Baden bei Wien
Baden bei Wien osztrák város, Alsó-Ausztria Badeni járásának székhelye. 2022 januárjában 25 783 lakója volt. Baden Bécs déli előkelő elővárosa és a kaszinójáról, gyógyvizéről ismert. Badent gyakran nevezik még Biedermeier városnak (németül Biedermeierstadt) is. 2021 óta az Európa nagy fürdővárosai világörökségi helyszín része.

Elhelyezkedése

Baden bei Wien a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik, a Bécsi-medence délnyugati peremén, a Schwechat folyó mentén. Területének 28,5%-a erdő, 21,3% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzathoz egyetlen település (Baden) tartozik, részei Haidhof-Siedlung, Haidhofteich, Lorenzteich és Kiebitzmühle. 

A város Bécstől 26 km-re délre fekszik a B210 és B212-es főutak mentén. A várostól keletre halad el az A2-es autópálya. A várost érinti az Osztrák Déli Vasút, valamint a Baden – Bécsi Opera között közlekedő elővárosi vasút, a Wiener Lokalbahn.

A környező önkormányzatok: északra Pfaffstätten, északkeletre Traiskirchen, keletre Oberwaltersdorf és Tattendorf, délkeletre Teesdorf, délre Sooß, Bad Vöslau és Kottingbrunn, nyugatra Alland, északnyugatra Heiligenkreuz.

Története 
Melegvizű, kénes forrásait már a rómaiak is felfedezték. A Claudius római császár idején (Kr. u. 41–54) itt alapított település az Aquae (magyarul: fürdők) nevet kapta, ami mutatja, hogy már akkor is jelentős szerepet töltött be a  gyógyfürdő. 869-ben a várost Padunként említik. A városi címet 1480-ban kapta. 1488-ban Aragóniai Beatrix magyar királyné ide érkezett, hogy meddőségét gyógyíttassa.

A törökök Bécs 1529-es, majd 1683-as ostroma során elpusztították a várost. 1713-ban a pestis, majd 1714-ben egy nagy tűzvész volt jelentős esemény a település életében.

I. Ferenc osztrák császár 1796–1834 között minden nyarat Badenben töltött és felépíttette nyári rezidenciáját. Az 1782-ben, II. József által kiadott türelmi rendelet a bécsi és alsó-ausztriai zsidókat is érintette, egyben elősegítette, hogy fontos gyógyüdülővé váljon. Nyaranta a felsőbb osztályok kedvelt üdülőhelye lett Baden, amit erősített az 1867-es, zsidóknak nyújtott egyenlő állampolgárság intézkedése is.

Az 1812-es nagy tűzvész után a várost átépítették. Az új biedermeier stílusnak megfelelően tette le névjegyét Joseph Kornhäusel tervező. 1842. május 5-én megnyílt az osztrák Déli vasút vasútvonal első szakasza, egyben a vasútállomás létesült a városban.

1850-ben  egyesült Leesdorf és Gutenbrunn településekkel, amit 1912-ben Weikersdorf községgel való összeolvadás követett.

1916-ban a Weilburg kastélyban kapott helyet a k. u. k. Hadseregfőparancsnokság. Ez a lépés viszont nehezítette a hadvezetés munkáját, lassította a hadműveleti intézkedéseket, és hamarosan bizonyos elszakadás jelei mutatkoztak a hadszíntéren harcoló hadsereg és felső vezetése között. A I. Károly osztrák császár által irányított hadseregfőparancsnokság 1918 novemberéig maradt itt.

Az 1926-os badeni egyezmény értelmében Magyarország a m. kir. honvédség iratanyagát visszakapta, de maradtak az ország területén közös alakulatoknak iratai, amelyek levéltári kezelésbe kerültek.

A Badeni Kaszinó (Casino Baden) 1934-es megnyitásával a legfontosabb fürdővárosa lett Ausztriának.

Az 1945. április 2-án végrehajtott bombázások során megsemmisült számos épület, így a Weilburg kastélynak is csak homlokzata maradt meg. 1945-től 1955-ig Baden a szovjet megszállási övezet, a KGB délkelet-európai főhadiszállása és a szovjet katonai azonnalítélő hadbíróság székhelye is volt Ausztriában. A megszállás idején a Vörös Hadsereg katonái fosztogattak, de történt nemi erőszak és gyilkosságok is. A Nikoladonivillában (Schimmergasse 17.) tartottak fogva foglyokat és deportáltak a Szovjetunióba. Tíz magyar volt abból a 104 emberből, akiket Ausztriában tartóztattak le és Moszkvában lőttek főbe az ország 1945–55 között tartó megszállása idején.

1965 után a teljes turisztikai infrastruktúra és a város megújult, visszanyerte régi rangját és az egyik legfontosabb gyógyfürdőhellyé vált Ausztriában.

A belváros utcáit sétálóutcákká alakították át.

Népessége 
A Baden bei Wien-i önkormányzat területén 2022 januárjában 25 783 fő élt. A lakosságszám 1951 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 82,4%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 3,6% a régi (2004 előtti), 5,8% az új EU-tagállamokból érkezett. 4,4% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 3,8% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 62,7%-a római katolikusnak, 8,3% evangélikusnak, 3,6% ortodoxnak, 4% mohamedánnak, 16,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek (85,2%) mellett a szerbek (3,1%), a horvátok (1,6%), a magyarok (1,5%) és a törökök (1,3%) alkották.

A népesség változása:

Látnivalók 
A város fejlődésének alapját a forró kénes források adták. A legrégebbi kénforrása a Casino épülete alatt található. Ma a vizet tizennégy forrás biztosítja, amelyek a legtöbb ként tartalmazzák Ausztriában. A termák mellett kedvezőek a település légköri viszonyai és tiszta levegője.

A városképet a biedermeier stílus uralja. A 19. század elejétől beindult gazdasági fejlődés mind a turizmusra épült. Baden 1994-től tagja az osztrák Történelmi Kisvárosok Szövetségének (Kleine historische Städte).

A badeni színházi élet jellemzői az operett-előadások. Télen az előadásra a városi színházban került sor (épült: 1908–1909-ben, tervező: ifj. Ferdinand Fellner és Fellner & Helmer iroda), a nyár folyamán pedig a Badner Arena 1906-ban emelt épületében (tervező: Rudolf Krausz).

A Városi Könyvtárat 1940–41-ben alapították. 1959-ben költözött mai helyére. Az Weikersdorf városrészben lévő fiókkönyvtár 1964-ben nyílt meg.

A város két jelentősebb parkkal rendelkezik. A Fürdő park (Kurpark) a belváros mellett található és 52 hektáros területén nyári koncerteket szoktak rendezni. A történeti kertet számtalan művész és hős szobra ékesíti, de van itt egy kút, egy templom és egy nosztalgikus park kávézó is. A kert néhány féltrópusi növénynek is otthont ad. A nála kisebb, nyolchektáros Doblhoffpark Baden egyik legkedveltebb területe, több mint 600 féle rózsával, több mint 30 ezer rózsafával 175 virágágyon. A rózsák júniusban és októberben virágzanak.

A sétálóutca és Fő tér érintésével a kaszinóig tartó területen minden évben karácsonyi vásárt rendeznek.

Múzeumok 
 Arnulf-Rainer-Museum
 Beethovenhaus
 Haus der Kunst (Művészetek háza)
 Kaiser-Franz-Josef-Museum (elsősorban néprajzi tárgyak és történeti kézműves termékek)
 Puppenmuseum (babamúzeum)
 Rollettmuseum

Különleges építmények 
 Badeni akvadukt: épült 1870–1872 között Bécs és környékének vízellátására.
 Scharfeneck várrom: a 15. századból
 Bürgerspital (középkori közkórház)
 Rauheneck várrom: 2,5 km-re nyugatra a városközponttól
 Rauhenstein várrom: Schwechattól északkeletre egy sziklaormon magasodó 12. századi várrom.
 Kaiserhaus: 18. században épült a császár számára a Fő téren, 2013-tól a Habsburgok életét bemutató múzeum kapott itt helyet.
 Szent István-plébániatemplom: a 12. században említik először.
 Sauerhof: eredetileg rezidenciának épült épület, majd később hotel.
 Leesdorf kastély: a 12. században már említést tesznek itt egy épületről, ma iskola
 Weikersdorf kastély: középkori eredetű, ma reneszánsz kastélyszálló
 Zsinagóga: épült 1872–73-ban, 1938 nyarán belülről kifosztották, de az épület megmenekült, ma is őrzi eredeti funkcióját, mellette zenei és kulturális központ is lett.

Már lebontott/megsemmisült épületek 
 Central-Hotel
 Sanatorium Gutenbrunn
 Weilburg kastély: Habsburg–Lotaringiai Károly Lajos tescheni herceg 1820-ban kezdett a Weilburg kastély építésébe, amely 1823-ban készült el. A főherceg családjával együtt ideköltözött. 1916–1918 között Cs. és kir. Hadseregfőparancsnokság épülete, 1945-ben bombatalálat érte, majd 1964-ben elbontották megmaradt főhomlokzatát, ma már csak a főpárkány címere emlékeztet rá egykori helyén.

Híres emberek

Itt született 
 Katharina Schratt (1853–1940) osztrák színésznő, Ferenc József császár szeretője
 Mavrák Béla (1966–) magyar tenor
 Max Reinhardt (1873-1943) osztrák-amerikai színész, színházi rendező
 Pazeller Jakab (1869–1957) zeneszerző, karmester

Itt halt meg 
 Beck János Nepomuk (1789–1833) orvos
 Carl Giskra (magyarosan Giskra Károly) (1820–1879) osztrák szabadelvű politikus, belügyminiszter
 Popper Dávid (1843–1913) gordonkaművész, zeneszerző, Popper Leó édesapja
 Eduard Mautner (1824–1889) osztrák író, műfordító
 Illésházy István (politikus), gróf (1762–1838) főúr, politikus, katonatiszt. A Napóleon elleni nemesi felkelés ezredese, majd örökös főispán, az 1800-as évektől a reformellenzékkel rokonszenvező politikus volt. 1830-tól a Magyar Tudós Társaság igazgató tagja. A nagybirtokos főúri Illésházy család utolsó sarja
 Josef Barco lovag (1797–1861) osztrák altábornagy
 Johann Schober (1874–1932) osztrák politikus, rendőrtiszt. Két ízben, 1921–1922-ben és 1929–1930-ban volt hazája kancellárja. Kiemelkedő szerepet játszott az Interpol létrehozásában
 Habsburg–Tescheni Mária Karolina Lujza főhercegnő (1825–1915) osztrák főhercegnő, Károly tescheni herceg legifjabb leánya, az ifjabb Rainer (Ferdinánd) főherceg felesége.
 Moritz Gottlieb Saphir (1795–1858) osztrák humorista, író, lapszerkesztő.
 Rökk Marika (1913–2004) színész-táncosnő, operettprimadonna
 Schey Fülöp (1798–1881) egy osztrák–magyar nemes, nagykereskedő, Kőszeg és a kőszegi szegények legnagyobb mecénása. Schey Fülöp elsőként kapott magyarországi zsidóként nemesi rangot az Osztrák–Magyar Monarchiában.
 Térey Gábor (1864–1927) bölcseleti doktor, művészettörténész, a Szépművészeti Múzeum egyik igazgatója
 Vázsonyi Vilmos (1868–1926) magyar ügyvéd, liberális-polgári demokrata politikus, miniszter

Jegyzetek

Fordítás 
 

Alsó-Ausztria települései
Ausztria világörökségi helyszínei
Kulturális világörökségi helyszínek
Baden bei Wien osztrák város , Alsó-Ausztria Badeni járásának székhelye.januárjában783 lakója volt . Baden Bécs déli előkelő elővárosa és a kaszinójáról , gyógyvizéről ismert . Badent gyakran nevezik még Biedermeier városnak ( németül Biedermeierstadt ) is.óta az Európa nagy fürdővárosai világörökségi helyszín része . Elhelyezkedése Baden bei Wien a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik , a Bécsi-medence délnyugati peremén , a Schwechat folyó mentén . Területének5%-a erdő,3 % áll mezőgazdasági művelés alatt . Az önkormányzathoz egyetlen település ( Baden ) tartozik , részei Haidhof-Siedlung , Haidhofteich , Lorenzteich és Kiebitzmühle . A város Bécstőlkm-re délre fekszik a B210 és B212-es főutak mentén . A várostól keletre halad el az A2-es autópálya . A várost érinti az Osztrák Déli Vasút , valamint a Baden – Bécsi Opera között közlekedő elővárosi vasút , a Wiener Lokalbahn . A környező önkormányzatok : északra Pfaffstätten , északkeletre Traiskirchen , keletre Oberwaltersdorf és Tattendorf , délkeletre Teesdorf , délre Sooß, Bad Vöslau és Kottingbrunn , nyugatra Alland , északnyugatra Heiligenkreuz . Története Melegvizű , kénes forrásait már a rómaiak is felfedezték . A Claudius római császár idején ( Kr. u.54 ) itt alapított település az Aquae ( magyarul : fürdők ) nevet kapta , ami mutatja , hogy már akkor is jelentős szerepet töltött be a gyógyfürdő.ben a várost Padunként említik . A városi címetban kapta.ban Aragóniai Beatrix magyar királyné ide érkezett , hogy meddőségét gyógyíttassa . A törökök Bécses , majdas ostroma során elpusztították a várost.ban a pestis , majdben egy nagy tűzvész volt jelentős esemény a település életében . I. Ferenc osztrák császár1834 között minden nyarat Badenben töltött és felépíttette nyári rezidenciáját . Azben , II. József által kiadott türelmi rendelet a bécsi és alsó-ausztriai zsidókat is érintette , egyben elősegítette , hogy fontos gyógyüdülővé váljon . Nyaranta a felsőbb osztályok kedvelt üdülőhelye lett Baden , amit erősített azes , zsidóknak nyújtott egyenlő állampolgárság intézkedése is . Azes nagy tűzvész után a várost átépítették . Az új biedermeier stílusnak megfelelően tette le névjegyét Joseph Kornhäusel tervező. májusén megnyílt az osztrák Déli vasút vasútvonal első szakasza , egyben a vasútállomás létesült a városban . 1850-ben egyesült Leesdorf és Gutenbrunn településekkel , amitben Weikersdorf községgel való összeolvadás követett . 1916-ban a Weilburg kastélyban kapott helyet a k. u. k . Hadseregfőparancsnokság . Ez a lépés viszont nehezítette a hadvezetés munkáját , lassította a hadműveleti intézkedéseket , és hamarosan bizonyos elszakadás jelei mutatkoztak a hadszíntéren harcoló hadsereg és felső vezetése között . A I. Károly osztrák császár által irányított hadseregfőparancsnokságnovemberéig maradt itt . Azos badeni egyezmény értelmében Magyarország a m. kir. honvédség iratanyagát visszakapta , de maradtak az ország területén közös alakulatoknak iratai , amelyek levéltári kezelésbe kerültek . A Badeni Kaszinó ( Casino Baden) es megnyitásával a legfontosabb fürdővárosa lett Ausztriának . Az áprilisán végrehajtott bombázások során megsemmisült számos épület , így a Weilburg kastélynak is csak homlokzata maradt meg.tőlig Baden a szovjet megszállási övezet , a KGB délkelet-európai főhadiszállása és a szovjet katonai azonnalítélő hadbíróság székhelye is volt Ausztriában . A megszállás idején a Vörös Hadsereg katonái fosztogattak , de történt nemi erőszak és gyilkosságok is . A Nikoladonivillában ( Schimmergasse ) tartottak fogva foglyokat és deportáltak a Szovjetunióba . Tíz magyar volt abból aemberből , akiket Ausztriában tartóztattak le és Moszkvában lőttek főbe az ország55 között tartó megszállása idején . 1965 után a teljes turisztikai infrastruktúra és a város megújult , visszanyerte régi rangját és az egyik legfontosabb gyógyfürdőhellyé vált Ausztriában . A belváros utcáit sétálóutcákká alakították át . Népessége A Baden bei Wien-i önkormányzat területénjanuárjában783 fő élt . A lakosságszámóta gyarapodó tendenciát mutat.ban az ittlakók4%-a volt osztrák állampolgár ; a külföldiek közül6 % a régielőtti ) ,8 % az új EU-tagállamokból érkezett.4 % az egykori Jugoszlávia ( Szlovénia és Horvátország nélkül ) vagy Törökország,8 % egyéb országok polgára volt.ben a lakosok7%-a római katolikusnak,3 % evangélikusnak,6 % ortodoxnak , mohamedánnak,8 % pedig felekezeten kívülinek vallotta magát . Ugyanekkor a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németek2 % ) mellett a szerbek1 % ) , a horvátok6 % ) , a magyarok5 % ) és a törökök3 % ) alkották . A népesség változása : Látnivalók A város fejlődésének alapját a forró kénes források adták . A legrégebbi kénforrása a Casino épülete alatt található . Ma a vizet tizennégy forrás biztosítja , amelyek a legtöbb ként tartalmazzák Ausztriában . A termák mellett kedvezőek a település légköri viszonyai és tiszta levegője . A városképet a biedermeier stílus uralja . A század elejétől beindult gazdasági fejlődés mind a turizmusra épült . Badentől tagja az osztrák Történelmi Kisvárosok Szövetségének ( Kleine historische Städte ) . A badeni színházi élet jellemzői az operett-előadások . Télen az előadásra a városi színházban került sor ( épült : 1909-ben , tervező : ifj. Ferdinand Fellner és Fellner & Helmer iroda ) , a nyár folyamán pedig a Badner Arenaban emelt épületében ( tervező : Rudolf Krausz ) . A Városi Könyvtárat41-ben alapították.ben költözött mai helyére . Az Weikersdorf városrészben lévő fiókkönyvtárben nyílt meg . A város két jelentősebb parkkal rendelkezik . A Fürdő park ( Kurpark ) a belváros mellett található éshektáros területén nyári koncerteket szoktak rendezni . A történeti kertet számtalan művész és hős szobra ékesíti , de van itt egy kút , egy templom és egy nosztalgikus park kávézó is . A kert néhány féltrópusi növénynek is otthont ad . A nála kisebb , nyolchektáros Doblhoffpark Baden egyik legkedveltebb területe , több mintféle rózsával , több mintezer rózsafávalvirágágyon . A rózsák júniusban és októberben virágzanak . A sétálóutca és Fő tér érintésével a kaszinóig tartó területen minden évben karácsonyi vásárt rendeznek . Múzeumok Arnulf-Rainer-Museum Beethovenhaus Haus der Kunst ( Művészetek háza ) Kaiser-Franz-Josef-Museum ( elsősorban néprajzi tárgyak és történeti kézműves termékek ) Puppenmuseum ( babamúzeum ) Rollettmuseum Különleges építmények Badeni akvadukt : épült1872 között Bécs és környékének vízellátására . Scharfeneck várrom : a századból Bürgerspital ( középkori közkórház ) Rauheneck várrom:5 km-re nyugatra a városközponttól Rauhenstein várrom : Schwechattól északkeletre egy sziklaormon magasodó századi várrom . Kaiserhaus : században épült a császár számára a Fő téren,tól a Habsburgok életét bemutató múzeum kapott itt helyet . Szent István-plébániatemplom : a században említik először . Sauerhof : eredetileg rezidenciának épült épület , majd később hotel . Leesdorf kastély : a században már említést tesznek itt egy épületről , ma iskola Weikersdorf kastély : középkori eredetű , ma reneszánsz kastélyszálló Zsinagóga : épült73-ban , nyarán belülről kifosztották , de az épület megmenekült , ma is őrzi eredeti funkcióját , mellette zenei és kulturális központ is lett . Már lebontott/ megsemmisült épületek Central-Hotel Sanatorium Gutenbrunn Weilburg kastély : Habsburg–Lotaringiai Károly Lajos tescheni hercegban kezdett a Weilburg kastély építésébe , amelyban készült el . A főherceg családjával együtt ideköltözött.1918 között Cs. és kir . Hadseregfőparancsnokság épülete, ben bombatalálat érte , majdben elbontották megmaradt főhomlokzatát , ma már csak a főpárkány címere emlékeztet rá egykori helyén . Híres emberek Itt született Katharina Schratt1940 ) osztrák színésznő , Ferenc József császár szeretője Mavrák Béla ) magyar tenor Max Reinhardtosztrák-amerikai színész , színházi rendező Pazeller Jakab1957 ) zeneszerző , karmester Itt halt meg Beck János Nepomuk1833 ) orvos Carl Giskra ( magyarosan Giskra Károly) 1879 ) osztrák szabadelvű politikus , belügyminiszter Popper Dávid1913 ) gordonkaművész , zeneszerző , Popper Leó édesapja Eduard Mautner1889 ) osztrák író , műfordító Illésházy István ( politikus ) , gróf1838 ) főúr , politikus , katonatiszt . A Napóleon elleni nemesi felkelés ezredese , majd örökös főispán , azas évektől a reformellenzékkel rokonszenvező politikus volt.tól a Magyar Tudós Társaság igazgató tagja . A nagybirtokos főúri Illésházy család utolsó sarja Josef Barco lovag1861 ) osztrák altábornagy Johann Schober1932 ) osztrák politikus , rendőrtiszt . Két ízben, 1922-ben és1930-ban volt hazája kancellárja . Kiemelkedő szerepet játszott az Interpol létrehozásában Habsburg–Tescheni Mária Karolina Lujza főhercegnő1915 ) osztrák főhercegnő , Károly tescheni herceg legifjabb leánya , az ifjabb Rainer ( Ferdinánd ) főherceg felesége . Moritz Gottlieb Saphir1858 ) osztrák humorista , író , lapszerkesztő . Rökk Marika2004 ) színész-táncosnő , operettprimadonna Schey Fülöp1881 ) egy osztrák–magyar nemes , nagykereskedő , Kőszeg és a kőszegi szegények legnagyobb mecénása . Schey Fülöp elsőként kapott magyarországi zsidóként nemesi rangot az Osztrák–Magyar Monarchiában . Térey Gábor1927 ) bölcseleti doktor , művészettörténész , a Szépművészeti Múzeum egyik igazgatója Vázsonyi Vilmos1926 ) magyar ügyvéd , liberális-polgári demokrata politikus , miniszter Jegyzetek Fordítás Alsó-Ausztria települései Ausztria világörökségi helyszínei Kulturális világörökségi helyszínek