölvételénél . Pest , Sirvirágok . A gyászos kesergők vígasztalására összeszedve . Pest , Gyászének elhunyt szeretteink emlékének szentelve , hangjegyekkel és orgonakísérettel . Eger , Népszerű beszélgetések a dohány okszerű kezeléséről . Különös tekintettel a szivarlevelekre , mely a termesztőnek legtöbb jövedelmet biztosít . Gyula , bőv. kiadás . Gyula , ) Szent beszéd , melyet gr. Wenckheim Frigyes és gr. Wenckheim Krisztina egybekelésök alkalmával jún . Ó-Kigyóson mondott . Pest , Lelkipásztori búcsúzása Új-Kigyósról . Pest , Hogyan lehet a kolerában levőket meggyógyítani ? Pest , Szent beszéd lelkipásztori beiktatása alkalmával , szept . Gyula , Szent beszéd , melyet a Jézus szent Szíve társulatának megalakításakor a gyulai r. kath. templomban mondott . Bpest , Szent beszéd gr. Wenckheim Frigyesné által alapított árvaház megnyitásának alkalmára . Gyula , Szent beszéd , melyet gr. Wenckheim Géza úr ő mélt. és Dehé Zsenni úrhölgy ő nagys. ünnepélyes házassági egybekelésök alkalmával Ó-Kigyóson febr. elmondott . Bpest , Jézus szent Szíve tisztelete . Elmélkedések , imák és énekek . Békés-Gyula , Szent beszéd a gyulai német temetői beszentelés alkalmával júl . Békés-Gyula . Emlékbeszéd , melyet b . Wenckheim László arczképének B.-Gyulán márcz . a békésmegyei takarékpénztár gyűléstermében ünnepélyes leleplezésekor tartott . Bpest , Szent beszéd , melyet a b.-gyulai iparos ifjusági önképző és betegsegélyző egylet zászlajának fölszentelése alkalmából a r. kath. nagy templomban aug. elmondott . Bpest , Hogyan kell tenyészteni a selyemhernyót ? Legszükségesebb tudnivalók a selyemtenyésztésről a gyermekek és a nép számára kérdések és feleletekben. jav. kiadás . Gyula , jav. kiadás . Gyula , ) Szent beszéd , melyet Gyulán a Stefanie menház megnyitása alkalmával febr. mondott . Gyula , G. B. országgyűlési képviselő beszéde a földmívelési- , ipar- s kereskedelmi miniszteriumi költségvetés tárgyalása alkalmával a képviselőház márcz. ülésén . Bpest , Emlék a Budapesten aug. tartott országos méhészegyleti kiállításról . Bpest , Gróf Wenckheim József emlékezete . Bpest , Pusztaszer és az évezredes ünnepély . Bpest , ( Két melléklettel . A tiszta jövedelem , fele részben a Pusztaszeren létesítendő emlékkápolna , s másik fele részben a szent Gellérthegyen felállítandó magyar dicsőség csarnoka , pantheon javára fog fordíttatni . Ism . Századok . ) Országgyűlési beszédek , melyeket Gyula városa országgyűlési képviselője években tartott és azokra vonatkozó nyilatkozatok . Összeszedte Bauer Ferencz . Bpest , Pár őszinte szó a méhészet- gyümölcsészet- és selymészetnek az országban mielőbbi elterjesztése ügyében . B.-Gyula , Az iparosokhoz és tanonczokhoz , «van-e szükség az ipar-tanoncz-iskolára?» «és mi ennek a haszna? » B.-Gyula, Báró Wenckheim Béla emlékezete. . . Mellszobrának ünnepélyes leleplezése alkalmával júl . B.-Gyula , Szent beszéd , melyet a b.-gyulai m . földészi társulat zászlójának fölszentelése alkalmából tartott . B.-Gyula , Szent beszéd kereszt megáldása alkalmával a szent József templom előtt B.-Gyula . Hasznos tudnivalók . I. Gyakorlati tanácsok a virág- és gyümölcsös kertnek mikénti berendezéséről . II. Gyakorlati tanácsok a méhészet köréből . III. Tanácsok betegség esetén . B.-Gyula , bőv. kiadás . Gyula , ) A pokolvarbetegség biztos gyógyítására használati utasítás a nép számára . B.-Gyula , év n . A halottas kamaráknak minden községben leendő létesítése tárgyában . B.-Gyula , év. n . Gyula város lakossága megváltsa-e a regálejogot ? . . . B.-Gyula , év n . Szerkesztette a Népbarát című ismeretterjesztő hetilapot a nép számára decembertől márciusig Békés-Gyulán . Kiadta : Fekete Pál szőlőszeti vándortanár előadása Békés-Gyulán ápr. c. munkáját . ( Ebben Göndöcs cikkei : Hogyan lehet a kerti bort jóvá tenni ? Hogyan lehetne névnapokra , lakodalmakra és baráti összejövetelekre ízletes , kellemes bort minden nagyobb költség nélkül előállítani ? ) Források 1824-ben született személyek 1894-ben elhunyt személyek Nagyváradiak