Monte Pindo
A Monte Pindo egy kis területű hegység a spanyolországi Galiciában, A Coruña tartomány tengerpartja közelében. Hossza körlübeül 7, szélessége 4 km, legmagasabb pontja 627 méteres.

Leírás
A közvetlenül a galiciai óceánpart közelében, Carnota és Mazaricos községek területén emelkedő hegység gránitból van. Területére a meredek hegyoldalak és a szaggatott felszínformák a jellemzők, ennek következtében pedig nemcsak falvak, de még a terület belsejébe vezető utak sincsenek itt. Fakitermelés is csak nagyon kis részén folyik, ezért területének nagy része szinte érintetlen természeti terület. Többhelyütt különleges sziklaalakzatokat formált ki a természet, ezeknek a helyi emberek fantázianeveket adtak, az egyik leghíresebb ilyen az úgynevezett O Guerreiro („a harcos”).

Története
A hegység területén álló pedrullói (vagy casteliñói) San Xurxo-vár a 10. században épült Sisnando Menédez (II. Sisnando) püspök rendeletére a kalózok elleni védekezés céljából, majd a 12. században Rodrigo Pérez de Traba tulajdonába került és rablótanyává vált, ezért Diego Gelmírez (Xelmírez) érsek kiátkozta. A vár 1467-ben, az Irmandiño-felkelés során megsemmisült, teljes régészeti feltárását azóta sem végezték el.

A második világháború során volfrámbánya is üzemelt a hegyekben, a kitermelt fémet főként Németországnak adták el fegyvergyártás céljából.

Élővilág
A hegység különlegessége, hogy kis területen igen sok ritka faj fordul elő: 8 növénykülönlegességéből kettőt (az Eryngium duriaei nevű iringó jurassianum alfaját és az Iris boissieri nevű nőszirmot) a kipusztulás fenyeget, míg hat a „sérülékeny” kategóriában található: a Linkagrostis juressi nevű perje, a Hymenophyllum tunbringense és a Dryopteris guanchica nevű páfrányok, a Ranunculus bupleuroides nevű boglárka, a portugál tölgy és a Sphagnum pylaesii nevű tőzegmoha.

A védett állatok közül négyet (az angol csupaszcsigát, a nagy hőscincért, az ibériai szalamandrát és a spanyol barnabékát) a Veszélyeztetett fajok galiciai katalógusa sérülékenynek sorolt be, nyolc pedig a Spanyolországi gerincesek vörös könyvében szerepel: a spanyol bordásgyík, a hegyesorrú sikló, a hegyi gyík, a barna kánya, a vörös vércse, a vándorsólyom, a vadmacska és a szürke farkas.

Legendák
A hegységhez több legenda is kapcsolódik: már a 18. századból is van róluk említés, amikor Sarmiento atya naplót írt 1745-ös galiciai utazásáról: szerinte a Pindo név onnan ered, hogy a hegység hasonlít a görögországi Píndoszra. A területet „kelta Olimposznak” is nevezik, mivel a hagyomány úgy tartja, furcsa köveit a kelták formázták meg.

Uxío Carré Aldao író szerint nem csak egy, hanem két vár is állt a hegyekben: a San Xurxón kívül még Penafiel hegyen is volt egy. José Barreiro Barral azonban 1932-ben rámutatott: amik ott találhatók, azok nem vár, hanem egy falu maradványai.

Turizmus
A különleges természeti környezet megcsodálását nehezíti, hogy a hegységben hiányoznak a kiépített utak. Érdekes látnivalót jelent néhány régi, használható állapotba felújított malom, amelyek működését be is mutatják a látogatóknak. Egy San Cibrán nevű elhagyott faluban turistaszállásokat alakítottak ki.

Képek

Források

Spanyolország hegyei, hegységei
A Coruña tartomány
Galicia földrajza
A Monte Pindo egy kis területű hegység a spanyolországi Galiciában , A Coruña tartomány tengerpartja közelében . Hossza körlübeül szélességekm , legmagasabb pontjaméteres . Leírás A közvetlenül a galiciai óceánpart közelében , Carnota és Mazaricos községek területén emelkedő hegység gránitból van . Területére a meredek hegyoldalak és a szaggatott felszínformák a jellemzők , ennek következtében pedig nemcsak falvak , de még a terület belsejébe vezető utak sincsenek itt . Fakitermelés is csak nagyon kis részén folyik , ezért területének nagy része szinte érintetlen természeti terület . Többhelyütt különleges sziklaalakzatokat formált ki a természet , ezeknek a helyi emberek fantázianeveket adtak , az egyik leghíresebb ilyen az úgynevezett O Guerreiro ( „ a harcos” ) . Története A hegység területén álló pedrullói ( vagy casteliñói ) San Xurxo-vár a században épült Sisnando Menédez ( II. Sisnando ) püspök rendeletére a kalózok elleni védekezés céljából , majd a században Rodrigo Pérez de Traba tulajdonába került és rablótanyává vált , ezért Diego Gelmírez ( Xelmírez ) érsek kiátkozta . A várben , az Irmandiño-felkelés során megsemmisült , teljes régészeti feltárását azóta sem végezték el . A második világháború során volfrámbánya is üzemelt a hegyekben , a kitermelt fémet főként Németországnak adták el fegyvergyártás céljából . Élővilág A hegység különlegessége , hogy kis területen igen sok ritka faj fordul elő: növénykülönlegességéből kettőt ( az Eryngium duriaei nevű iringó jurassianum alfaját és az Iris boissieri nevű nőszirmot ) a kipusztulás fenyeget , míg hat a „ sérülékeny” kategóriában található : a Linkagrostis juressi nevű perje , a Hymenophyllum tunbringense és a Dryopteris guanchica nevű páfrányok , a Ranunculus bupleuroides nevű boglárka , a portugál tölgy és a Sphagnum pylaesii nevű tőzegmoha . A védett állatok közül négyet ( az angol csupaszcsigát , a nagy hőscincért , az ibériai szalamandrát és a spanyol barnabékát ) a Veszélyeztetett fajok galiciai katalógusa sérülékenynek sorolt be , nyolc pedig a Spanyolországi gerincesek vörös könyvében szerepel : a spanyol bordásgyík , a hegyesorrú sikló , a hegyi gyík , a barna kánya , a vörös vércse , a vándorsólyom , a vadmacska és a szürke farkas . Legendák A hegységhez több legenda is kapcsolódik : már a századból is van róluk említés , amikor Sarmiento atya naplót írtös galiciai utazásáról : szerinte a Pindo név onnan ered , hogy a hegység hasonlít a görögországi Píndoszra . A területet „ kelta Olimposznak” is nevezik , mivel a hagyomány úgy tartja , furcsa köveit a kelták formázták meg . Uxío Carré Aldao író szerint nem csak egy , hanem két vár is állt a hegyekben : a San Xurxón kívül még Penafiel hegyen is volt egy . José Barreiro Barral azonbanben rámutatott : amik ott találhatók , azok nem vár , hanem egy falu maradványai . Turizmus A különleges természeti környezet megcsodálását nehezíti , hogy a hegységben hiányoznak a kiépített utak . Érdekes látnivalót jelent néhány régi , használható állapotba felújított malom , amelyek működését be is mutatják a látogatóknak . Egy San Cibrán nevű elhagyott faluban turistaszállásokat alakítottak ki . Képek Források Spanyolország hegyei , hegységei A Coruña tartomány Galicia földrajza