Le a cipővel!
A Le a cipővel! Csukás István Nyár a szigeten című regényéből 1975-ben készült színes, magyar, ifjúsági kalandfilm-vígjáték.

Történet 
Kalandvágyó fiúk indulnak háromnapos kirándulásra felnőtt felügyelet nélkül. A szülők azonban féltik csemetéiket, ezért megbíznak helybelieket, hogy titokban figyeljék gyermekeiket, vigyázzanak rájuk. Kezdetben sikeresek a „felvigyázók”, akkor kezdődnek a bajok, amikor a fiúk elkezdik az egymás közötti nagy számháborút.

Szereplők

Gyerekek 
 Fenyvesi Zoltán (Palánk)
 Király László (Bádogos)
 Bilki Mihály (Cseppcsányi)
 Krajczár György (Tuka)
 Pápai Zsolt (Szinyák)
 Müller Péter (Kece)
Barna Tamás (Sankó)
Kálmán János (Péter)
Metlágel Károly (Pál)
Bezensek Zoltán (Tibi)
Bozsér Zoltán (Miki)

Felnőttek 
 Kaló Flórián (Kenderice Ákos)
 Kovács Károly (Gazsi bácsi)
 Bánhidi László (Ábris bácsi)
 Tordai Teri (Palánk mama)
 Soós Lajos (Kompos)
 Gyenge Árpád (Pólika Pál)
 Paudits Béla (közértes)
 Csala Zsuzsa (Bádogos mama)
 Hacser Józsa (Szinyák mama)
 Láng József (Tuka papa)
 Sütő Irén (Cseppcsányi mama)
 Zana József (Sofőr)
 Csákányi László (Narrátor)

Érdekességek 
 A címbeli „Le a cipővel!” kifejezés arra utal, hogy a fiúk, miután kiszabadultak a városi civilizáció keretei közül a folyóparti őstermészetbe, szabadulni akarnak az otthoni körülményeiket jelképező cipőtől. A táborozás helyszínére érkezéskor (16:14 perckor) mintegy csatakiáltásként hangzik el a gyerekszereplők egyikének, Bádogosnak a szájából: „Le a cipővel! Éljen a mezítláb!”; a zárójelenetben pedig egy táblára kézzel felfestve is olvasható (írásjelek nélkül, éppúgy, mint ahogy a nyitófőcímben is látható).
 A film a fiktív Alsótörökverő községben játszódik, amiről a történet alapján annyi derül ki, hogy a Duna mellett fekszik. Az már csak következtetés, hogy minden bizonnyal a Dunántúlon, mivel az oda tartó távolsági buszok a ma már nem használt, XI. kerületi, Bukarest utcai buszállomásról indulnak. A járat Budapest–Alsótörökverő–Felsőtörökverő–Pasaháza útvonalon közlekedik, utóbbi kettő szintén fiktív település és a busz útvonaljelző tábláján való felbukkanásukon túlmenően nem is szerepelnek a filmben.
 A felvételek több helyszínen készültek: a sziget egy valóságos kis sziget Ráckevén "Senki szigete" néven (a Csepel-sziget mellett), de sok jelenetet vettek fel Surány környékén is.
 A szereplőket hatszáz gyerek közül választották ki, fontos szempont volt az úszni tudás. Ezzel együtt a Duna-parti felvételeknél készenlétben álltak vízirendőrök, egy úszómester és egy motorcsónakos orvosi stáb is.
 Az első részt 1976. szeptember 11-én, szombaton, a másodikat a következő napon vetítette a Magyar Televízió, délutáni műsorsávban. Az újságok külön jelölték, hogy színesben készült a film, bár ebben az időszakban még a családok nagy része nem rendelkezett színes televízióval.
 Az Esti Hírlap Tévéfotel című rovatának kritikusa már a vetítést követő hétfői lapszámban durván lehúzta a filmet, ami negatív kritikát kapott a Film Színház Muzsikától is. A gyerekközönség ellenben imádta a filmet, így aztán a szerző-forgatókönyvíró sem törődött a kedvezőtlen értékelésekkel.
 A rendező az a Szabó Attila volt, akinek a nevéhez sok népszerű, 70-es évekbeli gyerekműsor kötődött (Zsebtévé, Szervusz, Szergej, Futrinka utca, később a [[Süsü, a sárkány (televíziós sorozat)| Süsü a sárkányt is rendezte.
 A film első részének kezdeti szakaszában megjelenő „Gazsi bácsi lótetű”'' az akkori fiatalok körében még évtizedek múltán is élő, korabeli mémmé vált.

Jegyzetek

Források 
 
 
 http://nava.hu/id/364054/
 http://www.filmkatalogus.hu/Le-a-cipovel--f16064

1975 filmjei
Magyar írók művei alapján készült filmek
Magyar filmvígjátékok
Magyar kalandfilmek
Magyar családi filmek
Magyar televíziós filmek
MOKÉP-filmek
A Le a cipővel ! Csukás István Nyár a szigeten című regényébőlben készült színes , magyar , ifjúsági kalandfilm-vígjáték . Történet Kalandvágyó fiúk indulnak háromnapos kirándulásra felnőtt felügyelet nélkül . A szülők azonban féltik csemetéiket , ezért megbíznak helybelieket , hogy titokban figyeljék gyermekeiket , vigyázzanak rájuk . Kezdetben sikeresek a „ felvigyázók” , akkor kezdődnek a bajok , amikor a fiúk elkezdik az egymás közötti nagy számháborút . Szereplők Gyerekek Fenyvesi Zoltán ( Palánk ) Király László ( Bádogos ) Bilki Mihály ( Cseppcsányi ) Krajczár György ( Tuka ) Pápai Zsolt ( Szinyák ) Müller Péter ( Kece) Barna Tamás ( Sankó ) Kálmán János ( Péter ) Metlágel Károly ( Pál ) Bezensek Zoltán ( Tibi ) Bozsér Zoltán ( Miki ) Felnőttek Kaló Flórián ( Kenderice Ákos ) Kovács Károly ( Gazsi bácsi ) Bánhidi László ( Ábris bácsi ) Tordai Teri ( Palánk mama ) Soós Lajos ( Kompos ) Gyenge Árpád ( Pólika Pál ) Paudits Béla ( közértes ) Csala Zsuzsa ( Bádogos mama ) Hacser Józsa ( Szinyák mama ) Láng József ( Tuka papa ) Sütő Irén ( Cseppcsányi mama ) Zana József ( Sofőr ) Csákányi László ( Narrátor ) Érdekességek A címbeli „ Le a cipővel ! ” kifejezés arra utal , hogy a fiúk , miután kiszabadultak a városi civilizáció keretei közül a folyóparti őstermészetbe , szabadulni akarnak az otthoni körülményeiket jelképező cipőtől . A táborozás helyszínére érkezéskor14 perckor ) mintegy csatakiáltásként hangzik el a gyerekszereplők egyikének , Bádogosnak a szájából : „ Le a cipővel ! Éljen a mezítláb! ” ; a zárójelenetben pedig egy táblára kézzel felfestve is olvasható ( írásjelek nélkül , éppúgy , mint ahogy a nyitófőcímben is látható ) . A film a fiktív Alsótörökverő községben játszódik , amiről a történet alapján annyi derül ki , hogy a Duna mellett fekszik . Az már csak következtetés , hogy minden bizonnyal a Dunántúlon , mivel az oda tartó távolsági buszok a ma már nem használt , XI. kerületi , Bukarest utcai buszállomásról indulnak . A járat Budapest–Alsótörökverő–Felsőtörökverő–Pasaháza útvonalon közlekedik , utóbbi kettő szintén fiktív település és a busz útvonaljelző tábláján való felbukkanásukon túlmenően nem is szerepelnek a filmben . A felvételek több helyszínen készültek : a sziget egy valóságos kis sziget Ráckevén " Senki szigete " néven ( a Csepel-sziget mellett ) , de sok jelenetet vettek fel Surány környékén is . A szereplőket hatszáz gyerek közül választották ki , fontos szempont volt az úszni tudás . Ezzel együtt a Duna-parti felvételeknél készenlétben álltak vízirendőrök , egy úszómester és egy motorcsónakos orvosi stáb is . Az első részt szeptemberén , szombaton , a másodikat a következő napon vetítette a Magyar Televízió , délutáni műsorsávban . Az újságok külön jelölték , hogy színesben készült a film , bár ebben az időszakban még a családok nagy része nem rendelkezett színes televízióval . Az Esti Hírlap Tévéfotel című rovatának kritikusa már a vetítést követő hétfői lapszámban durván lehúzta a filmet , ami negatív kritikát kapott a Film Színház Muzsikától is . A gyerekközönség ellenben imádta a filmet , így aztán a szerző-forgatókönyvíró sem törődött a kedvezőtlen értékelésekkel . A rendező az a Szabó Attila volt , akinek a nevéhez sok népszerű, es évekbeli gyerekműsor kötődött ( Zsebtévé , Szervusz , Szergej , Futrinka utca , később a [ [ Süsü , a sárkány ( televíziós sorozat) | Süsü a sárkányt is rendezte . A film első részének kezdeti szakaszában megjelenő „ Gazsi bácsi lótetű”'' az akkori fiatalok körében még évtizedek múltán is élő , korabeli mémmé vált . Jegyzetek Források http://nava.hu/id/364054/ http://www.filmkatalogus.hu/Le-a-cipovel--f16064 1975 filmjei Magyar írók művei alapján készült filmek Magyar filmvígjátékok Magyar kalandfilmek Magyar családi filmek Magyar televíziós filmek MOKÉP-filmek