Szigetelési ellenállás
A szigetelési ellenállás a  villamos szigetelőanyagokra jellemző érték. Nagysága a vezetőkéhez képest igen nagy, és függ a mérésnél alkalmazott feszültség nagyságától valamint hőmérsékletétől is. Egy egész hálózat szigetelési ellenállása függ a hálózat nagyságától, a nagyobb hálózat kisebb szigetelési ellenállást jelent.

Mérése 
Egy villamos berendezés szigetelését üzembe helyezés előtt ellenőrizni kell. A vizsgálat két részből áll:
 Az egyes vezetékek és a föld közötti ellenállás méréséből
 Az egyes vezetékek egymás közötti ellenállás méréséből.

A mérés megkezdése előtt a vizsgálandó szakaszt le kell választani a teljes hálózatról (feszültségmentesítés) és gondoskodni kell a véletlen visszakapcsolás elkerüléséről.

A vizsgálatot célszerűen egyenárammal kell végezni. Váltakozóáram esetén kapacitív áramok is folynak, melyek a mérést bizonytalanná teszik, mivel a vizsgált szigetelőkön átszivárgó áramok maguk is kicsik.

A mérés elvégzésekor előfordul, hogy a műszer nem rögtön áll meg valamely értéken, hanem lassan közelíti meg a mért értéket. Ez nem jelent hibát. A mérési eredmény leolvasása előtt 1-10 perc várakozási idő szükséges. Ilyenkor a vezeték (különösen koaxiális kábel esetén) kondenzátorként működik, melynek feltöltéséhez bizonyos idő szükséges. Ebből kiindulva a mérés befejezésekor a mért vezetéket kisütéssel feszültségmentesíteni kell.

A mérést meghamisíthatja a vezeték nedvessége. Ilyen vezetéken mérést végezni értelmetlen.

Hibát okozhat a vezeték elszennyeződése. Az erős szennyeződés, különösen magasabb feszültségeken, jó vezetőként viselkedik. Ez a vezető párhuzamosan kapcsolódik a tényleges szigetelési ellenállással, mintegy söntöli azt. Lehetőség szerint a mérendő vezetéket meg kell tisztítani. Koaxiális kábeleknél, ha a mérőműszernek van „Guard” kivezetése az ebből adódó hiba kiküszöbölhető. A szennyeződés miatt szivárgó áram folyna a vezető + és - pontjai között. A szigetelésre vezető anyagot tekerve, ezt a pontot a Guard kivezetővel összekötve a szivárgó áramot el lehet vezetni.

Erősáramú berendezésekben 

A szigetelési ellenállást erősáramú berendezésekben lehetőleg a berendezés üzemi feszültségével kell mérni, de legalább 100 V feszültséggel. Nagyobb feszültséggel mérve a szigetelési ellenállás kisebb értéket mutat. 

Az átlagos szigetelési ellenállás-mérők feszültségei ebből a sorból kerülnek ki: 100 V, 250 V, 500 V, 1000 V, 2500 V, 5000 V. Ezen műszerek mérési terjedelme általában 1010 Ω méréshatárig készül. A műszerek általában tartalmaznak egy kisebb feszültségű méréshatárt (5-10 V), a vezeték ellenállásának mérésére.  

Nem célszerű a méréshez a kelleténél lényegesen nagyobb feszültséget választani, mert az tönkreteheti a különben kifogástalan vezetéket is.

Gyengeáramú berendezésekben 
Gyengeáramú berendezésekben a nem arra méretezett vezetéket a 100 V-os mérőfeszültség tönkretehetné. Készülnek olyan készülékek, melyek 1010 Ω méréshatárig mérnek, de a mérőfeszültségük 2,5 V, 10 V, 25 V, 50 V sorból kerül ki.

Mérőműszer 

Korábban kifejezetten csak kézi hajtókarral ellátott kereszttekercses műszereket gyártottak. Ezek feszültségforrása egy a műszerrel egybeépített egyenáramú generátor volt. Ezek nem igényeltek akkumulátort sem szárazelemet. A kereszttekercses mérőmű miatt a feszültségingadozásra nem voltak érzékenyek. Egyes különleges változatai a generátor és a hajtókar között egy speciális tengelykapcsolót tartalmaztak, mely túl gyors forgatáskor-, vagy a forgatás hirtelen leállításakor kikapcsolt. Ezzel a megoldással a generátor feszültségét 1% pontossággal lehetett tartani, mely lehetővé tette ezeknél a változatoknál lengőtekercses műszerek beépítését.

A jelenleg gyártott műszerek lengőtekercses vagy digitális kivitelűek.

A mérés menete 
 A hálózatra kapcsolják az összes fogyasztót. Elvégzik a feszültségmentesítést. A műszert az egyik vezetőhöz kapcsolják, míg a másikat földpotenciálra kötik. Ez lehet víz-, gáz vezeték, villámhárító, védőföld vezeték stb. Elvégzik a mérést. Majd megismétlik az összes vezetővel ugyanezt.
A hálózatról lekapcsolják az összes fogyasztót. Elvégzik a feszültségmentesítést. Két vezetéket kiválasztva megmérik a szigetelési ellenállást. Ezt megismétlik az összes vezető között.

Átszámítás 
Mivel a szigetelési ellenállás függ a vezetők hosszától és a hőmérséklettől is, a leolvasott értéket át kell számolni. Az átszámítás menete: R=Rm×L×n (ahol R a számított érték, Rm a műszeren leolvasott ellenállás érték MΩ-ban, L a vezető hossza km-ben és n a hőmérséklet függvényében táblázatban megadott viszonyszám a vezeték hőmérsékletének megfelelően.)

Források 

 Frigyes Andor-Szita Iván-Tuschák Róbert-Schnell László: Elektrotechnika (Tankönyvkiadó, 1951)
 Karsa Béla: Villamos mérőműszerek és mérések (Műszaki Könyvkiadó. 1962)
 Tamás László: Analóg műszerek (Jegyzet Ganz Műszer Zrt. 2006)
 MSZ 13207-1:1994
 DIN; VDE 0413 part 1

Elektromos ellenállás
Érintésvédelem
A szigetelési ellenállás a villamos szigetelőanyagokra jellemző érték . Nagysága a vezetőkéhez képest igen nagy , és függ a mérésnél alkalmazott feszültség nagyságától valamint hőmérsékletétől is . Egy egész hálózat szigetelési ellenállása függ a hálózat nagyságától , a nagyobb hálózat kisebb szigetelési ellenállást jelent . Mérése Egy villamos berendezés szigetelését üzembe helyezés előtt ellenőrizni kell . A vizsgálat két részből áll : Az egyes vezetékek és a föld közötti ellenállás méréséből Az egyes vezetékek egymás közötti ellenállás méréséből . A mérés megkezdése előtt a vizsgálandó szakaszt le kell választani a teljes hálózatról ( feszültségmentesítés ) és gondoskodni kell a véletlen visszakapcsolás elkerüléséről . A vizsgálatot célszerűen egyenárammal kell végezni . Váltakozóáram esetén kapacitív áramok is folynak , melyek a mérést bizonytalanná teszik , mivel a vizsgált szigetelőkön átszivárgó áramok maguk is kicsik . A mérés elvégzésekor előfordul , hogy a műszer nem rögtön áll meg valamely értéken , hanem lassan közelíti meg a mért értéket . Ez nem jelent hibát . A mérési eredmény leolvasása előttperc várakozási idő szükséges . Ilyenkor a vezeték ( különösen koaxiális kábel esetén ) kondenzátorként működik , melynek feltöltéséhez bizonyos idő szükséges . Ebből kiindulva a mérés befejezésekor a mért vezetéket kisütéssel feszültségmentesíteni kell . A mérést meghamisíthatja a vezeték nedvessége . Ilyen vezetéken mérést végezni értelmetlen . Hibát okozhat a vezeték elszennyeződése . Az erős szennyeződés , különösen magasabb feszültségeken , jó vezetőként viselkedik . Ez a vezető párhuzamosan kapcsolódik a tényleges szigetelési ellenállással , mintegy söntöli azt . Lehetőség szerint a mérendő vezetéket meg kell tisztítani . Koaxiális kábeleknél , ha a mérőműszernek van „ Guard” kivezetése az ebből adódó hiba kiküszöbölhető . A szennyeződés miatt szivárgó áram folyna a vezető + és - pontjai között . A szigetelésre vezető anyagot tekerve , ezt a pontot a Guard kivezetővel összekötve a szivárgó áramot el lehet vezetni . Erősáramú berendezésekben A szigetelési ellenállást erősáramú berendezésekben lehetőleg a berendezés üzemi feszültségével kell mérni , de legalábbV feszültséggel . Nagyobb feszültséggel mérve a szigetelési ellenállás kisebb értéket mutat . Az átlagos szigetelési ellenállás-mérők feszültségei ebből a sorból kerülnek ki:V,V,V,V,V,V . Ezen műszerek mérési terjedelme általábanΩ méréshatárig készül . A műszerek általában tartalmaznak egy kisebb feszültségű méréshatártV ) , a vezeték ellenállásának mérésére . Nem célszerű a méréshez a kelleténél lényegesen nagyobb feszültséget választani , mert az tönkreteheti a különben kifogástalan vezetéket is . Gyengeáramú berendezésekben Gyengeáramú berendezésekben a nem arra méretezett vezetéket aV-os mérőfeszültség tönkretehetné . Készülnek olyan készülékek , melyekΩ méréshatárig mérnek , de a mérőfeszültségük5 V,V,V,V sorból kerül ki . Mérőműszer Korábban kifejezetten csak kézi hajtókarral ellátott kereszttekercses műszereket gyártottak . Ezek feszültségforrása egy a műszerrel egybeépített egyenáramú generátor volt . Ezek nem igényeltek akkumulátort sem szárazelemet . A kereszttekercses mérőmű miatt a feszültségingadozásra nem voltak érzékenyek . Egyes különleges változatai a generátor és a hajtókar között egy speciális tengelykapcsolót tartalmaztak , mely túl gyors forgatáskor- , vagy a forgatás hirtelen leállításakor kikapcsolt . Ezzel a megoldással a generátor feszültségét pontossággal lehetett tartani , mely lehetővé tette ezeknél a változatoknál lengőtekercses műszerek beépítését . A jelenleg gyártott műszerek lengőtekercses vagy digitális kivitelűek . A mérés menete A hálózatra kapcsolják az összes fogyasztót . Elvégzik a feszültségmentesítést . A műszert az egyik vezetőhöz kapcsolják , míg a másikat földpotenciálra kötik . Ez lehet víz- , gáz vezeték , villámhárító , védőföld vezeték stb . Elvégzik a mérést . Majd megismétlik az összes vezetővel ugyanezt . A hálózatról lekapcsolják az összes fogyasztót . Elvégzik a feszültségmentesítést . Két vezetéket kiválasztva megmérik a szigetelési ellenállást . Ezt megismétlik az összes vezető között . Átszámítás Mivel a szigetelési ellenállás függ a vezetők hosszától és a hőmérséklettől is , a leolvasott értéket át kell számolni . Az átszámítás menete : R=Rm×L×n ( ahol R a számított érték , Rm a műszeren leolvasott ellenállás érték MΩ-ban , L a vezető hossza km-ben és n a hőmérséklet függvényében táblázatban megadott viszonyszám a vezeték hőmérsékletének megfelelően . ) Források Frigyes Andor-Szita Iván-Tuschák Róbert-Schnell László : Elektrotechnika ( Tankönyvkiadó , Karsa Béla : Villamos mérőműszerek és mérések ( Műszaki Könyvkiadó . Tamás László : Analóg műszerek ( Jegyzet Ganz Műszer Zrt . MSZ1994 DIN ; VDEpart 1 Elektromos ellenállás Érintésvédelem