I. János György szász választófejedelem
I. János György (1585. március 5. – 1656. október 8.) szász választófejedelem 1611-től haláláig.

Élete
János György I. Keresztély választó gyermekeként született, de édesapja halála (1591) után bátyja, II. Keresztély uralkodott. Csak amikor 1611-ben elhunyt a gyermektelen II. Keresztély, akkor léphetett János György a trónra.

Lutheránus létére fő ellensége az ugyancsak protestáns, de kálvinista V. Frigyes pfalzi választófejedelem volt, fő szövetségese pedig a katolikus Habsburg-ház. Az 1619-ben felajánlott cseh koronát visszautasította, és szavazatával eldöntötte Ferdinánd stájer főherceg császárrá választását. Féltékenységből és pfalzi V. Frigyes iránti vallási gyűlöletből támogatta a császárt Lausitz és Szilézia visszafoglalásában és pacifikálásában.

A harmincéves háborúban (1618–1648) hosszú ideig ugyancsak a császárpárti, katolikus oldalon foglalt helyet, és az 1630-as években a háborúba a protestáns oldalon bekapcsolódó lutheránus (!) II. Gusztáv Adolf svéd királyt is feltartóztatta az Elbánál. Csak azután csatlakozott a protestáns felekhez, miután a Katolikus Liga Szászországot is alaposan feldúlta. Gusztáv Adolf 1632-es halála után kiegyezett ismét a császárral, és 1635-ben a prágai különbékével átállt a katolikus oldalra. Miután szövetséget kötött a Habsburgokkal a franciák és a svédek ellen, a császár jutalmul Lausitzot adta neki, fia, Ágost pedig a Magdeburgi Érsekség jövedelmeihez jutott hozzá.

János György átpártolása miatt a svédek Johan Banér tábornagy vezetése alatt, a wittstocki csata után rettenetes boszút álltak Szászországon: 1636 és 1639 között háromszor pusztították végig tűzzel-vassal az országot. 1642–1644-ben pedig Lennart Torstenson tábornagy, a svéd főhadparancsnok semmisítette meg a szász sereget Lipcsénél és Jüterbognél, a legyőzött államra súlyos adó rótt ki. Rossz helyzetében János György 1645-ben a kötzschenbrodai fegyverszünettel végleg befejezte a harcokat. Nem járt rosszul, ugyanis a harmincéves háborút lezáró 1648-as vesztfáliai béke lehetőséget adott a prágai békében neki biztosított területek megtartására.

János György 45 évnyi uralkodás után hunyt el 1656-ban. 71 éves volt, utódaként fia, II. János György követte a trónon.

Jegyzetek

Források

Lásd még 
 Szászország uralkodóinak listája

Szászország választófejedelmei
Wettin-ház
1585-ben született személyek
1656-ban elhunyt személyek
Drezdaiak
I. János György március – október ) szász választófejedelemtől haláláig . Élete János György I. Keresztély választó gyermekeként született , de édesapja halálaután bátyja , II. Keresztély uralkodott . Csak amikorben elhunyt a gyermektelen II. Keresztély , akkor léphetett János György a trónra . Lutheránus létére fő ellensége az ugyancsak protestáns , de kálvinista V . Frigyes pfalzi választófejedelem volt , fő szövetségese pedig a katolikus Habsburg-ház . Azben felajánlott cseh koronát visszautasította , és szavazatával eldöntötte Ferdinánd stájer főherceg császárrá választását . Féltékenységből és pfalzi V . Frigyes iránti vallási gyűlöletből támogatta a császárt Lausitz és Szilézia visszafoglalásában és pacifikálásában . A harmincéves háborúban1648 ) hosszú ideig ugyancsak a császárpárti , katolikus oldalon foglalt helyet , és azas években a háborúba a protestáns oldalon bekapcsolódó lutheránus ( ! ) II. Gusztáv Adolf svéd királyt is feltartóztatta az Elbánál . Csak azután csatlakozott a protestáns felekhez , miután a Katolikus Liga Szászországot is alaposan feldúlta . Gusztáv Adolfes halála után kiegyezett ismét a császárral , ésben a prágai különbékével átállt a katolikus oldalra . Miután szövetséget kötött a Habsburgokkal a franciák és a svédek ellen , a császár jutalmul Lausitzot adta neki , fia , Ágost pedig a Magdeburgi Érsekség jövedelmeihez jutott hozzá . János György átpártolása miatt a svédek Johan Banér tábornagy vezetése alatt , a wittstocki csata után rettenetes boszút álltak Szászországon: ésközött háromszor pusztították végig tűzzel-vassal az országot. 1644-ben pedig Lennart Torstenson tábornagy , a svéd főhadparancsnok semmisítette meg a szász sereget Lipcsénél és Jüterbognél , a legyőzött államra súlyos adó rótt ki . Rossz helyzetében János Györgyben a kötzschenbrodai fegyverszünettel végleg befejezte a harcokat . Nem járt rosszul , ugyanis a harmincéves háborút lezáróas vesztfáliai béke lehetőséget adott a prágai békében neki biztosított területek megtartására . János Györgyévnyi uralkodás után hunyt elban.éves volt , utódaként fia , II. János György követte a trónon . Jegyzetek Források Lásd még Szászország uralkodóinak listája Szászország választófejedelmei Wettin-ház 1585-ben született személyek 1656-ban elhunyt személyek Drezdaiak