Tlalpan
Tlalpan Mexikóváros legnagyobb területű kerülete. Lakossága 2010-ben meghaladta a 650 000 főt.

Földrajz

Fekvése
A Szövetségi Körzet déli részén fekvő, nagy területű kerület északi része sűrűn beépített, középső harmada ritkábban lakott, míg déli részén erdős hegyek emelkednek. Legészakibb része a tenger szintje felett körülbelül 2250 m-rel található, onnan fokozatosan emelkedik, a déli részben pedig a 4000 m-t is megközelítő hegyek emelkednek: itt található Mexikóváros legmagasabb pontja, az Ajusco. Ennek északkeleti lejtőjén helyezkedik el a Xitle, délkeletre a Pelado, az Acopiaxco és a Tesoyo. Legfontosabb vízfolyása az Ajusco déli oldalán eredő, és onnan délre folyó Río El Zorrillo.

Éghajlat
A kerület alacsonyabban fekvő részének éghajlata meleg, de nem forró, és nyáron–ősz elején csapadékos. Minden hónapban mértek már legalább 27 °C-os hőséget, de a rekord nem érte el a 35 °C-ot. Az átlagos hőmérsékletek a decemberi 12,2 és a júniusi 17,7 fok között váltakoznak, gyenge fagyok ritkán előfordulnak. Az évi átlagosan 772 mm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen: a júniustól szeptemberig tartó 4 hónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint 75%-a.

Népesség
A kerület népessége a közelmúltban folyamatosan és gyorsan növekedett:

Települései
A kerülethez 2010-ben összesen 140 külső település is tartozott, közülük a jelentősebbek:

Története
A kerület neve a navatl nyelvű, föld jelentésű tlalli szóból, és a pan helynévképzőből származik.

A területen már jóval időszámításunk kezdete előtt éltek emberek (valószínűleg otomi eredetű népek), akik megalapították a Cuicuilco nevű települést. A fejlődést azonban megakasztotta a Xitle nevű vulkán kitörése, amely nagy területeket árasztott el lávával és terített be hamuval. A lakók többsége valószínűleg észak felé menekült és ott telepedett le. A 7. században egy xochimilcói eredetű nép telepedett le a mai Tlalpan területén, és megalapította Topilejót, velük körülbelül egy időben pedig Coyoacánból érkező tepanék népcsoportok megalapították a mai San Miguel Ajusco elődjét.

A spanyolok megérkezése után a terület településszerkezete teljesen átalakult. Az új urak templomokat építettek, és az indiánokat ezek köré telepítették le, hogy megkönnyítsék a hittérítést (amelyet először a ferencesek, később a domonkosok végeztek) és az adók begyűjtését. Tlalpan területe 1521-ben a Cortésnek ajándékozott Mexikói-völgy őrgrófságához került, később számos közigazgatási változáson ment keresztül. Székhelye San Agustín de las Cuevas lett, amely a nevében található cuevas („barlangok”) szót azért kapta, mert a Xitle kitörése során a megszilárdult lávában érdekes barlangok keletkeztek.

1824-ben, amikor létrejöttek az államok és a Szövetségi Körzet, San Agustín de las Cuevas México szövetségi államhoz került, amelynek hamarosan, de csak 1830-ig fővárosa is volt. Az első gyár (egy textilüzem) a következő évben alakult meg a településen. 1854-ben Antonio López de Santa Anna rendeletére kiterjesztették a Szövetségi Körzet területét, San Agustín de las Cuevas ekkor lett része neki. Bár Santa Anna bukása után ideiglenesen visszakerült México államhoz, de 1855-ben ismét a Szövetségi Körzethez csatolták. 1903-ban a körzetet 13 községre osztották, ezek egyike volt Tlalpan. A forradalom során gyakoriak voltak itt az összecsapások a zapatisták és a konstitucionalisták között. Mexikóváros kerületeit 1928-ban alakították ki először, Tlalpan azóta egyike ezeknek a kerületeknek.

1929-ben egyesítették a Loreto és a Peña Pobre papírgyárakat, ezzel jelentős ipari fejlődés vette kezdetét, de az 1980-as években környezetszennyezés miatt az egyesült gyárat bezárták. 1952-ben felépült Mexikó első autópályája, amely Mexikóvárost Cuernavacával kötötte össze, ez pedig áthaladt Tlalpanon is. 1968-ra, az olimpia idejére felépült a Villa Olímpica és a Villa Coapa nevű lakónegyed a sportolók, az újságírók és egyéb meghívott személyek részére, majd a rendezvény után ezeket közönséges lakóterületté alakították.

Turizmus, látnivalók
A kerületben a természeti környezeten és az év során rendezett számos, főként vallási jellegű ünnepen kívül néhány régi műemlék érdemel figyelmet. Egy régi villamosállomásból alakították ki a Luis Cabrera könyvtárat, a 18. században épült a Casa Chata, itt található az a ház is, ahol José María Morelost, a mexikói függetlenségi háború egyik hősét őrizték egy ideig kivégzése előtt, áll még a 18. századi pénzverő, ahol abban az időben, amikor Tlalpan volt México állam fővárosa, a kormánypalota működött, és itt található a Casa del Conde de Regla és a 20. század elején befejezett Casa Frissac (ma a Javier Barros Sierra kulturális intézet épülete). 1871-en kezdték építeni a kerület „városházájául” szolgáló épületet, a külterületen pedig a régi Catipoato hacienda képvisel jelentős értéket.

Források

Mexikóváros kerületei
Tlalpan Mexikóváros legnagyobb területű kerülete . Lakosságaben meghaladta a000 főt . Földrajz Fekvése A Szövetségi Körzet déli részén fekvő , nagy területű kerület északi része sűrűn beépített , középső harmada ritkábban lakott , míg déli részén erdős hegyek emelkednek . Legészakibb része a tenger szintje felett körülbelülm-rel található , onnan fokozatosan emelkedik , a déli részben pedig am-t is megközelítő hegyek emelkednek : itt található Mexikóváros legmagasabb pontja , az Ajusco . Ennek északkeleti lejtőjén helyezkedik el a Xitle , délkeletre a Pelado , az Acopiaxco és a Tesoyo . Legfontosabb vízfolyása az Ajusco déli oldalán eredő , és onnan délre folyó Río El Zorrillo . Éghajlat A kerület alacsonyabban fekvő részének éghajlata meleg , de nem forró , és nyáron–ősz elején csapadékos . Minden hónapban mértek már legalább°C-os hőséget , de a rekord nem érte el a°C-ot . Az átlagos hőmérsékletek a decemberi2 és a júniusi7 fok között váltakoznak , gyenge fagyok ritkán előfordulnak . Az évi átlagosanmm csapadék időbeli eloszlása nagyon egyenetlen : a júniustól szeptemberig tartóhónapos időszak alatt hull az éves mennyiség több mint-a . Népesség A kerület népessége a közelmúltban folyamatosan és gyorsan növekedett : Települései A kerülethezben összesenkülső település is tartozott , közülük a jelentősebbek : Története A kerület neve a navatl nyelvű , föld jelentésű tlalli szóból , és a pan helynévképzőből származik . A területen már jóval időszámításunk kezdete előtt éltek emberek ( valószínűleg otomi eredetű népek ) , akik megalapították a Cuicuilco nevű települést . A fejlődést azonban megakasztotta a Xitle nevű vulkán kitörése , amely nagy területeket árasztott el lávával és terített be hamuval . A lakók többsége valószínűleg észak felé menekült és ott telepedett le . A században egy xochimilcói eredetű nép telepedett le a mai Tlalpan területén , és megalapította Topilejót , velük körülbelül egy időben pedig Coyoacánból érkező tepanék népcsoportok megalapították a mai San Miguel Ajusco elődjét . A spanyolok megérkezése után a terület településszerkezete teljesen átalakult . Az új urak templomokat építettek , és az indiánokat ezek köré telepítették le , hogy megkönnyítsék a hittérítést ( amelyet először a ferencesek , később a domonkosok végeztek ) és az adók begyűjtését . Tlalpan területeben a Cortésnek ajándékozott Mexikói-völgy őrgrófságához került , később számos közigazgatási változáson ment keresztül . Székhelye San Agustín de las Cuevas lett , amely a nevében található cuevas ( „ barlangok” ) szót azért kapta , mert a Xitle kitörése során a megszilárdult lávában érdekes barlangok keletkeztek . 1824-ben , amikor létrejöttek az államok és a Szövetségi Körzet , San Agustín de las Cuevas México szövetségi államhoz került , amelynek hamarosan , de csakig fővárosa is volt . Az első gyár ( egy textilüzem ) a következő évben alakult meg a településen.ben Antonio López de Santa Anna rendeletére kiterjesztették a Szövetségi Körzet területét , San Agustín de las Cuevas ekkor lett része neki . Bár Santa Anna bukása után ideiglenesen visszakerült México államhoz , deben ismét a Szövetségi Körzethez csatolták.ban a körzetetközségre osztották , ezek egyike volt Tlalpan . A forradalom során gyakoriak voltak itt az összecsapások a zapatisták és a konstitucionalisták között . Mexikóváros kerületeitban alakították ki először , Tlalpan azóta egyike ezeknek a kerületeknek . 1929-ben egyesítették a Loreto és a Peña Pobre papírgyárakat , ezzel jelentős ipari fejlődés vette kezdetét , de azas években környezetszennyezés miatt az egyesült gyárat bezárták.ben felépült Mexikó első autópályája , amely Mexikóvárost Cuernavacával kötötte össze , ez pedig áthaladt Tlalpanon is.ra , az olimpia idejére felépült a Villa Olímpica és a Villa Coapa nevű lakónegyed a sportolók , az újságírók és egyéb meghívott személyek részére , majd a rendezvény után ezeket közönséges lakóterületté alakították . Turizmus , látnivalók A kerületben a természeti környezeten és az év során rendezett számos , főként vallási jellegű ünnepen kívül néhány régi műemlék érdemel figyelmet . Egy régi villamosállomásból alakították ki a Luis Cabrera könyvtárat , a században épült a Casa Chata , itt található az a ház is , ahol José María Morelost , a mexikói függetlenségi háború egyik hősét őrizték egy ideig kivégzése előtt , áll még a századi pénzverő , ahol abban az időben , amikor Tlalpan volt México állam fővárosa , a kormánypalota működött , és itt található a Casa del Conde de Regla és a század elején befejezett Casa Frissac ( ma a Javier Barros Sierra kulturális intézet épülete) .en kezdték építeni a kerület „ városházájául” szolgáló épületet , a külterületen pedig a régi Catipoato hacienda képvisel jelentős értéket . Források Mexikóváros kerületei