Baden-Baden
Baden-Baden (1931-ig csak Baden) híres fürdőváros Németországban, Baden-Württemberg tartományban, Németország délnyugati részén, a Rastatti régióban. 2021 óta az Európa nagy fürdővárosai világörökségi helyszín része.

Fekvése
Rastatt-tól délre, az Oos folyó völgyében fekvő település, híres fürdőhely.

Története
A város területén található fürdőket már a rómaiak is ismerték Civitas Aurelia Aquensis néven, Severus Alexander római császárról elnevezve. Az itteni fürdőt Caracalla is felkereste egyszer, ízületi fájdalmainak gyógyítása céljából. A város területén ma is láthatók még az ókori szobortöredékek. 1847-ben egy római gőzfürdő jó állapotban fennmaradt maradványait is feltárták itt.

A város régi része amfiteátrum-szerűen egy dombon épült, újabb részei pedig a domb lábánál épültek fel.
Baden a középkorban ugyan elpusztult, de 1112-ben már újra említve volt. Később, a 12. században pedig a zähringeni őrgrófok birtokába jutott.

Itt akkor a város közelében fekvő, de később a város részévé vált Rastattban tartották 1713 novemberében (első rastatti kongresszus) annak a békének az előtárgyalásait, amelyet a császár és Franciaország a spanyol örökösödési háború után (rastatti béke, 1714. március 6.) kötöttek; ebben az utrechti békét elismerték, Franciaország Landaut, Németország Freiburgot, Kehlt és Altbreisachot kapta, a kölni és bajor választó-fejedelmeket pedig birtokaikba visszahelyezték. 1797–99-ben, ugyancsak itt tartották a második rastatti kongresszust abból a célból, hogy a békét Franciaország és a Német-római Birodalom közt helyreállítsa.

Mint fürdőhely, jelentőségét akkor kapta, mikor a francia emigránsok nagyobb számmal kezdték felkeresni.

A 19. században, a város sok híresség találkozóhelye lett, akiket vonzottak a meleg források, valamint a híres baden-badeni kaszinó, a luxus szállodák, a lóverseny. Nyaralt itt Viktória királynő, I. Vilmos, Napóleon, Berlioz, Vjazemszkij, Zsukovszkij, Turgenyev és Dosztojevszkij is. Egy állítás szerint Baden-Badenben írta Tolsztoj az Anna Kareninát is (bár a műben a város más nevet kapott), valamint itt íródott Turgenyev egyik regénye is.

Baden-Baden; akkori becenevén „Európa nyári fővárosa” csúcspontját azonban Napóleon alatt, az 1850-es és 1860-as években érte el. Az orosz író, Dosztojevszkij is itt írta A játékos című regényét, miközben rendszeresen járt az itteni kaszinóba. Itt élt Johannes Brahms is, akinek" lakóhelye, a Brahms-ház, még ma is látogatható.

A két világháború idején a város megmenekült pusztítástól, majd a második világháború után, Baden-Baden lett a szövetséges hatalmak francia erőinek központja Németországban.
A francia légierő felügyelete alatt Baden-Badentől nyugatra, 15 km-rel, a Fekete-erdő és a Rajna folyó között Söllingenben felépült a katonai repülőtér; 1952-1953 júniusában fejeződött be a kifutópálya és a kapcsolódó létesítmények építése, a Kanadai Királyi Légierő egységei is itt szállhattak meg a bázison, későbbi nevén CFB Baden-Soellingen. Az 1990-es években, itt alakították ki a Flughafen Karlsruhe/Baden-Baden (Baden-Airpark részeként) polgári repülőteret is, amely jelenleg a második legnagyobb repülőtér Baden-Württembergben.

Nevezetességek
 Kurhaus – The Kurgarten (fürdő kert). A Kurhaus évente ad otthont Baden-Baden szabadtéri rendezvényeinek, ahol élő komolyzenei koncerteket tartanak.
Caracalla Spa fürdőkomplexum
Lichtentaler Allee park és arborétum
 Fabergé Múzeum
Orosz ortodox templom
 A kaszinó
 Friedrichsbad
 Frieder Burda-gyűjtemény – Németország egyik legátfogóbb modern művészeti gyűjteménye.
 Museum der Kunst und Technik des 19. Jahrhunderts – a múzeumban A művészet és a technika a 19. században állandó kiállítás mellett hasonló témájú időszaki kiállítások is láthatók.
 Régi vár "Hohenbaden" – 1102-ben épült.
 Új vár (Neues Schloss), 15. századi épület; a badeni őrgrófok, majd a badeni nagyhercegek egykori lakóhelye, jelenleg történelmi múzeum.
 A híres Baden-Baden Festspielhaus (Baden-badeni Ünnepi Játékok Háza), Európa második legnagyobb fesztiválterme.
 Az 1847-ben feltárt római fürdők több mint 2000 éves romjai.
 Stiftskirche, a templomban a tizennégy badeni őrgróf sírjával.
 Das Paradies, egy itáliai reneszánsz stílusú park, sok trükkös szökőkúttal.
 Fremersberg-torony
 Michaelsberg-kápolna – román stílusú épület aranyozott kupolával, amelyet Mihail Sturza herceg fiának sírja fölött emeltek.

Híres emberek 
Itt hunyt el:
 Pjotr Andrejevics Vjazemszkij orosz költő, kritikus;
 Vaszilij Andrejevics Zsukovszkij orosz költő, író;
 Bocsáry Kálmán magyar ügyvéd, országgyűlési képviselő.

Jegyzetek

Források
 

 
Németország fürdőhelyei
Baden-Württemberg települései
Németország világörökségi helyszínei
Kulturális világörökségi helyszínek
Baden-Badenig csak Baden ) híres fürdőváros Németországban , Baden-Württemberg tartományban , Németország délnyugati részén , a Rastatti régióban.óta az Európa nagy fürdővárosai világörökségi helyszín része . Fekvése Rastatt-tól délre , az Oos folyó völgyében fekvő település , híres fürdőhely . Története A város területén található fürdőket már a rómaiak is ismerték Civitas Aurelia Aquensis néven , Severus Alexander római császárról elnevezve . Az itteni fürdőt Caracalla is felkereste egyszer , ízületi fájdalmainak gyógyítása céljából . A város területén ma is láthatók még az ókori szobortöredékek.ben egy római gőzfürdő jó állapotban fennmaradt maradványait is feltárták itt . A város régi része amfiteátrum-szerűen egy dombon épült , újabb részei pedig a domb lábánál épültek fel . Baden a középkorban ugyan elpusztult , deben már újra említve volt . Később , a században pedig a zähringeni őrgrófok birtokába jutott . Itt akkor a város közelében fekvő , de később a város részévé vált Rastattban tartottáknovemberében ( első rastatti kongresszus ) annak a békének az előtárgyalásait , amelyet a császár és Franciaország a spanyol örökösödési háború után ( rastatti béke , március ) kötöttek ; ebben az utrechti békét elismerték , Franciaország Landaut , Németország Freiburgot , Kehlt és Altbreisachot kapta , a kölni és bajor választó-fejedelmeket pedig birtokaikba visszahelyezték.99-ben , ugyancsak itt tartották a második rastatti kongresszust abból a célból , hogy a békét Franciaország és a Német-római Birodalom közt helyreállítsa . Mint fürdőhely , jelentőségét akkor kapta , mikor a francia emigránsok nagyobb számmal kezdték felkeresni . A században , a város sok híresség találkozóhelye lett , akiket vonzottak a meleg források , valamint a híres baden-badeni kaszinó , a luxus szállodák , a lóverseny . Nyaralt itt Viktória királynő , I. Vilmos , Napóleon , Berlioz , Vjazemszkij , Zsukovszkij , Turgenyev és Dosztojevszkij is . Egy állítás szerint Baden-Badenben írta Tolsztoj az Anna Kareninát is ( bár a műben a város más nevet kapott ) , valamint itt íródott Turgenyev egyik regénye is . Baden-Baden ; akkori becenevén „ Európa nyári fővárosa” csúcspontját azonban Napóleon alatt , azes ésas években érte el . Az orosz író , Dosztojevszkij is itt írta A játékos című regényét , miközben rendszeresen járt az itteni kaszinóba . Itt élt Johannes Brahms is , akinek " lakóhelye , a Brahms-ház , még ma is látogatható . A két világháború idején a város megmenekült pusztítástól , majd a második világháború után , Baden-Baden lett a szövetséges hatalmak francia erőinek központja Németországban . A francia légierő felügyelete alatt Baden-Badentől nyugatra,km-rel , a Fekete-erdő és a Rajna folyó között Söllingenben felépült a katonai repülőtér;júniusában fejeződött be a kifutópálya és a kapcsolódó létesítmények építése , a Kanadai Királyi Légierő egységei is itt szállhattak meg a bázison , későbbi nevén CFB Baden-Soellingen . Azes években , itt alakították ki a Flughafen Karlsruhe/ Baden-Baden ( Baden-Airpark részeként ) polgári repülőteret is , amely jelenleg a második legnagyobb repülőtér Baden-Württembergben . Nevezetességek Kurhaus – The Kurgarten ( fürdő kert ) . A Kurhaus évente ad otthont Baden-Baden szabadtéri rendezvényeinek , ahol élő komolyzenei koncerteket tartanak . Caracalla Spa fürdőkomplexum Lichtentaler Allee park és arborétum Fabergé Múzeum Orosz ortodox templom A kaszinó Friedrichsbad Frieder Burda-gyűjtemény – Németország egyik legátfogóbb modern művészeti gyűjteménye . Museum der Kunst und Technik des Jahrhunderts – a múzeumban A művészet és a technika a században állandó kiállítás mellett hasonló témájú időszaki kiállítások is láthatók . Régi vár " Hohenbaden " –ben épült . Új vár ( Neues Schloss ) , századi épület ; a badeni őrgrófok , majd a badeni nagyhercegek egykori lakóhelye , jelenleg történelmi múzeum . A híres Baden-Baden Festspielhaus ( Baden-badeni Ünnepi Játékok Háza ) , Európa második legnagyobb fesztiválterme . Azben feltárt római fürdők több mintéves romjai . Stiftskirche , a templomban a tizennégy badeni őrgróf sírjával . Das Paradies , egy itáliai reneszánsz stílusú park , sok trükkös szökőkúttal . Fremersberg-torony Michaelsberg-kápolna – román stílusú épület aranyozott kupolával , amelyet Mihail Sturza herceg fiának sírja fölött emeltek . Híres emberek Itt hunyt el : Pjotr Andrejevics Vjazemszkij orosz költő , kritikus ; Vaszilij Andrejevics Zsukovszkij orosz költő , író ; Bocsáry Kálmán magyar ügyvéd , országgyűlési képviselő . Jegyzetek Források Németország fürdőhelyei Baden-Württemberg települései Németország világörökségi helyszínei Kulturális világörökségi helyszínek