Kreatin
A kreatin egy magas nitrogéntartalmú, négy szénatomos szerves sav, amely alapvető szerepet játszik a sejtek, legfőképpen az izomrostok energiaellátásában. Utóbbiak tartalmazzák a szervezet teljes kreatinkészletének hozzávetőlegesen 95%-át. A név a görög kreasz (κρέας = hús) szóból ered.

A vegyület az emberi szervezetben aminosavak – arginin, glicin és metionin – felhasználásával képződik. Kémiai szerkezetét tekintve guanidinszármazék és jellemző rá, hogy tautomerizációval kreatininné alakulhat. Az újonnan szintetizált kreatin mellett a szervezet számára forrásul szolgál még a táplálékkal – elsősorban hússal és étrend-kiegészítőkkel – bejuttatott mennyiség is. Az energiaháztartásban elfoglalt központi helyzete annak köszönhető, hogy a kreatinból kreatin-foszfát képződik és a róla lehasadó foszfátcsoport utánpótlást jelent az ATP (adenozin-trifoszfát) képződéséhez.

Biokémiája
A kreatin keletkezése (de novo szintézise) első lépésben glicinből és argininből: guanidino-acetát képződésével kezdődik. A reakció, amit az arginin:glicin-amidinotranszferáz enzim katalizál sebességmeghatározó lépése a teljes folyamatnak. Második lépésben a guanidino-acetát metilcsoportot vesz át a donor S-adenozil-metionintól, amit a guanidino-acetát-N-metiltranszferáz nevű enzim katalizál.

Fontos megjegyezni, hogy míg előbbi reakció elsősorban a vese és a hasnyálmirigy, addig az utóbbi a máj és a hasnyálmirigy sejtjeiben játszódik le, vagyis a szubsztrátoknak, majd termékeknek a vérkeringéssel kell eljutniuk egyik szervből a másikba.

A kreatin degradációja gerincesekben túlnyomórészt spontán, nem enzimatikus reakció, melynek során a kreatin kreatininné alakul. A folyamat hőmérsékletfüggő és jelentősen befolyásolja a környezet kémhatása is. A magas pH és az alacsony hőmérséklet a biológiailag hasznos kreatinnak kedveznek és lassítják az átalakulást.
Más források a "nem enzimatikus" reakcióval szemben a kreatin-kináz enzim közvetlen hatását tekintik az anyagcsere feltételének. ATP + Kreatin +(<--- kreatin-kináz enzim --->) = ADP + kreatin-foszfát. Az ATP felépítéséhez szükséges foszfort a kreatin szállítja (kreatin-foszfát alakban). A felvételt a kreatin-kináz enzim katalizálja. A kreatin-kináz enzim felszaporodása a szervezetben diagnosztikai jelentőségű a sérült izomsejtek – elsősorban a szívinfarktus – kimutatására.

Sport és élettani hatások
1992-től a kreatin-monohidrát gyorsan meghódította a sport és testépítő világot. A testépítőket természetes módon vonzzák a kreatin hatásai, méghozzá annyira, hogy már alapvető részét képezi sok sportoló étrendjének. Ajánlói szerint a kreatin stimulálja az energiatermelést, ezért eredményesebb edzésekhez vezet. Túlhidratálja továbbá az izomsejteket vízzel és az izomrostok növekedését és erősödését okozza. A kreatint a testünk természetes úton állítja elő (a vesékben, a májban és a hasnyálmirigyben). A fizikai terhelés, edzés során az izmok összehúzódásához szükséges energiát az ATP nagy sebességű hidrolizációja biztosítja. A folyamat eredményeként ADP (adenozin-difoszfát) szabadul fel. Az ATP regenerálódásához kreatin-foszfátból lehasadó foszfátcsoport szolgál utánpótlásul. Amennyiben elegendő mennyiségű kreatin-foszfát áll rendelkezésre, a reakció gyorsan és akadálytalanul mehet végbe. A kreatin az egyébként véges kapacitású kreatin-foszfát raktárak feltöltésével járul hozzá a folyamathoz.

Vizsgálatok kimutatták, hogy a nagydózisú kreatinbevitel fokozza az ismételt sprintfutások alkalmával mutatott teljesítményt edzett egyénekben. Napi 6 g kreatin bevitele már pozitív hatással van a rövidtávú, nagy intenzitású fizikai munkavégzésre. A kreatin utánpótlása fokozza az maximális erőkifejtés mértékét, valamint a növeli testtömeget, mindezt pedig olyan vizsgálati körülmények mellett, ahol az energiabevitelt állandó szinten tartották és a diéta összetételén sem változtattak. A kreatin fokozza a szervezet teljesítményét és előmozdítja a robbanékonyságot.

Mellékhatások
A kreatin a szervezet víztartalmának aszimmetriáját, az izmokon kívül a szövetek víztartalmának csökkenését okozhatja, mely súlyos kiszáradáshoz vezethet. A felhasználók említése szerint izomgörcs, hányinger, hányás is előfordult. Hosszú távon károsíthatja a vesét, rohamkeltő hatása is lehet.
A szervezet saját kreatin képzésre gyakorolt hosszútávú hatásokról nincs tapasztalat. A Szakemberek arra hívták fel a figyelmet, hogy az NSAID-ok (nem szteroid gyulladáscsökkentők) és a kreatin együttes használata átmeneti károsodást idézhet elő a vesefunkcióban. Ez azért is fontos, mivel a sportsérülések kezelésére alkalmazott OTC (vény nélkül kapható) és vényköteles gyógyszerek hatóanyagai sokszor NSAID-ok. Mindezen kedvezőtlen hatások kombinálódhatnak rejtett vagy ismert betegségekkel, nagy fehérjebevitellel, illegális gyógyszer vagy droghasználattal. A veszély mértéke, a lehetséges következmények ismeretlenek. A személyes beszámolók során a használók gyakran említik a szedéssel egyidejűleg jelentkező gasztrointesztinális gondokat így például a hasmenést. Ezek elkerülése érdekében nem javallott egyszerre 3-5 g-os dózis fölötti mennyiséget alkalmazni, mivel a 10-15 g-os adagok fokozhatják a gasztrointesztinális problémák előfordulásának kockázatát. A mellékhatásairól szóló publikációkat a forgalmazók vitatják.

A kreatin egy másik, gyakran említett mellékhatása a vérnyomás-emelkedés. Ez azonban csak nem megfelelő mennyiségű folyadékbevitel esetén jelentkezhet. A kreatin ugyanis az izomsejtekbe vonzza a vizet. Ha az így megnövekedett folyadékigény nem pótlódik, akkor az végső soron egy dehidratált állapotot idézhet elő. Olyankor pedig működésbe lép a szervezet vízvisszatartó rendszere. A véráramban lévő víz mennyisége lecsökken, fokozódik a nátriumfelszívódás, összeszűkülnek az erek az agyban és a szívizomban, mindezek pedig a vérnyomás megemelkedését vonják maguk után.

Jegyzetek 

Gyógyszerészet
A kreatin egy magas nitrogéntartalmú , négy szénatomos szerves sav , amely alapvető szerepet játszik a sejtek , legfőképpen az izomrostok energiaellátásában . Utóbbiak tartalmazzák a szervezet teljes kreatinkészletének hozzávetőlegesen-át . A név a görög kreasz ( κρέας = hús ) szóból ered . A vegyület az emberi szervezetben aminosavak – arginin , glicin és metionin – felhasználásával képződik . Kémiai szerkezetét tekintve guanidinszármazék és jellemző rá , hogy tautomerizációval kreatininné alakulhat . Az újonnan szintetizált kreatin mellett a szervezet számára forrásul szolgál még a táplálékkal – elsősorban hússal és étrend-kiegészítőkkel – bejuttatott mennyiség is . Az energiaháztartásban elfoglalt központi helyzete annak köszönhető , hogy a kreatinból kreatin-foszfát képződik és a róla lehasadó foszfátcsoport utánpótlást jelent az ATP ( adenozin-trifoszfát ) képződéséhez . Biokémiája A kreatin keletkezése ( de novo szintézise ) első lépésben glicinből és argininből : guanidino-acetát képződésével kezdődik . A reakció , amit az arginin: glicin-amidinotranszferáz enzim katalizál sebességmeghatározó lépése a teljes folyamatnak . Második lépésben a guanidino-acetát metilcsoportot vesz át a donor S-adenozil-metionintól , amit a guanidino-acetát-N-metiltranszferáz nevű enzim katalizál . Fontos megjegyezni , hogy míg előbbi reakció elsősorban a vese és a hasnyálmirigy , addig az utóbbi a máj és a hasnyálmirigy sejtjeiben játszódik le , vagyis a szubsztrátoknak , majd termékeknek a vérkeringéssel kell eljutniuk egyik szervből a másikba . A kreatin degradációja gerincesekben túlnyomórészt spontán , nem enzimatikus reakció , melynek során a kreatin kreatininné alakul . A folyamat hőmérsékletfüggő és jelentősen befolyásolja a környezet kémhatása is . A magas pH és az alacsony hőmérséklet a biológiailag hasznos kreatinnak kedveznek és lassítják az átalakulást . Más források a " nem enzimatikus " reakcióval szemben a kreatin-kináz enzim közvetlen hatását tekintik az anyagcsere feltételének . ATP + Kreatin + ( <--- kreatin-kináz enzim ---> ) = ADP + kreatin-foszfát . Az ATP felépítéséhez szükséges foszfort a kreatin szállítja ( kreatin-foszfát alakban ) . A felvételt a kreatin-kináz enzim katalizálja . A kreatin-kináz enzim felszaporodása a szervezetben diagnosztikai jelentőségű a sérült izomsejtek – elsősorban a szívinfarktus – kimutatására . Sport és élettani hatások 1992-től a kreatin-monohidrát gyorsan meghódította a sport és testépítő világot . A testépítőket természetes módon vonzzák a kreatin hatásai , méghozzá annyira , hogy már alapvető részét képezi sok sportoló étrendjének . Ajánlói szerint a kreatin stimulálja az energiatermelést , ezért eredményesebb edzésekhez vezet . Túlhidratálja továbbá az izomsejteket vízzel és az izomrostok növekedését és erősödését okozza . A kreatint a testünk természetes úton állítja elő ( a vesékben , a májban és a hasnyálmirigyben ) . A fizikai terhelés , edzés során az izmok összehúzódásához szükséges energiát az ATP nagy sebességű hidrolizációja biztosítja . A folyamat eredményeként ADP ( adenozin-difoszfát ) szabadul fel . Az ATP regenerálódásához kreatin-foszfátból lehasadó foszfátcsoport szolgál utánpótlásul . Amennyiben elegendő mennyiségű kreatin-foszfát áll rendelkezésre , a reakció gyorsan és akadálytalanul mehet végbe . A kreatin az egyébként véges kapacitású kreatin-foszfát raktárak feltöltésével járul hozzá a folyamathoz . Vizsgálatok kimutatták , hogy a nagydózisú kreatinbevitel fokozza az ismételt sprintfutások alkalmával mutatott teljesítményt edzett egyénekben . Napig kreatin bevitele már pozitív hatással van a rövidtávú , nagy intenzitású fizikai munkavégzésre . A kreatin utánpótlása fokozza az maximális erőkifejtés mértékét , valamint a növeli testtömeget , mindezt pedig olyan vizsgálati körülmények mellett , ahol az energiabevitelt állandó szinten tartották és a diéta összetételén sem változtattak . A kreatin fokozza a szervezet teljesítményét és előmozdítja a robbanékonyságot . Mellékhatások A kreatin a szervezet víztartalmának aszimmetriáját , az izmokon kívül a szövetek víztartalmának csökkenését okozhatja , mely súlyos kiszáradáshoz vezethet . A felhasználók említése szerint izomgörcs , hányinger , hányás is előfordult . Hosszú távon károsíthatja a vesét , rohamkeltő hatása is lehet . A szervezet saját kreatin képzésre gyakorolt hosszútávú hatásokról nincs tapasztalat . A Szakemberek arra hívták fel a figyelmet , hogy az NSAID-ok ( nem szteroid gyulladáscsökkentők ) és a kreatin együttes használata átmeneti károsodást idézhet elő a vesefunkcióban . Ez azért is fontos , mivel a sportsérülések kezelésére alkalmazott OTC ( vény nélkül kapható ) és vényköteles gyógyszerek hatóanyagai sokszor NSAID-ok . Mindezen kedvezőtlen hatások kombinálódhatnak rejtett vagy ismert betegségekkel , nagy fehérjebevitellel , illegális gyógyszer vagy droghasználattal . A veszély mértéke , a lehetséges következmények ismeretlenek . A személyes beszámolók során a használók gyakran említik a szedéssel egyidejűleg jelentkező gasztrointesztinális gondokat így például a hasmenést . Ezek elkerülése érdekében nem javallott egyszerreg-os dózis fölötti mennyiséget alkalmazni , mivel ag-os adagok fokozhatják a gasztrointesztinális problémák előfordulásának kockázatát . A mellékhatásairól szóló publikációkat a forgalmazók vitatják . A kreatin egy másik , gyakran említett mellékhatása a vérnyomás-emelkedés . Ez azonban csak nem megfelelő mennyiségű folyadékbevitel esetén jelentkezhet . A kreatin ugyanis az izomsejtekbe vonzza a vizet . Ha az így megnövekedett folyadékigény nem pótlódik , akkor az végső soron egy dehidratált állapotot idézhet elő . Olyankor pedig működésbe lép a szervezet vízvisszatartó rendszere . A véráramban lévő víz mennyisége lecsökken , fokozódik a nátriumfelszívódás , összeszűkülnek az erek az agyban és a szívizomban , mindezek pedig a vérnyomás megemelkedését vonják maguk után . Jegyzetek Gyógyszerészet