Hátszegvidék
A Hátszegi-medence (románul Țara Hațegului) a Kárpátok egyik legnagyobb hegyközi medencéje, Erdély déli részének természeti és történelmi emlékekben leggazdagabb területe.

Földrajza

Dél-Erdélyben, az egykori Hunyad vármegye, a mai Hunyad megye területén, a Sztrigy folyó és a Nagy-patak völgyében, Hátszeg városa környékén található.

Dél felől a Retyezát-hegység, nyugaton a Ruszka-havasok, keleten a Kudzsiri-havasok, vagy más néven Surján hegység  határolják. Közelében két nagy nemzeti park van: a Retyezáti és a Gredistye-Csoklovinai Nemzeti Park, és itt található a Dinoszaurusz Geopark is.

Növényvilága
A Hátszegi-medence növényflórájával Simonkai Lajos botanikus foglalkozott először még az 1800-as években. A medence területén a világon egyedülálló növényfajok találhatók; így például a bánáti feketefenyő is. A területen található Retyezát-hegységben 90 egyedül csak itt élő endemikus növényén kívül megtalálható itt többek között a kis húsevő növény a Kereklevelű harmatfű (Drosera Rotundifolia) is.

Állatvilága

Báró Nopcsa Ferenc (1877, Déva – 1933, Bécs) természettudós elmélete szerint, mely egy nemzetközi kutatócsoport által is igazolást nyert, az erdélyi Hátszegi-medencéből ismert késő krétakori dinoszauruszok tényleg törpe növésűek voltak, így alkalmazkodtak szigetté zsugorodó élőhelyükhöz. A burjánzó növényzettel borított Hátszeg-sziget, mely vagy 65-70 millió évvel ezelőtt még létezett, majd Magyarország méretű volt, és területén több dinoszaurusz faj is élt. Ez a terület és az azt körülölelő hegyek kezdetektől fogva különböző lények élőhelyéül szolgáltak, igazolják ezt az itt talált törpe dinoszaurusz fosszíliák is.

A területen több mint 140 védett lepkefaj található, de védelmet élvez a növényfajok
egyharmada, valamint a 185 madár- és állatfaj is.

Története

A Hátszegi-medence ősiségének és sokszínűségének bizonyítékai a területén folyó ásatások, melyek során több millió éves növény- és állatmaradványok, fosszíliák, római kori leletek és történelmi emlékek kerültek napvilágra.

A területen a magyarság nem sokkal a honfoglalás után, már a 10-11. században megtelepült, a  lakosságot azonban a 15–17. század közötti háborúk nagyon megritkították. Korábbi román és magyar vegyes lakossága mára nagyrészt elrománosodott.

Települései

Területén egy város található, Hátszeg.

Fontosabb falvak
 Alsófarkadin – Nevezetessége a klasszicista Lónyay–Nopcsa-kastély, lépcsőjébe római kori köveket építettek be. Kriptájába temették Nopcsa Ferencet, Erzsébet királyné udvarmesterét (később a hátszegi római katolikus templomba szállították át). Egykor Nopcsa László vendége volt benne Jósika Miklós is. A kastély 1919 és 1931 között Berthelot tábornoké volt, majd a román állam birtokolta. A kommunizmus idején a termelőszövetkezet használta. 2009-es tervek szerint a Hátszegi-medence élővilágának génbankját alakítanák ki benne.
 Alsószilvás – A bölényrezervátum a falutól délkeletre, légvonalban 3 km-re fekszik a 40 hektáros Slivuț tölgyesben. 1958-ban hozták létre mint Románia első bölényrezervátumát. Ekkor két európai bölény, Podarec és Polonka érkezett Lengyelországból, a Białowieżai Nemzeti Parkból. Azóta 47 bölényborjú született Alsószilváson, melyek valamennyien R betűvel kezdődő nevet kaptak. Innen népesítették be a vânători-neamț-i és a bucșani-i bölényrezervátumot. Míg 1979-ben már tizenkét bölény élt itt, 2009-ben csak heten voltak.
 Demsus – A demsusi Szent Miklós-templom (románul Biserica Sfântul Nicolae) a legrégibb ma is használt ortodox templom Romániában, egyben Erdély egyik legkülönlegesebb egyházi műemléke.
 Fehérvíz – Egykori református templomának romja a romániai műemlékek jegyzékében a HD-II-m-A-03427 sorszámon szerepel.
 Felsőszálláspatak – A falu északi végében részben állnak egykori várkastélyának falai. Az eredetileg középkori erődítményt előbb a Szerecsen, majd a Kenderesi, végül a Mara család birtokolta. Miután Tige tábornok bevette és felgyújtatta a kurucpárti Mara Izsák által védett családi erősséget, többé nem épült újjá. Korábbi kápolnáját az 1770-es–80-as években a falu reformátusai építették át. Manapság a kaputorony és a hozzá kapcsolódó helyiségek falai állnak három–négy méter magasan. Az ásatások alapján egykor téglalap alapú volt, tornyokkal erősített falai egy 95×55 méteres területet zártak körbe.
 Nagypestény – A falutól délnyugatra a Feneketlen tó nevű tőzegláp, a kereklevelű harmatfű nevű rovarevő növény élőhelye. A bemerészkedés életveszélyes, ugyanis csak a legnagyobb szárazságok idején lesz olyan vastag a mohaszőnyeg, hogy a közepén is elbírjon egy embert.
 Őraljaboldogfalva – A Kendeffy-kastély 1782-ben, barokk stílusban épült. Kendeffy Árpád 1871 és 75 között neogótikus stílusban újjáépítette és angolparkkal vette körül. 1882-ben a kastély vendége volt Rudolf trónörökös feleségével, Stefániával. Az 1960-as években nyári gyermektáborként használták, állaga leromlott. 1972-ben felújították, tornyát teljesen újraépítették, és a nyolcvanas évektől 32 szobás szállodaként működött. Egykori építtetőinek örökösei 2006-ban visszakapták.
 Szentpéterfalva - Híres a báró Nopcsa Ferenc által itt talált dinoszaurusz fosziliáiról, neve szerepel a világörökség várólistán is.
 Várhely – Határában, a hegyoldalban húzódnak a rómaiak által a 2. században épített Ulpia Traiana Sarmizegetusa romjai, melyek 600×540 m-es területet kerítenek be. Jól láthatók a fórum és az amfiteátrum romjai.

Galéria

Források
 
 Kovács J. Attila: Emlékezés Simonkai Lajos botanikusra (1851–1910) – Művelődés
 A Kárpát-medence madárvilágának kialakulása
 Génbank lesz az alsófarkadini Nopcsa kastély – Erdély.ma

Erdély földrajza
A Hátszegi-medence ( románul Țara Hațegului ) a Kárpátok egyik legnagyobb hegyközi medencéje , Erdély déli részének természeti és történelmi emlékekben leggazdagabb területe . Földrajza Dél-Erdélyben , az egykori Hunyad vármegye , a mai Hunyad megye területén , a Sztrigy folyó és a Nagy-patak völgyében , Hátszeg városa környékén található . Dél felől a Retyezát-hegység , nyugaton a Ruszka-havasok , keleten a Kudzsiri-havasok , vagy más néven Surján hegység határolják . Közelében két nagy nemzeti park van : a Retyezáti és a Gredistye-Csoklovinai Nemzeti Park , és itt található a Dinoszaurusz Geopark is . Növényvilága A Hátszegi-medence növényflórájával Simonkai Lajos botanikus foglalkozott először még azas években . A medence területén a világon egyedülálló növényfajok találhatók ; így például a bánáti feketefenyő is . A területen található Retyezát-hegységbenegyedül csak itt élő endemikus növényén kívül megtalálható itt többek között a kis húsevő növény a Kereklevelű harmatfű ( Drosera Rotundifolia ) is . Állatvilága Báró Nopcsa Ferenc Déva – Bécs ) természettudós elmélete szerint , mely egy nemzetközi kutatócsoport által is igazolást nyert , az erdélyi Hátszegi-medencéből ismert késő krétakori dinoszauruszok tényleg törpe növésűek voltak , így alkalmazkodtak szigetté zsugorodó élőhelyükhöz . A burjánzó növényzettel borított Hátszeg-sziget , mely vagymillió évvel ezelőtt még létezett , majd Magyarország méretű volt , és területén több dinoszaurusz faj is élt . Ez a terület és az azt körülölelő hegyek kezdetektől fogva különböző lények élőhelyéül szolgáltak , igazolják ezt az itt talált törpe dinoszaurusz fosszíliák is . A területen több mintvédett lepkefaj található , de védelmet élvez a növényfajok egyharmada , valamint amadár- és állatfaj is . Története A Hátszegi-medence ősiségének és sokszínűségének bizonyítékai a területén folyó ásatások , melyek során több millió éves növény- és állatmaradványok , fosszíliák , római kori leletek és történelmi emlékek kerültek napvilágra . A területen a magyarság nem sokkal a honfoglalás után , már a században megtelepült , a lakosságot azonban a17. század közötti háborúk nagyon megritkították . Korábbi román és magyar vegyes lakossága mára nagyrészt elrománosodott . Települései Területén egy város található , Hátszeg . Fontosabb falvak Alsófarkadin – Nevezetessége a klasszicista Lónyay–Nopcsa-kastély , lépcsőjébe római kori köveket építettek be . Kriptájába temették Nopcsa Ferencet , Erzsébet királyné udvarmesterét ( később a hátszegi római katolikus templomba szállították át ) . Egykor Nopcsa László vendége volt benne Jósika Miklós is . A kastélyésközött Berthelot tábornoké volt , majd a román állam birtokolta . A kommunizmus idején a termelőszövetkezet használta.es tervek szerint a Hátszegi-medence élővilágának génbankját alakítanák ki benne . Alsószilvás – A bölényrezervátum a falutól délkeletre , légvonalbankm-re fekszik ahektáros Slivuț tölgyesben.ban hozták létre mint Románia első bölényrezervátumát . Ekkor két európai bölény , Podarec és Polonka érkezett Lengyelországból , a Białowieżai Nemzeti Parkból . Azótabölényborjú született Alsószilváson , melyek valamennyien R betűvel kezdődő nevet kaptak . Innen népesítették be a vânători-neamț-i és a bucșani-i bölényrezervátumot . Mígben már tizenkét bölény élt itt, ben csak heten voltak . Demsus – A demsusi Szent Miklós-templom ( románul Biserica Sfântul Nicolae ) a legrégibb ma is használt ortodox templom Romániában , egyben Erdély egyik legkülönlegesebb egyházi műemléke . Fehérvíz – Egykori református templomának romja a romániai műemlékek jegyzékében a HD-II-m-A-03427 sorszámon szerepel . Felsőszálláspatak – A falu északi végében részben állnak egykori várkastélyának falai . Az eredetileg középkori erődítményt előbb a Szerecsen , majd a Kenderesi , végül a Mara család birtokolta . Miután Tige tábornok bevette és felgyújtatta a kurucpárti Mara Izsák által védett családi erősséget , többé nem épült újjá . Korábbi kápolnáját azes–80-as években a falu reformátusai építették át . Manapság a kaputorony és a hozzá kapcsolódó helyiségek falai állnak három–négy méter magasan . Az ásatások alapján egykor téglalap alapú volt , tornyokkal erősített falai egy55 méteres területet zártak körbe . Nagypestény – A falutól délnyugatra a Feneketlen tó nevű tőzegláp , a kereklevelű harmatfű nevű rovarevő növény élőhelye . A bemerészkedés életveszélyes , ugyanis csak a legnagyobb szárazságok idején lesz olyan vastag a mohaszőnyeg , hogy a közepén is elbírjon egy embert . Őraljaboldogfalva – A Kendeffy-kastélyben , barokk stílusban épült . Kendeffy Árpádésközött neogótikus stílusban újjáépítette és angolparkkal vette körül.ben a kastély vendége volt Rudolf trónörökös feleségével , Stefániával . Azas években nyári gyermektáborként használták , állaga leromlott.ben felújították , tornyát teljesen újraépítették , és a nyolcvanas évektőlszobás szállodaként működött . Egykori építtetőinek örököseiban visszakapták . Szentpéterfalva - Híres a báró Nopcsa Ferenc által itt talált dinoszaurusz fosziliáiról , neve szerepel a világörökség várólistán is . Várhely – Határában , a hegyoldalban húzódnak a rómaiak által a században épített Ulpia Traiana Sarmizegetusa romjai , melyek540 m-es területet kerítenek be . Jól láthatók a fórum és az amfiteátrum romjai . Galéria Források Kovács J. Attila : Emlékezés Simonkai Lajos botanikusra1910 ) – Művelődés A Kárpát-medence madárvilágának kialakulása Génbank lesz az alsófarkadini Nopcsa kastély – Erdély.ma Erdély földrajza