Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Orthodox Exarchátusa
A Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Orthodox Exarchátusa Magyarországon elismert, a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus fennhatósága alá tartozó ortodox egyház.

Története 
1949-ben a magyar ortodoxia a Moszkvai Patriarchátus fennhatósága alá került. A döntést a Konstantinápolyi Patriarchátus vitatta, mivel a döntés szerinte nem valós kánonjogi alapokon állt, hanem a Kelet-Európában kialakult politikai helyzet eredménye volt. 1963-ban a Konstantinápolyi Patriarchátus a magyarországi ortodox híveket Ausztria metropolitája alá rendelte, ám ezt a döntést a magyar ortodox papság nem fogadta el és továbbra is a Moszkvai Patriarchátussal tartott, annak joghatóságát ismerte el maga fölött.

A vita eredményeként a Magyarországi Orthodox Exarchátust a rendszerváltozás idején szervezték meg, bírósági bejegyzésére 1995. szeptember 19-én került sor. Ezzel a Moszkvához hű Magyar Ortodox Egyházmegye és a Konstantinápoly fennhatóságát elismerő Magyarországi Orthodox Exarchátus szervezetileg is elkülönült.

A két közösség között vita majd per zajlott a budapesti Petőfi téri ortodox templom (Istenszülő elhunyta Nagyboldogasszony-székesegyház) birtoklása miatt is. Mivel az Orthodox Exarchátus nem tudta bizonyítani jogfolytonosságát, így a pert elvesztette és a templom a Magyar Ortodox Egyházmegye birtokában maradt.

Szervezete 
Az egyháznak két központja van, az egyik Budapest, a másik Beloiannisz.

A magyarországi gyülekezet vezetője Kalota József, protopresbiter, érseki vikárius, exarchája (érseke) pedig Ausztria Metropolitája, aki a Magyarország és Közép-Európa Exarchája címet is viseli egyben. A posztot 1991-től 2011-ig Mihaíl Sztáikosz töltötte be, utóda Arszeniosz Kardamákisz.

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek 
Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus
Magyarországi ortodox felekezetek

Konstantinápolyi ortodox egyház
A Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Orthodox Exarchátusa Magyarországon elismert , a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus fennhatósága alá tartozó ortodox egyház . Története 1949-ben a magyar ortodoxia a Moszkvai Patriarchátus fennhatósága alá került . A döntést a Konstantinápolyi Patriarchátus vitatta , mivel a döntés szerinte nem valós kánonjogi alapokon állt , hanem a Kelet-Európában kialakult politikai helyzet eredménye volt.ban a Konstantinápolyi Patriarchátus a magyarországi ortodox híveket Ausztria metropolitája alá rendelte , ám ezt a döntést a magyar ortodox papság nem fogadta el és továbbra is a Moszkvai Patriarchátussal tartott , annak joghatóságát ismerte el maga fölött . A vita eredményeként a Magyarországi Orthodox Exarchátust a rendszerváltozás idején szervezték meg , bírósági bejegyzésére szeptemberén került sor . Ezzel a Moszkvához hű Magyar Ortodox Egyházmegye és a Konstantinápoly fennhatóságát elismerő Magyarországi Orthodox Exarchátus szervezetileg is elkülönült . A két közösség között vita majd per zajlott a budapesti Petőfi téri ortodox templom ( Istenszülő elhunyta Nagyboldogasszony-székesegyház ) birtoklása miatt is . Mivel az Orthodox Exarchátus nem tudta bizonyítani jogfolytonosságát , így a pert elvesztette és a templom a Magyar Ortodox Egyházmegye birtokában maradt . Szervezete Az egyháznak két központja van , az egyik Budapest , a másik Beloiannisz . A magyarországi gyülekezet vezetője Kalota József , protopresbiter , érseki vikárius , exarchája ( érseke ) pedig Ausztria Metropolitája , aki a Magyarország és Közép-Európa Exarchája címet is viseli egyben . A posztottőlig Mihaíl Sztáikosz töltötte be , utóda Arszeniosz Kardamákisz . Jegyzetek Források További információk Kapcsolódó szócikkek Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi ortodox felekezetek Konstantinápolyi ortodox egyház