Jar
Jar () település Oroszországban, Udmurtföldön, a Jari járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Udmurtföld északnyugati részén, a Csepca bal partján terül el. Távolsága a legközelebbi várostól, Glazovtól kb. 40 km. Vasúti csomópont a Kirov–Perm közötti vasúti fővonalon. Innen indul ki a Kirovi terület északkeleti vidékére (Omutnyinszk–Kirsz–Lesznoj felé) vezető szárnyvonal.

Története 
1895-ben II. Miklós orosz cár elrendelte a Kotlasz–Perm közötti vasútvonal megépítését. A Vjatka (a mai Kirov) és Glazov közötti szakaszon 1898 őszén indult meg a forgalom. Ez az időpont tekinthető Jar vasútállomás (mint lakott hely) alapítási évének. Nevét a másfél km-re lévő azonos nevű faluról kapta. 1932-ben ide helyezték át a járási székhelyet (Ukan faluból), 1938-ban városi jellegű településnek nyilvánították.

Az 1930-as években fektették le a Jarból észak felé vezető szárnyvonalat. Végpontjánál, Lesznoj állomás mellett épült ki 1938-ban a Gulag rendszeréhez tartozó Vjatlag (vjatkai lágerek) központi telephelye. A táborok foglyai főként fakitermelést végeztek, a kitermelt fát Jaron át vasúton szállították a világháború idején haditermelésre átállított üzemeknek.

Népessége 
1959-ben 4 917 lakosa volt.
1970-ben 5 261 lakosa volt.
1979-ben 6 381 lakosa volt.
1989-ben 6 917 lakosa volt.
2002-ben 7 202 lakosa volt.
2010-ben 6 596 lakosa volt, melynek 54,9%-a udmurt, 39,1%-a orosz, 1,1%-a tatár.

Gazdasága 
1946-ban a településen fafeldolgozó üzem létesült (Szaharlesz), ahol többek között tűlevelekből takarmány-adalékot, jegenyefenyőből olajat készítettek. Többszöri névváltozás és profilváltás után 2004-ben Leszozavod ARTA (kft) néven folytatta tevékenységét. Az 1978-ban alapított téglagyárat 1994-ben a vasút „vette át” és termékeit a vasútvonal menti létesítmények építésénél használta.

A település legrégibb iparvállalata az 1931-ben létesített kis lenfeldolgozóból nőtt ki. A gyárat 1958-ban kezdték építeni és 1961 végén avatták fel. A textilipar válsága valószínűleg itt is erősen éreztette hatását, de a gyár 2007-ben – a megrendelésektől függően – még működött.

Jegyzetek

Források 

 (7–9., 19–39. oldalak.)

Udmurtföld települései
Jar ( ) település Oroszországban , Udmurtföldön , a Jari járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Udmurtföld északnyugati részén , a Csepca bal partján terül el . Távolsága a legközelebbi várostól , Glazovtól kb.km . Vasúti csomópont a Kirov–Perm közötti vasúti fővonalon . Innen indul ki a Kirovi terület északkeleti vidékére ( Omutnyinszk–Kirsz–Lesznoj felé ) vezető szárnyvonal . Története 1895-ben II. Miklós orosz cár elrendelte a Kotlasz–Perm közötti vasútvonal megépítését . A Vjatka ( a mai Kirov ) és Glazov közötti szakaszonőszén indult meg a forgalom . Ez az időpont tekinthető Jar vasútállomás ( mint lakott hely ) alapítási évének . Nevét a másfél km-re lévő azonos nevű faluról kapta.ben ide helyezték át a járási székhelyet ( Ukan faluból ) , ban városi jellegű településnek nyilvánították . Azas években fektették le a Jarból észak felé vezető szárnyvonalat . Végpontjánál , Lesznoj állomás mellett épült kiban a Gulag rendszeréhez tartozó Vjatlag ( vjatkai lágerek ) központi telephelye . A táborok foglyai főként fakitermelést végeztek , a kitermelt fát Jaron át vasúton szállították a világháború idején haditermelésre átállított üzemeknek . Népessége 1959-ben917 lakosa volt . 1970-ben261 lakosa volt . 1979-ben381 lakosa volt . 1989-ben917 lakosa volt . 2002-ben202 lakosa volt . 2010-ben596 lakosa volt , melynek9%-a udmurt ,1%-a orosz,1%-a tatár . Gazdasága 1946-ban a településen fafeldolgozó üzem létesült ( Szaharlesz ) , ahol többek között tűlevelekből takarmány-adalékot , jegenyefenyőből olajat készítettek . Többszöri névváltozás és profilváltás utánben Leszozavod ARTA ( kft ) néven folytatta tevékenységét . Azban alapított téglagyáratben a vasút „ vette át” és termékeit a vasútvonal menti létesítmények építésénél használta . A település legrégibb iparvállalata azben létesített kis lenfeldolgozóból nőtt ki . A gyáratban kezdték építeni ésvégén avatták fel . A textilipar válsága valószínűleg itt is erősen éreztette hatását , de a gyárben – a megrendelésektől függően – még működött . Jegyzetek Források 9.,39. oldalak . ) Udmurtföld települései