Bevándorlás
A bevándorlás emberek életvitelszerű áttelepülése születési országukból vagy korábbi lakóhelyükről egy másik országba. 2013-ban a világ népességének mintegy 3,25%-a volt bevándorló (immigráns).

Az áttelepülők általában igyekeznek az új hazájukban legalizálni helyzetüket, ezért tartózkodási és munkavállalási engedélyt, majd állampolgárságot kívánnak szerezni.

Okai 
A népvándorlást nyomó és húzó erők teszik indokolttá. A nyomó erők közt lehetnek politikai okok (például kirekesztés, üldöztetés), gazdasági okok (szegénység, munkanélküliség, egészségtelen környezet), háborús vagy egyéb okok; a húzóerők közt szerepelhet a befogadó ország megnövekedett munkaerőigénye, szervezett betelepítés, a magasabb minimálbér, a gazdag országok esetében a képzettebb tömegek "elszívása" a szegényebb országokból.

Gazdasági hatása 
A bevándorlók alapvető célja, hogy megélhetést biztosítsanak maguknak, ezért részt vesznek a célország gazdaságában.

A létminimumnak megfelelő minimálbért sem biztosító országok lakosai közül sokan aggódnak, hogy a bevándorlók csökkentik a bevételeiket. Ezt az adatok nem igazolják. A Cato Intézet 2010-es felmérése azt mutatja, hogy a bevándorlásnak alapvetően nincs hatása a már eleve a célország állampolgárainak született emberek jövedelmére. Ennek több oka van: az egyik, hogy a bevándorlók sokszor saját vállalkozásból élnek és abból fizetnek jelentős jövedelemadót az ország költségvetésébe, sőt a vállalkozásuk révén munkahelyet teremtenek a célországban. A bevándorlók legtöbbször munka- és szülőképes fiatalok, akik sokáig a nyugdíjrendszer befizetői oldalán állnak, vagy növelik az ország termékenységét.

Vannak olyanok is, akik csak a jóléti állam nyújtotta szociális ellátást használják ki. Ha egy bevándorló már sikeresen beilleszkedett, családegyesítés címén pár évvel később népes rokonsága is áttelepül a célországba, ott pedig magasabb összegű ellátást vesznek igénybe, mint amennyi eredeti lakóhelyükön megilletné őket.

Kulturális hatása 
A bevándorlók kultúrája gyakran jelentősen eltér a fogadó ország lakóinak kultúrájától, ezért beilleszkedésük nem mindig zökkenőmentes. A társadalmi integrálásuk több erőfeszítést igényel az államtól, mint az más marginalizálódott rétegek esetében szükséges. Az őslakosok körében a bevándorlók bizonyos csoportjaival – főleg a szegényekkel – szemben gyakori a idegenellenesség és a kirekesztés. A bevándorlóknak is el kell tudniuk fogadtatniuk magukat, ami lelkileg megterhelő: a tartós létbizonytalanság megfeleléskényszerrel, az eredeti kultúra feladásával jár együtt.

A beilleszkedés nem mindig sikeres. Akár az eredeti bevándorlás után több generációval is újabb problémák merülhetnek fel.

Lásd még 
 Kivándorlás

Fordítás

Jegyzetek

Források 
 a HVG adatai a bevándorlásól
 a 444.hu adatai a bevándorlásról

További információk 

 MIPEX

Migráció
A bevándorlás emberek életvitelszerű áttelepülése születési országukból vagy korábbi lakóhelyükről egy másik országba.ban a világ népességének mintegy25%-a volt bevándorló ( immigráns ) . Az áttelepülők általában igyekeznek az új hazájukban legalizálni helyzetüket , ezért tartózkodási és munkavállalási engedélyt , majd állampolgárságot kívánnak szerezni . Okai A népvándorlást nyomó és húzó erők teszik indokolttá . A nyomó erők közt lehetnek politikai okok ( például kirekesztés , üldöztetés ) , gazdasági okok ( szegénység , munkanélküliség , egészségtelen környezet ) , háborús vagy egyéb okok ; a húzóerők közt szerepelhet a befogadó ország megnövekedett munkaerőigénye , szervezett betelepítés , a magasabb minimálbér , a gazdag országok esetében a képzettebb tömegek " elszívása " a szegényebb országokból . Gazdasági hatása A bevándorlók alapvető célja , hogy megélhetést biztosítsanak maguknak , ezért részt vesznek a célország gazdaságában . A létminimumnak megfelelő minimálbért sem biztosító országok lakosai közül sokan aggódnak , hogy a bevándorlók csökkentik a bevételeiket . Ezt az adatok nem igazolják . A Cato Intézetes felmérése azt mutatja , hogy a bevándorlásnak alapvetően nincs hatása a már eleve a célország állampolgárainak született emberek jövedelmére . Ennek több oka van : az egyik , hogy a bevándorlók sokszor saját vállalkozásból élnek és abból fizetnek jelentős jövedelemadót az ország költségvetésébe , sőt a vállalkozásuk révén munkahelyet teremtenek a célországban . A bevándorlók legtöbbször munka- és szülőképes fiatalok , akik sokáig a nyugdíjrendszer befizetői oldalán állnak , vagy növelik az ország termékenységét . Vannak olyanok is , akik csak a jóléti állam nyújtotta szociális ellátást használják ki . Ha egy bevándorló már sikeresen beilleszkedett , családegyesítés címén pár évvel később népes rokonsága is áttelepül a célországba , ott pedig magasabb összegű ellátást vesznek igénybe , mint amennyi eredeti lakóhelyükön megilletné őket . Kulturális hatása A bevándorlók kultúrája gyakran jelentősen eltér a fogadó ország lakóinak kultúrájától , ezért beilleszkedésük nem mindig zökkenőmentes . A társadalmi integrálásuk több erőfeszítést igényel az államtól , mint az más marginalizálódott rétegek esetében szükséges . Az őslakosok körében a bevándorlók bizonyos csoportjaival – főleg a szegényekkel – szemben gyakori a idegenellenesség és a kirekesztés . A bevándorlóknak is el kell tudniuk fogadtatniuk magukat , ami lelkileg megterhelő : a tartós létbizonytalanság megfeleléskényszerrel , az eredeti kultúra feladásával jár együtt . A beilleszkedés nem mindig sikeres . Akár az eredeti bevándorlás után több generációval is újabb problémák merülhetnek fel . Lásd még Kivándorlás Fordítás Jegyzetek Források a HVG adatai a bevándorlásól ahu adatai a bevándorlásról További információk MIPEX Migráció