Inczédy György
Nagyváradi Inczédy György (Buj, 1783. augusztus 20. – Nyíregyháza, 1854. október 14.) ügyvéd, táblabíró, Nyíregyháza első polgármestere 1838-1841 között.

Családja 
A dalmát származású család első ismert őse, Márk 1480 körül érkezett Magyarországra. Tamás nevű fiának két gyermeke, Mátyás és Gergely a királytól kaptak címeres nemeslevelet, ezt Mária Terézia 1757-ben megerősítette. Inczédy Mátyás Bihar vármegyébe költözött és fiától, Mihálytól kezdődött a család szakadatlan leszármazása, valamint felemelkedése, mivel Mihály unokáit, Samut, Gergelyt és Józsefet bárói rangra emelték. Inczédy György apja, az idősebb „Tekintetes Incedi György Ur fiatskája”-ként kereszteltetett a kálvinista hitre; a család nemesi ágából származott. Ő már a Szabolcs vármegyei Bujon született, mert addigra a család ide telepedett át az új birtokokra.

Az 1838. február 13-án megválasztott, evangélikus többségű képviselő-testület a kálvinista Inczédy Györgyöt választotta meg Níregyháza polgármesterének.

Politika

Polgármesterré választása előtt 
Ügyvédként lett ismert, és a nemesek hadnagya is volt. 1824-ben kapcsolódott be Nyíregyháza közéletébe, amikor már napirenden volt az örökváltság befejezése. Nyíregyháza 1803-ban a Dessewffy grófoktól megváltotta földesúri terheit, de meg akarta szerezni a gróf Károlyi-családtól is a birtokukban lévő részt is, a terhek pénzbeli megváltásával. Inczédy és Benkő István főbíró vezetésével a város előkészítette az egyezséget a Károlyiakkal. A tárgyalások eredményre vezettek, az alkut megkötötték. 1824. október 24-én kihirdették az örökváltságot a piacon.  1826-ban a Nagykállóban tartott megyegyűlésen született rendeletek Nyíregyházára vonatkozóan nem vették figyelembe a város oklevélben biztosított jogait és kiváltságait. A város elöljárói Inczédy Györggyel együtt eljuttatták tiltakozásukat a magyar királyi helytartótanácshoz. Az udvari ágens válaszlevelében megadta a felvilágosításokat és az utasításokat, különösen a két tanács egyesítése kérdésében. Megnyugtatta az elöljárókat, hogy az ingatlant érintő perekben az egyesített tanács a nemesek és a nemtelenek esetében egyaránt egységesen fog ítélkezni. Végül az önállósulási törekvések arattak győzelmet. Nagy szerepet vállalt az V. Ferdinánd király által Ischlben, 1837. augusztus 31-én aláírt privilégium megszerzésében. Ebben megadták azt a jogot, hogy a város magát „Szabad és Privilegiált Nyír-Egyháza Közönségének” nevezhesse. A vármegye 1838. január 22-én hivatalosan és ünnepélyesen kihirdették a privilégium elnyerését.

Polgármesterré választása 
Az evangélikus többségű képviselő-testület 1838. február 13-án megválasztotta Nyíregyháza polgármesterének az akkor már 55 éves Inczédyt. Nehéz körülmények között hivatalát, de számos maradandó intézkedést hozott. Evangélikus lelkészek kerültek be a nemes táblabírák soraiba. Megerősítette Nyíregyháza tűz- és közbiztonságát. Elnöklete alatt elkezdődött a belváros rendezése, megtörtént a volt földesúri földek haszonbérbe adása. Lelkesen támogatta a kultúrát, nem csoda, 1841-ben újra megválasztották, de ő fáradtságaira hivatkozva már nem fogadta el a polgármesteri címet.

A házat 1824-ben Inczédy György vásárolta meg. Az épületet 1964-ben törölték a védett épületek listájáról, 1969-ben pedig elrendelték bontását, mivel akadályozta a tervezett körút kiépítését. Bontása hosszas vita és tiltakozás ellenére 1973-ban meg is történt. 1978-ban emléktáblával jelölték meg a ház helyét.

Halála 
1854. október 14-én hosszas szenvedés után hunyt el. Az egykori Felső temetőben (Nyíregyháza) helyezték örök nyugalomra október 16-án. Kovács János lelkész búcsúztatta gyászbeszéddel. 1909-ben újratemették az Északi-temetőben. Sírját a  Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság 2010. októberi döntése nyomán a magyar nemzet virtuális panteonjának részévé nyilvánította.

Mi őrzi ma az emlékét? 
 1971-ben a város akkori elöljárói a városháza főbejáratánál elhelyezett márványtáblával tisztelegtek emléke előtt.
 Az Inczédy György Szakközépiskola, Szakiskola és Kollégium az ő nevét viseli. (régebben 110-es iskola)
 A városban 2006-tól a város közgyűlése által alapított életműdíj viseli a nevét. A díj annak a Nyíregyházán született, vagy hosszabb ideje a városban élő, dolgozó, illetve nyugdíjas személynek adományozható, aki az élet bármely területén maradandót alkotott, kiemelkedő szakmai tevékenységével jelentősen hozzájárult a város fejlődéséhez, hírnevének öregbítéséhez.
 Inczédy sor, Nyíregyháza. 
 Az Inczédy sor egyik nevezetes épülete volt az Inczédy-ház. Azt a házat 1824-ben vásárolta meg, még a polgármesterré választása előtt. 1964-ben törölték a védett épületek listájáról. 1969-ben le akarták bontani, mert különben nem tudták volna megvalósítani a körutat. Hosszú vitázás és tiltakozás után 1973-ban végül lebontották. A ház helyét '78-ban egy emléktáblával jelölték meg.

Források 
 Inczédy György emlékezete
 Régi nyíregyházi polgármesterek I.

Magyar jogászok
1783-ban született személyek
1854-ben elhunyt személyek
Nyíregyháziak
Nyíregyháza polgármesterei
Nagyváradi Inczédy György ( Buj , augusztus – Nyíregyháza , október ) ügyvéd , táblabíró , Nyíregyháza első polgármestereközött . Családja A dalmát származású család első ismert őse , Márkkörül érkezett Magyarországra . Tamás nevű fiának két gyermeke , Mátyás és Gergely a királytól kaptak címeres nemeslevelet , ezt Mária Teréziaben megerősítette . Inczédy Mátyás Bihar vármegyébe költözött és fiától , Mihálytól kezdődött a család szakadatlan leszármazása , valamint felemelkedése , mivel Mihály unokáit , Samut , Gergelyt és Józsefet bárói rangra emelték . Inczédy György apja , az idősebb „ Tekintetes Incedi György Ur fiatskája”-ként kereszteltetett a kálvinista hitre ; a család nemesi ágából származott . Ő már a Szabolcs vármegyei Bujon született , mert addigra a család ide telepedett át az új birtokokra . Az februárán megválasztott , evangélikus többségű képviselő-testület a kálvinista Inczédy Györgyöt választotta meg Níregyháza polgármesterének . Politika Polgármesterré választása előtt Ügyvédként lett ismert , és a nemesek hadnagya is volt.ben kapcsolódott be Nyíregyháza közéletébe , amikor már napirenden volt az örökváltság befejezése . Nyíregyházaban a Dessewffy grófoktól megváltotta földesúri terheit , de meg akarta szerezni a gróf Károlyi-családtól is a birtokukban lévő részt is , a terhek pénzbeli megváltásával . Inczédy és Benkő István főbíró vezetésével a város előkészítette az egyezséget a Károlyiakkal . A tárgyalások eredményre vezettek , az alkut megkötötték. októberén kihirdették az örökváltságot a piacon. ban a Nagykállóban tartott megyegyűlésen született rendeletek Nyíregyházára vonatkozóan nem vették figyelembe a város oklevélben biztosított jogait és kiváltságait . A város elöljárói Inczédy Györggyel együtt eljuttatták tiltakozásukat a magyar királyi helytartótanácshoz . Az udvari ágens válaszlevelében megadta a felvilágosításokat és az utasításokat , különösen a két tanács egyesítése kérdésében . Megnyugtatta az elöljárókat , hogy az ingatlant érintő perekben az egyesített tanács a nemesek és a nemtelenek esetében egyaránt egységesen fog ítélkezni . Végül az önállósulási törekvések arattak győzelmet . Nagy szerepet vállalt az V . Ferdinánd király által Ischlben , augusztusén aláírt privilégium megszerzésében . Ebben megadták azt a jogot , hogy a város magát „ Szabad és Privilegiált Nyír-Egyháza Közönségének” nevezhesse . A vármegye januárén hivatalosan és ünnepélyesen kihirdették a privilégium elnyerését . Polgármesterré választása Az evangélikus többségű képviselő-testület februárán megválasztotta Nyíregyháza polgármesterének az akkor máréves Inczédyt . Nehéz körülmények között hivatalát , de számos maradandó intézkedést hozott . Evangélikus lelkészek kerültek be a nemes táblabírák soraiba . Megerősítette Nyíregyháza tűz- és közbiztonságát . Elnöklete alatt elkezdődött a belváros rendezése , megtörtént a volt földesúri földek haszonbérbe adása . Lelkesen támogatta a kultúrát , nem csoda, ben újra megválasztották , de ő fáradtságaira hivatkozva már nem fogadta el a polgármesteri címet . A házatben Inczédy György vásárolta meg . Az épületetben törölték a védett épületek listájáról, ben pedig elrendelték bontását , mivel akadályozta a tervezett körút kiépítését . Bontása hosszas vita és tiltakozás ellenéreban meg is történt.ban emléktáblával jelölték meg a ház helyét . Halála 1854. októberén hosszas szenvedés után hunyt el . Az egykori Felső temetőben ( Nyíregyháza ) helyezték örök nyugalomra októberán . Kovács János lelkész búcsúztatta gyászbeszéddel.ben újratemették az Északi-temetőben . Sírját a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság októberi döntése nyomán a magyar nemzet virtuális panteonjának részévé nyilvánította . Mi őrzi ma az emlékét ? ben a város akkori elöljárói a városháza főbejáratánál elhelyezett márványtáblával tisztelegtek emléke előtt . Az Inczédy György Szakközépiskola , Szakiskola és Kollégium az ő nevét viseli . ( régebbenes iskola ) A városbantól a város közgyűlése által alapított életműdíj viseli a nevét . A díj annak a Nyíregyházán született , vagy hosszabb ideje a városban élő , dolgozó , illetve nyugdíjas személynek adományozható , aki az élet bármely területén maradandót alkotott , kiemelkedő szakmai tevékenységével jelentősen hozzájárult a város fejlődéséhez , hírnevének öregbítéséhez . Inczédy sor , Nyíregyháza . Az Inczédy sor egyik nevezetes épülete volt az Inczédy-ház . Azt a házatben vásárolta meg , még a polgármesterré választása előtt.ben törölték a védett épületek listájáról.ben le akarták bontani , mert különben nem tudták volna megvalósítani a körutat . Hosszú vitázás és tiltakozás utánban végül lebontották . A ház helyét '78-ban egy emléktáblával jelölték meg . Források Inczédy György emlékezete Régi nyíregyházi polgármesterek I. Magyar jogászok 1783-ban született személyek 1854-ben elhunyt személyek Nyíregyháziak Nyíregyháza polgármesterei