Nagyboldogasszony-plébániatemplom (Nagykovácsi)
A Nagyboldogasszony plébániatemplom a Pest vármegyei Nagykovácsi római katolikus temploma.

Története 
A Budai-hegység mélyén rejtőző, a török hódoltság idején elnéptelenedett község a 18. század elején kezdett újból betelepülni, jobbára német földről érkező, katolikus vallású jobbágyokkal. Az új telepesek ismeretlen időpontban, de nyilván már röviddel a letelepülésük után kis kápolnát építettek, saját pap eltartására azonban nem is gondolhattak, a közösséget ezért ebben az első időszakban Pilisvörösvár plébánosa látta el, szerzetesek (minorita, budai kapucinus, ferences és karmelita missziósok) segítségével. Ez a kápolna a Rákóczi-szabadságharc idején, a kuruc háborúk következtében elpusztult, a hívek ezért kénytelenek voltak a környező településekre átjárni misére.

A település 1715-re jutott el oda, hogy önálló plébániát tudott szervezni és templomépítésbe kezdeni; az ekkor épült templomot a szeplőtelen fogantatás tiszteletére szentelték fel. A község anyakönyveit ugyancsak ettől az évtől fogva vezetik a templomhoz tartozó plébánián.

A ma is álló plébániatemplom 1742–46 között épült fel, majd 1813-ban a templom és a plébánia titulusát is Nagyboldogasszonyra változtatták. A templom búcsúnapja ennek megfelelően Nagyboldogasszony ünnepnapja, augusztus 15.

A templom és a mellette álló plébániaépület jelenleg műemléki védelmet élvez, törzsszámaik a műemléki nyilvántartásban 7120. és 1721. A plébánia az 1993-as egyházmegyei határrendezés során került a székesfehérvári egyházmegyétôl az esztergom-budapesti főegyházmegyéhez.

Fíliaként a nagykovácsi templomhoz tartozik az adyligeti Szent István király templom. Külső misézőhelye még a templomnak a Zsíroshegyi út és az Erdősétány utca kereszteződése közelében álló, 1832-ben épített Kálvária-kápolna.

A templom épülete és berendezései 
A barokk stílusban épült templom egyhajós építmény, kis bejárati előépülettel és a szentély mindkét oldalán egy-egy oldalépülettel bővítve. Építését pontosan nem ismert időben, 1715 körül vagy azt követően kezdték meg, felszentelésére 1746-ban kerülhetett sor. A ma látható épülettömb 1853-ban nyerte el jelenlegi formáját, amikor a sekrestyére és az oratóriumra emelet került.

A templom homlokzatát a Szeplőtelen fogantatás szobra díszíti, ez valószínűleg Johann Kugler budai kőfaragó mester munkája, és 1754-ben helyezték el itt. Kugler egyébként a maga idején a katolikus egyház által is előszeretettel foglalkoztatott szakember volt, ő faragta a vízivárosi Szent Anna templom és a tabáni Szent Katalin templom kőszobrait is. Ugyancsak 1754-ben került helyére a főoltár, majd 1761-ben a két mellékoltár; a szószék viszont már 1747 óta a templom berendezésének részét képezi.

A templom plébánosai 
Jelenleg
 Kemenes Gábor
KorábbanOrbán György

 Greszl Ferenc
 Csereney József

Források 

 A nagykovácsi templom az esztergomi érsekség honlapján
 A nagykovácsi római katolikus egyházközség honlapja

További információk 

A templom a miserend.hu-n

Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái
Nagykovácsi
Pest megye műemlékei
A Nagyboldogasszony plébániatemplom a Pest vármegyei Nagykovácsi római katolikus temploma . Története A Budai-hegység mélyén rejtőző , a török hódoltság idején elnéptelenedett község a század elején kezdett újból betelepülni , jobbára német földről érkező , katolikus vallású jobbágyokkal . Az új telepesek ismeretlen időpontban , de nyilván már röviddel a letelepülésük után kis kápolnát építettek , saját pap eltartására azonban nem is gondolhattak , a közösséget ezért ebben az első időszakban Pilisvörösvár plébánosa látta el , szerzetesek ( minorita , budai kapucinus , ferences és karmelita missziósok ) segítségével . Ez a kápolna a Rákóczi-szabadságharc idején , a kuruc háborúk következtében elpusztult , a hívek ezért kénytelenek voltak a környező településekre átjárni misére . A településre jutott el oda , hogy önálló plébániát tudott szervezni és templomépítésbe kezdeni ; az ekkor épült templomot a szeplőtelen fogantatás tiszteletére szentelték fel . A község anyakönyveit ugyancsak ettől az évtől fogva vezetik a templomhoz tartozó plébánián . A ma is álló plébániatemplom46 között épült fel , majdban a templom és a plébánia titulusát is Nagyboldogasszonyra változtatták . A templom búcsúnapja ennek megfelelően Nagyboldogasszony ünnepnapja , augusztus A templom és a mellette álló plébániaépület jelenleg műemléki védelmet élvez , törzsszámaik a műemléki nyilvántartásban és A plébánia azas egyházmegyei határrendezés során került a székesfehérvári egyházmegyétôl az esztergom-budapesti főegyházmegyéhez . Fíliaként a nagykovácsi templomhoz tartozik az adyligeti Szent István király templom . Külső misézőhelye még a templomnak a Zsíroshegyi út és az Erdősétány utca kereszteződése közelében álló, ben épített Kálvária-kápolna . A templom épülete és berendezései A barokk stílusban épült templom egyhajós építmény , kis bejárati előépülettel és a szentély mindkét oldalán egy-egy oldalépülettel bővítve . Építését pontosan nem ismert időben,körül vagy azt követően kezdték meg , felszenteléséreban kerülhetett sor . A ma látható épülettömbban nyerte el jelenlegi formáját , amikor a sekrestyére és az oratóriumra emelet került . A templom homlokzatát a Szeplőtelen fogantatás szobra díszíti , ez valószínűleg Johann Kugler budai kőfaragó mester munkája , ésben helyezték el itt . Kugler egyébként a maga idején a katolikus egyház által is előszeretettel foglalkoztatott szakember volt , ő faragta a vízivárosi Szent Anna templom és a tabáni Szent Katalin templom kőszobrait is . Ugyancsakben került helyére a főoltár , majdben a két mellékoltár ; a szószék viszont máróta a templom berendezésének részét képezi . A templom plébánosai Jelenleg Kemenes Gábor KorábbanOrbán György Greszl Ferenc Csereney József Források A nagykovácsi templom az esztergomi érsekség honlapján A nagykovácsi római katolikus egyházközség honlapja További információk A templom a miserend.hu -n Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái Nagykovácsi Pest megye műemlékei