Feng-huang
A  vagy kínai főnix csodálatos madár a kínai mitológiában, a tollas lények ura. Nyugaton általában főnixként értelmezik, és így is fordítják. Már a -kori jóslócsontokon is említik. Az ókortól kezdve népszerű a kínai művészetben. A középkorban, a sárkánnyal együtt az uralkodó szimbólumának számított, de még gyakrabban a császárnét, a köznép körében pedig a menyasszonyt jelképezte.

Eredete

A feng 鳳 írásjegy piktografikus változata már a kínai írás első emlékein, a -korból származó úgy nevezett jóslócsontokon is megtalálható. A kutatók szerint a feng a szél istenét jelenthette, aki a legfőbb isten  küldötte lehetett. Továbbá azt sem lehet kizárni, hogy a feng kapcsolatba hozható azzal, hogy a  törzsek egy részének a madár volt a totemőse.

A kínai főnixet később kéttagú szóösszetétel formájában nevezték meg. Azonban a  (鳳凰) kifejezésben szereplő huang 凰 szó etimológiája nem teljesen egyértelmű. Egyes tudósok azt feltételezik, hogy a huang eredetileg egy különleges fésű volt, amelyet a feng viselt a fején. Ez a fésű, vagy fésűszerű tárgy a felkelő napot mintázhatta, melynek sugarai a fésű három ága volt. A feng szoláris kapcsolatára utalhat az is, hogy a hagyományos öt őselemről vallott elképzelés szerint a  a tűz elemhez kapcsolódik. A középkori kínai szöveget nevének etimológiáját úgy magyarázzák, hogy a feng a hím, a huang pedig a nőstény főnix.

Megjelenése

Az i. sz. 100-ban összeállított kínai etimológiai szótár, a  szerzője,  szerint a feng egy isten9 madár, amelynek kakascsőre van, begye a fecskéé, nyaka a kígyóé, a testé a sárkányéhoz hasonló minták láthatók, farka halé, hátulról az egyszarvúhoz hasonlít, a háte pedig olyan, mint a teknősé. Ötszínű (ti. tarka) a tollazata, és a Tökéletes emberek keleti országában ( 東方君子之國) lakik. Amikor kirepül onnan, akkor a négy tenger ( 四海) határain kívül röpköd. átrepül a Kunlun-hegyen, a sebes ár övezte -hegynél (砥柱) iszik, a -folyóban (弱水) nedvesíti meg tollait. Megjelenése az égalatti tartsó békéjét és nyugalmát jelenti.

A  által az hoz írt kommentárban az olvasható, hogy a  olyan ismertetőjegyekkel rendelkezik, mint a kakasfej, a fecskeáll, a kígyónyak, a teknőshát, és a halfarok. Ötszínű, vagyis tarka és hat láb ( 尺), vagyis kb. 180 cm.

Fajtái
 (蔡衡) a következő csoportosítását ismerteti a kínai főnixszerű madaraknak:

  (鳳凰) – vörös színű
  (鸞鳥) – zöldeskék vagy azúr színű
  (鵷雛) – sárga színű
  (鴻鵠) – fehér színű
  (鸑鷟) – bíbor, lila színű

A Mérlegelések című műhöz írott kommentár ( 《論衡校釋》) a négy égtájnak valamint a középnek, mind megvan a maga óriás madara ( 大鳥), amelyek, ha kirepülnek, a többi madár csoportba verődve követi őket.

A  az öt égtájhoz kapcsolódó „isteni madarakról” ( 神鳥) tesz említést:

 kelet –  (發明)
 dél –  (焦明)
 nyugat –  (鷫鷞)
 észak –  (幽昌)
 közép  (鳳皇)

A Madarak kánonja ( 《禽經》) a színek szerint a következő fajtáit ismeri és különbözteti meg a főnixnek:

 a zöldeskék vagy azúr színű a  (鶡)
 a vörös színű a  (鶉)
 a sárga színű a  (焉)
 a fehér színű a  (肅)
 a bíbor vagy a lila színű a  (鷟)

Szerepe jelentősége
A  felbukkanását a kínai mitológiában leginkább a béke és a felvirágzás előjelének tartották. Szerepel a Sárga Császárról és a ról szóló legendákban is.  amikor megjelent a  elragadtatásában és tisztelete jeléül külön zenedarabot is szerzett. A források elemzésével kimutatható hogy a  érkezése eredetileg kapcsolódott az eső eleredéséhez. Úgy tartották továbbá, hogy a  az évszakok ismerője ezért például  a naptárért felelős hivatalnokait nek (鳳鳥氏), vagyis a „Főnix nemzetségből való”-nak nevezte el.

A középkori mitológiában az altruizmus, az emberszeretet ( 仁) megtestesülésének tartották és a sárkánnyal együtt az uralkodó szimbólumának számított. Ennél is elterjedtebb volt, hogy a mindenkori császárnét jelképezte, a köznép körében pedig a menyasszonyt.

A  alakja gyakorta összeolvadt a déli égtájat jelképező vörös madár ( vagy ) alakjával is. A taoista legendák szerint a halhatatlan szentek olykor a  hátán utazták be az eget. Több elbeszélés is fennmaradt azzal kapcsolatban, hogy asszonyok megjelent a  álmukban akik azután kiváló érdemű fiakat szültek.

A  alakja már a legősibb időktől kezdve népszerű a kínai képző- és díszítőművészetben. Már a -kori szertartási bronzedényeken megjelenő hosszú farkú, tarajos madár is a  lehetett. A szakértők szerint nem lehet kizárni azt a lehetőséget, hogy a  megjelenítésére erősen hatott a páva alakja.

Jegyzetek

Irodalom
  „Kínai mitológia”. In Mitológiai enciklopédia II. kötet, 385-456. o. Fordította: Kalmár Éva. Budapest, Gondolat Kiadó, 1988  II. kötet
  Tokaji Zsolt. Kínai jelképtár. Budapest, Szukits Könyvkiadó, 2002 
  Ong Hean-Tatt: Chinese Animal Symbolisms.Pelanduk Publications. Selangor Darul Ehsan, Malysia 
  Tokaji Zsolt. Kínai jelképtár. Budapest, Szukits Könyvkiadó, 2002 
  Vasziljev, L. Sz. Kultuszok, vallások és hagyományok Kínában. Budapest, Gondolat Kiadó, 1977

További információk

Kapcsolódó szócikkek
 Kínai mitológia
 Kínai sárkány
 Főnix

Mitikus lények
Kínai mitológia
A vagy kínai főnix csodálatos madár a kínai mitológiában , a tollas lények ura . Nyugaton általában főnixként értelmezik , és így is fordítják . Már a -kori jóslócsontokon is említik . Az ókortól kezdve népszerű a kínai művészetben . A középkorban , a sárkánnyal együtt az uralkodó szimbólumának számított , de még gyakrabban a császárnét , a köznép körében pedig a menyasszonyt jelképezte . Eredete A feng 鳳 írásjegy piktografikus változata már a kínai írás első emlékein , a -korból származó úgy nevezett jóslócsontokon is megtalálható . A kutatók szerint a feng a szél istenét jelenthette , aki a legfőbb isten küldötte lehetett . Továbbá azt sem lehet kizárni , hogy a feng kapcsolatba hozható azzal , hogy a törzsek egy részének a madár volt a totemőse . A kínai főnixet később kéttagú szóösszetétel formájában nevezték meg . Azonban a ( 鳳凰 ) kifejezésben szereplő huang 凰 szó etimológiája nem teljesen egyértelmű . Egyes tudósok azt feltételezik , hogy a huang eredetileg egy különleges fésű volt , amelyet a feng viselt a fején . Ez a fésű , vagy fésűszerű tárgy a felkelő napot mintázhatta , melynek sugarai a fésű három ága volt . A feng szoláris kapcsolatára utalhat az is , hogy a hagyományos öt őselemről vallott elképzelés szerint a a tűz elemhez kapcsolódik . A középkori kínai szöveget nevének etimológiáját úgy magyarázzák , hogy a feng a hím , a huang pedig a nőstény főnix . Megjelenése Az i. sz.ban összeállított kínai etimológiai szótár , a szerzője , szerint a feng egy isten9 madár , amelynek kakascsőre van , begye a fecskéé , nyaka a kígyóé , a testé a sárkányéhoz hasonló minták láthatók , farka halé , hátulról az egyszarvúhoz hasonlít , a háte pedig olyan , mint a teknősé . Ötszínű ( ti. tarka ) a tollazata , és a Tökéletes emberek keleti országában ( 東方君子之國 ) lakik . Amikor kirepül onnan , akkor a négy tenger ( 四海 ) határain kívül röpköd. átrepül a Kunlun-hegyen , a sebes ár övezte -hegynél ( 砥柱 ) iszik , a -folyóban ( 弱水 ) nedvesíti meg tollait . Megjelenése az égalatti tartsó békéjét és nyugalmát jelenti . A által az hoz írt kommentárban az olvasható , hogy a olyan ismertetőjegyekkel rendelkezik , mint a kakasfej , a fecskeáll , a kígyónyak , a teknőshát , és a halfarok . Ötszínű , vagyis tarka és hat láb ( 尺 ) , vagyis kb.cm . Fajtái ( 蔡衡 ) a következő csoportosítását ismerteti a kínai főnixszerű madaraknak : ( 鳳凰 ) – vörös színű ( 鸞鳥 ) – zöldeskék vagy azúr színű ( 鵷雛 ) – sárga színű ( 鴻鵠 ) – fehér színű ( 鸑鷟 ) – bíbor , lila színű A Mérlegelések című műhöz írott kommentár ( 《 論衡校釋 》 ) a négy égtájnak valamint a középnek , mind megvan a maga óriás madara ( 大鳥 ) , amelyek , ha kirepülnek , a többi madár csoportba verődve követi őket . A az öt égtájhoz kapcsolódó „ isteni madarakról” ( 神鳥 ) tesz említést : kelet – ( 發明 ) dél – ( 焦明 ) nyugat – ( 鷫鷞 ) észak – ( 幽昌 ) közép ( 鳳皇 ) A Madarak kánonja ( 《 禽經 》 ) a színek szerint a következő fajtáit ismeri és különbözteti meg a főnixnek : a zöldeskék vagy azúr színű a ( 鶡 ) a vörös színű a ( 鶉 ) a sárga színű a ( 焉 ) a fehér színű a ( 肅 ) a bíbor vagy a lila színű a ( 鷟 ) Szerepe jelentősége A felbukkanását a kínai mitológiában leginkább a béke és a felvirágzás előjelének tartották . Szerepel a Sárga Császárról és a ról szóló legendákban is . amikor megjelent a elragadtatásában és tisztelete jeléül külön zenedarabot is szerzett . A források elemzésével kimutatható hogy a érkezése eredetileg kapcsolódott az eső eleredéséhez . Úgy tartották továbbá , hogy a az évszakok ismerője ezért például a naptárért felelős hivatalnokait nek ( 鳳鳥氏 ) , vagyis a „ Főnix nemzetségből való”-nak nevezte el . A középkori mitológiában az altruizmus , az emberszeretet ( 仁 ) megtestesülésének tartották és a sárkánnyal együtt az uralkodó szimbólumának számított . Ennél is elterjedtebb volt , hogy a mindenkori császárnét jelképezte , a köznép körében pedig a menyasszonyt . A alakja gyakorta összeolvadt a déli égtájat jelképező vörös madár ( vagy ) alakjával is . A taoista legendák szerint a halhatatlan szentek olykor a hátán utazták be az eget . Több elbeszélés is fennmaradt azzal kapcsolatban , hogy asszonyok megjelent a álmukban akik azután kiváló érdemű fiakat szültek . A alakja már a legősibb időktől kezdve népszerű a kínai képző- és díszítőművészetben . Már a -kori szertartási bronzedényeken megjelenő hosszú farkú , tarajos madár is a lehetett . A szakértők szerint nem lehet kizárni azt a lehetőséget , hogy a megjelenítésére erősen hatott a páva alakja . Jegyzetek Irodalom „ Kínai mitológia” . In Mitológiai enciklopédia II. kötet , o . Fordította : Kalmár Éva . Budapest , Gondolat Kiadó , II. kötet Tokaji Zsolt . Kínai jelképtár . Budapest , Szukits Könyvkiadó , Ong Hean-Tatt : Chinese Animal Symbolisms.Pelanduk Publications . Selangor Darul Ehsan , Malysia Tokaji Zsolt . Kínai jelképtár . Budapest , Szukits Könyvkiadó , Vasziljev , L. Sz . Kultuszok , vallások és hagyományok Kínában . Budapest , Gondolat Kiadó , További információk Kapcsolódó szócikkek Kínai mitológia Kínai sárkány Főnix Mitikus lények Kínai mitológia