Müstair
Müstair – 1943-ig hivatalosan Münster – a svájci Münster-völgyben () fekvő település (commune, Gemeinde), Graubünden kanton Inn kerületében. Müstair Svájc legkeletibb települése, az olasz államhatár közelében fekszik. Világhírű benedek-rendi apácakolostorát (Benediktinerinnen-Kloster St. Johann) 1983-ben felvették az UNESCO világörökség-listájára.

Jelképei 
 
Kék mezőben ezüst színű müstairi kolostortemplom. A községi pecsét főmotívuma a templomépítésre utal vissza.

Népessége 

A település lakossága a jauer nyelvet beszéli. Ez egy romans nyelvjárás. Annak ellenére, hogy a rétoromán nyelv visszaesett, arányaiban még ma is ez dominál. 1990=88%, 2000=86% rétoromán nemzetiségű. Anyanyelvként 1880=87%, 1910=88%, 1941=89%, a rétoromán. Mindemellett 1970 óta növekszik a német nyelvű kisebbség, a rétoromán stagnálása miatt. 2000-ben az anyanyelv mellett 0,67% beszélt portugálul is.

Története 

A müstairi kolostor archeológiai kutatásai során egy bronzkori cölöpházat, valamint római kori településnyomokat találtak. Müstair a 12. században a völgy megerősített települése volt. 1239-ben jeleznek először piacot (vásárt?) Müstairban, ahol bizonyos „szürke terítők” (?) előállítását és exportját is említik. 

Müstair - mint az Ofen-hágó melletti település, ős- és ókori jelentőségére utal a kolostor-rehabilitáció során fellelt településmaradvány. Maga a település az ide telepített benedek-rendi kolostort kiszolgáló faluként jött létre, a 7-8. század folyamán. A „Müstair” (Münster) szó kolostort jelent, s a latin „monasterium” szóból származik. A kolostor 8. századi alapításának idején ezen a területen a rétoromán volt a legelterjedtebb nyelv, s ebben a régióban még napjainkban is a negyedik beszélt nyelvnek számít. A múltról a völgybeli régi helységnevek tanúskodnak: Valchava, Fuldera és természetesen: Müstair. Mindegyik az Alpok déli oldalánál fekszik. Svájc más területeitől az Ofen- (Fuorn-)hágó 2149 m magas gerince választja el, ami télen igen nehezen járható.

Müstair a 12. században a völgy megerősített települése volt. 1239-ben jeleznek először piacot (vásárt?) Müstairben, ahol szürke terítők (?) előállítását és exportját is említik. A már korábban megtelepült lakosság 1367-ben „Gotteshausbund” szervezetbe tömörült, ezt a szervezetet 1499-ben az osztrák katonák megszüntették. A terület - 1728-tól 1762-ig (a chur-i érsek által történt) megvásárlásáig a Habsburgok birtokához, illetve a Német-római Birodalom Osztrák Főhercegségéhez tartozott. További élete és fejlődése Svájc önállóvá válása és a Münster-völgy általános fejlődése keretében alakult.

Vallások és szokások 

A szomszédos völgybeli településekkel ellentétben a lakosság megmaradt katolikusnak. A településre 8. évszázadban települt a benedekrendi kolostor. A falu lakossága 1696 óta a kapucinusokat szolgálta.
A 805 lakosból 759 (94%) svájci állampolgár

Látnivalók

Források 
 Müstair (település) - a Historishen Lexikon der Schweiz
 I. Müller: Gesch. des Klosters - Müstair, 1978
 P. Nolfi: Das bündner. Münstertal, 31980 (1958)
 C. Foffa: M., 2003
 Fajth Tibor: Svájc - Panoráma Utikönyv 1973 - P-75095-i-7376
 A világ természeti csodái és kultúrkincsei 2. k. 35/p. 226 - 
 J. B. Duroselle: Európa népeinek története - Bp. Officina Nova K. 1990 - ISBN ?
 Marianne Bernhard: Kolostorok - Impresszum K.1998. - 

 

Graubünden kanton települései
Müstair –ig hivatalosan Münster – a svájci Münster-völgyben ( ) fekvő település ( commune , Gemeinde ) , Graubünden kanton Inn kerületében . Müstair Svájc legkeletibb települése , az olasz államhatár közelében fekszik . Világhírű benedek-rendi apácakolostorát ( Benediktinerinnen-Kloster St . Johann) ben felvették az UNESCO világörökség-listájára . Jelképei Kék mezőben ezüst színű müstairi kolostortemplom . A községi pecsét főmotívuma a templomépítésre utal vissza . Népessége A település lakossága a jauer nyelvet beszéli . Ez egy romans nyelvjárás . Annak ellenére , hogy a rétoromán nyelv visszaesett , arányaiban még ma is ez dominál.88%,86 % rétoromán nemzetiségű . Anyanyelvként87%,88%,89 % , a rétoromán . Mindemellettóta növekszik a német nyelvű kisebbség , a rétoromán stagnálása miatt.ben az anyanyelv mellett67 % beszélt portugálul is . Története A müstairi kolostor archeológiai kutatásai során egy bronzkori cölöpházat , valamint római kori településnyomokat találtak . Müstair a században a völgy megerősített települése volt.ben jeleznek először piacot ( vásárt ? ) Müstairban , ahol bizonyos „ szürke terítők” ( ? ) előállítását és exportját is említik . Müstair - mint az Ofen-hágó melletti település , ős- és ókori jelentőségére utal a kolostor-rehabilitáció során fellelt településmaradvány . Maga a település az ide telepített benedek-rendi kolostort kiszolgáló faluként jött létre , a század folyamán . A „ Müstair” ( Münster ) szó kolostort jelent , s a latin „ monasterium” szóból származik . A kolostor századi alapításának idején ezen a területen a rétoromán volt a legelterjedtebb nyelv , s ebben a régióban még napjainkban is a negyedik beszélt nyelvnek számít . A múltról a völgybeli régi helységnevek tanúskodnak : Valchava , Fuldera és természetesen : Müstair . Mindegyik az Alpok déli oldalánál fekszik . Svájc más területeitől az Ofen- ( Fuorn-) hágóm magas gerince választja el , ami télen igen nehezen járható . Müstair a században a völgy megerősített települése volt.ben jeleznek először piacot ( vásárt ? ) Müstairben , ahol szürke terítők ( ? ) előállítását és exportját is említik . A már korábban megtelepült lakosságben „ Gotteshausbund” szervezetbe tömörült , ezt a szervezetetben az osztrák katonák megszüntették . A terület -tólig ( a chur-i érsek által történt ) megvásárlásáig a Habsburgok birtokához , illetve a Német-római Birodalom Osztrák Főhercegségéhez tartozott . További élete és fejlődése Svájc önállóvá válása és a Münster-völgy általános fejlődése keretében alakult . Vallások és szokások A szomszédos völgybeli településekkel ellentétben a lakosság megmaradt katolikusnak . A településre évszázadban települt a benedekrendi kolostor . A falu lakosságaóta a kapucinusokat szolgálta . Alakosból ( 94 % ) svájci állampolgár Látnivalók Források Müstair ( település ) - a Historishen Lexikon der Schweiz I. Müller : Gesch. des Klosters - Müstair , P. Nolfi : Das bündner . Münstertal,( 1958 ) C. Foffa : M. , Fajth Tibor : Svájc - Panoráma Utikönyv- P-75095-i-7376 A világ természeti csodái és kultúrkincsei k.p. 226 - J. B . Duroselle : Európa népeinek története - Bp. Officina Nova K.- ISBN ? Marianne Bernhard : Kolostorok - Impresszum K.1998. - Graubünden kanton települései