Toldalagi-kastély (Nyárádszentbenedek)
A Maros megyei Nyárádszentbenedek egyik épített öröksége a Toldalagi-kastély. A 19. században épült barokkos, klasszicista stílusban.

Története 

A települést először 1332-ben említették a korabeli dokumentumok Sancto Benedicto néven. 1567-ben Zent Benedek, 1619-ben Szent Benedek néven jelent meg az írott forrásokban.
A falu nevét a Szent István király által letelepített és ott kolostort alapító Benedek-rendi  szerzetesek révén kapta.

Egy 1748-as bejegyzés alapján a kastély helyén egykor egy udvarház állott, amely a mai műemlék épület elődjének tekinthető.

A Tholdalagi-kastély az 1890-es  években épült barokkos, klasszicista stílusban.
A földszinti és manzárdos elrendezésű oszlopos homlokzatú kastély építtetője a nagyercsei Toldalagi (I.) Zsigmond  (1766-1847)  volt. 
(I.) Zsigmondnak ott született legnagyobb leánya, Katalin (1800-1860) és egyik fia, (VII.) Mihály (1817-1876) is.

Gr. Tholdalagi Mihály és bethleni gr. Bethlen Johanna (1825-1909) legnagyobb gyermeke gr. Toldalagi (II.) Zsigmond (1847-1894) volt, akinek nevéhez kapcsolódik a kastély átépítése. Ugyancsak a  nyárádszentbenedeki birtokon lakott Toldalagi Tibor (1854-1919) és Toldalagi Erzsébet (1861-1942) is. 
A kastélyon többször is végeztek átalakításokat, utoljára gr. Toldalagi (II.) Zsigmond (1847-1894) megrendelésére történtek építkezések.

A kastélyt a második világháború alatt kifosztották, berendezési tárgyait széthordták.  A kommunizmus éveiben a helyi állami  mezőgazdasági vállalat székhelyéül használták, a rendszerváltás után a belga testvértelepülés vásárolta meg.

Napjainkban a falu által bejegyzett alapítvány tulajdonát képezi az  épület, melynek két kisebb helyiségében a  település néprajzi gyűjteményét helyezték el. A közelmúltban tervbe vették a leromlott állapotban lévő kastély  felújítását.

2020 augusztusában befejeződött a kastély külső felújítása.Ezzel megmentődött az enyészettől. Eredeti barokkos - klasszicista formájában látható újra.

Leírása 
A Toldalagi-kastély eredetileg szabályos téglalap alaprajzú épület volt, hatalmas manzárdtetővel. Főhomlokzatát oszloposra képezték ki, négy szép toszkán oszlop mögött kis tornác  húzódik, középen a bejárati ajtóval, két oldalán egy-egy ablakkal.

A kastély, magas megtört tetőzetével és homlokzati kiképzésével, barokkos, klasszicista  stílusban készült. A szabályos téglalap alaprajzú épülethez toldották a hátranyúló épületszárnyat, így vált L alakúvá az épület. 
A kastély korhű bútorokkal volt berendezve, a falakon kiváló mesterek portréképei függtek. A nagyszalonban sok értékes és díszes ötvösmunkát tartottak.

Toldalagi Róza grófnő, későbbi Schleinitz báróné memoárja szerint:

„Egyszerű kúria volt akkor is, de szinte fejedelmi háztartással, olyan méretekkel és bőséggel, amilyen ma már csak talán Oroszországban létezik. A berendezés egyszerű volt. A falak fehérre mázolva, a padló fehér palló; szőnyeg az egész házban nem volt, kivéve egy török szőnyeget a hatalmas ebédlőasztalon; a két társalgószobát (akkor még nem hívták őket szalonnak) empire stílusban rendezték be; az egyikben fekete fából volt a bútor bronzgombokkal, halványkék kárpittal, a másikban fekete fa világosvörös kárpittal; a két szobában, valamint az ebédlőben az ősök képei borították a falakat. Csecsebecsének a nyomát sem lehetett találni, minden józan, szigorú és nagyon tiszta volt. A francia stílusú kertet lépcsők tagolták egészen le a Nyárádig. Ódivatúak voltak a virágok is, dúsan illatozó török rózsa, szegfű, égő szerelem stb. A ház előtt veranda, itt uzsonnáztunk, a veranda előtt pedig rózsasövénnyel körülkerített lovarda. Ebben lovakat futtattak, egy régi spanyol fajtát.”

Források 
Keresztes Gyula: Maros megyei kastélyok és udvarházak. Marosvásárhely, 1995.
Vofkori László: Székelyföld  útikönyve 1. Budapest, 1998.
Biró József: Erdélyi kastélyok. Budapest, 2002.
Bicsok Zoltán, Orbán Zsolt: “Isten segedelmével udvaromat megépítettem...” Történelmi családok kastélyai Erdélyben. Csíkszereda, 2011.

Külső hivatkozások 
Family History
 ELTE magyar-irodalom. Toldalagi Róza grófnő, későbbi Schleinitz báróné memoárjai

Románia kastélyai, palotái
A történelmi Magyarország kastélyai, palotái
A Maros megyei Nyárádszentbenedek egyik épített öröksége a Toldalagi-kastély . A században épült barokkos , klasszicista stílusban . Története A települést előszörben említették a korabeli dokumentumok Sancto Benedicto néven.ben Zent Benedek, ben Szent Benedek néven jelent meg az írott forrásokban . A falu nevét a Szent István király által letelepített és ott kolostort alapító Benedek-rendi szerzetesek révén kapta . Egyas bejegyzés alapján a kastély helyén egykor egy udvarház állott , amely a mai műemlék épület elődjének tekinthető . A Tholdalagi-kastély azes években épült barokkos , klasszicista stílusban . A földszinti és manzárdos elrendezésű oszlopos homlokzatú kastély építtetője a nagyercsei Toldalagi ( I. ) Zsigmond volt. ( I. ) Zsigmondnak ott született legnagyobb leánya , Katalinés egyik fia , ( VII. ) Mihályis . Gr . Tholdalagi Mihály és bethleni gr. Bethlen Johannalegnagyobb gyermeke gr. Toldalagi ( II. ) Zsigmondvolt , akinek nevéhez kapcsolódik a kastély átépítése . Ugyancsak a nyárádszentbenedeki birtokon lakott Toldalagi Tiborés Toldalagi Erzsébetis . A kastélyon többször is végeztek átalakításokat , utoljára gr. Toldalagi ( II. ) Zsigmondmegrendelésére történtek építkezések . A kastélyt a második világháború alatt kifosztották , berendezési tárgyait széthordták . A kommunizmus éveiben a helyi állami mezőgazdasági vállalat székhelyéül használták , a rendszerváltás után a belga testvértelepülés vásárolta meg . Napjainkban a falu által bejegyzett alapítvány tulajdonát képezi az épület , melynek két kisebb helyiségében a település néprajzi gyűjteményét helyezték el . A közelmúltban tervbe vették a leromlott állapotban lévő kastély felújítását . 2020 augusztusában befejeződött a kastély külső felújítása.Ezzel megmentődött az enyészettől . Eredeti barokkos - klasszicista formájában látható újra . Leírása A Toldalagi-kastély eredetileg szabályos téglalap alaprajzú épület volt , hatalmas manzárdtetővel . Főhomlokzatát oszloposra képezték ki , négy szép toszkán oszlop mögött kis tornác húzódik , középen a bejárati ajtóval , két oldalán egy-egy ablakkal . A kastély , magas megtört tetőzetével és homlokzati kiképzésével , barokkos , klasszicista stílusban készült . A szabályos téglalap alaprajzú épülethez toldották a hátranyúló épületszárnyat , így vált L alakúvá az épület . A kastély korhű bútorokkal volt berendezve , a falakon kiváló mesterek portréképei függtek . A nagyszalonban sok értékes és díszes ötvösmunkát tartottak . Toldalagi Róza grófnő , későbbi Schleinitz báróné memoárja szerint : „ Egyszerű kúria volt akkor is , de szinte fejedelmi háztartással , olyan méretekkel és bőséggel , amilyen ma már csak talán Oroszországban létezik . A berendezés egyszerű volt . A falak fehérre mázolva , a padló fehér palló ; szőnyeg az egész házban nem volt , kivéve egy török szőnyeget a hatalmas ebédlőasztalon ; a két társalgószobát ( akkor még nem hívták őket szalonnak ) empire stílusban rendezték be ; az egyikben fekete fából volt a bútor bronzgombokkal , halványkék kárpittal , a másikban fekete fa világosvörös kárpittal ; a két szobában , valamint az ebédlőben az ősök képei borították a falakat . Csecsebecsének a nyomát sem lehetett találni , minden józan , szigorú és nagyon tiszta volt . A francia stílusú kertet lépcsők tagolták egészen le a Nyárádig . Ódivatúak voltak a virágok is , dúsan illatozó török rózsa , szegfű , égő szerelem stb . A ház előtt veranda , itt uzsonnáztunk , a veranda előtt pedig rózsasövénnyel körülkerített lovarda . Ebben lovakat futtattak , egy régi spanyol fajtát.” Források Keresztes Gyula : Maros megyei kastélyok és udvarházak . Marosvásárhely , Vofkori László : Székelyföld útikönyve Budapest , Biró József : Erdélyi kastélyok . Budapest , Bicsok Zoltán , Orbán Zsolt : “Isten segedelmével udvaromat megépítettem...” Történelmi családok kastélyai Erdélyben . Csíkszereda , Külső hivatkozások Family History ELTE magyar-irodalom . Toldalagi Róza grófnő , későbbi Schleinitz báróné memoárjai Románia kastélyai , palotái A történelmi Magyarország kastélyai , palotái