Varivode
Varivode falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Kistanjéhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 27, közúton 36 km-re, községközpontjától 9 km-re délnyugatra Dalmácia északi-középső részén, Bukovica területén fekszik.

Története 
A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékére már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és Hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. A környékbeli településekkel együtt 1527-ben elfoglalta a török, melynek uralma alól a 17. század végén szabadult fel. 1805-ben egész  Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 384, 1910-ben 646 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói nagyrészt elmenekültek. Szeptember 28-án a horvát katonai és rendőri erők egyenruháját viselő fegyveresek kilenc itt maradt idős szerb embert gyilkoltak meg. Ez az esemény később "varivodei mészárlás" néven vonult be a történelembe.  A településnek 2011-ben 124 lakosa volt, akik földműveléssel, állattartással foglalkoztak.

Lakosság

Nevezetességei 
2010-ben avatták fel az 1995. szeptember 28-án itt meggyilkolt szerb polgári áldozatok emlékművét. Az egyszerű fa keresztet 2010 áprilisában egy horvát háborús veterán ledöntötte. A kőből épített új emlékművet május 10-én Ivo Josipović horvát elnök jelenlétében avatták fel.

Jegyzetek

További információk
Kistanje község hivatalos oldala 
Kistanje története 
Moje-kistanje.net 

Šibenik-Knin megye települései
Varivode falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Kistanjéhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re , községközpontjátólkm-re délnyugatra Dalmácia északi-középső részén , Bukovica területén fekszik . Története A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékére márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és Hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . A környékbeli településekkel együttben elfoglalta a török , melynek uralma alól a század végén szabadult fel.ben egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Szerb lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói nagyrészt elmenekültek . Szeptemberán a horvát katonai és rendőri erők egyenruháját viselő fegyveresek kilenc itt maradt idős szerb embert gyilkoltak meg . Ez az esemény később " varivodei mészárlás " néven vonult be a történelembe . A településnekbenlakosa volt , akik földműveléssel , állattartással foglalkoztak . Lakosság Nevezetességei 2010-ben avatták fel az szeptemberán itt meggyilkolt szerb polgári áldozatok emlékművét . Az egyszerű fa keresztetáprilisában egy horvát háborús veterán ledöntötte . A kőből épített új emlékművet májusén Ivo Josipović horvát elnök jelenlétében avatták fel . Jegyzetek További információk Kistanje község hivatalos oldala Kistanje története Moje-kistanje.net Šibenik-Knin megye települései