Genf kanton
A Genfi köztársaság és kanton (franciául République et Canton de Genève; németül Republik und Kanton Genf; olaszul Repubblica e Canton Ginevra; romansul Republica e Chantun Genevra) Svájc legnyugatibb kantonja, melyet szinte teljes egészében körbevesz Franciaország. Népessége 2020-ban 506 343 fő volt, székhelye Genf városa.

Története

Genf 1154-től kezdve a Német-római Birodalom független püspöksége volt. 1290-től a püspök közvetlen hatalomgyakorlását megosztotta vicedominusával, előbb a polgári bíráskodást bízva rá, 1387-től fogva pedig a város önkormányzatot kapott saját ügyeiben. 1416-tól kezdődően Szavoja hercegei törekedtek a város alávetésére, hol hűbérúri követeléssel lépve fel, hol megszerezve a püspöki széket családtagjaik számára; ezért a város az Ósvájci Konföderáció szövetségét kereste. 1541-ben Kálvin János kikiáltotta a Genfi Köztársaságot és két évvel később alkotmányt (Édits civils) vezettek be. Genf nem csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz, de annak protestáns kantonjaival "örökös szövetséget" kötött 1584-ben.

A francia forradalom hatására 1794 februárjában új, forradalmi alkotmányt fogadott el a város-köztársaság. Robespierre halála után 1796-ban ellenforradalmi rezsim vette át a hatalmat Genfben, ami 1798-ban kiváltotta a francia inváziót. Franciaország annektálta Genfet és Léman megyéhez csatolta. Napóleon bukása után az általa annektált területek felszabadultak és 1815-ben Genf (kisebb francia és szavojai területekkel kiegészítve) 22. kantonként csatlakozott az új Svájci Államszövetséghez. A kanton alkotmányát 1847-ben hozták, amit azóta néhány ízben módosítottak.

Földrajza
Genf Svájc legnyugatibb kantonja. Területe 282,48 km². Szinte teljes egészében francia területtel van körbevéve: nyugaton Franciaország Ain megyéjével, keleten és délen Haute-Savoie megyével, északon pedig Vaud kantonnal határos. A kanton a Genfi-tó nyugati végét veszi körbe, ott ahol a Rhône folyó ered belőle. A második legnagyobb folyó az Arve, amely Genf városánál torkollik a Rhône-ba. A kanton legmagasabb pontja az 516 méteres Les Arales.

A kantonhoz tartozik a Genfi-tó partján fekvő Céligny két apró exklávéja, melyet Vaud kanton területe vesz körül.

Közigazgatás

Genf kanton végrehajtó kormányzata, az Államtanács hét főből áll, akiket négy évre választanak. A törvényhozó testület a 100 képviselői helyből álló Genfi Nagytanács. A svájci gyakorlatnak megfelelően az alkotmány bármely változtatását népszavazásnak kell jóváhagynia. Ezenkívül népszavazással bármely törvény eltörölhető, ha ezt legalább 7 ezer szavazópolgár kezdeményezi, 10 ezer aláírással pedig új törvény kezdeményezhető.

A kis területű kantonban nincsenek kerületek. A kantont 45 önkormányzatra osztják. Városai közül 10 haladja meg a tízezres lakosságot (2007): Genf (188 174), Vernier (32 038); Lancy (27 548); Meyrin (20 793); Carouge (19 114); Onex (17 328); Thônex (13 251); Versoix (12 468); Grand-Saconnex (10 607) és Chêne-Bougeries (10 148).

Népesség
A kanton lakossága 2014 júniusában 479 158 fő volt – többségük anyanyelve a francia –, ebből 194 632 (40,1%) volt külföldi állampolgár. A külföldiek közül legtöbben portugálok (36 518), franciák (27 231) és olaszok (20 591) voltak; összességében 73%-uk európai, 9,1%-uk afrikai, 9,0%-uk pedig amerikai országból származik. A lakosok 35,4%-a a kantonban született, 23,7% pedig Svájc más területeiről költözött ide.

Kálvin János óta Genf mindig is a protestáns kereszténység egyik fellegvára volt. A 20. századi bevándorlások következtében azonban a katolikusok aránya megnőtt és ma eléri a 36,6%-ot. 5,4% egyéb keresztény felekezetekhez, 5,5% az iszlámhoz, 5,9% pedig egyéb vallásokhoz tartozónak vallotta magát.

Népességváltozás 
A kanton népességének változása 1850-től 2020-ig:

Gazdaság
A kanton gazdaságának döntő részét fővárosa teszi ki, amely nemzetközi jelentőségű kereskedelmi és pénzügyi központ. A svájci bankok jelentős része Genfben található. A munkavállalók döntő része szolgáltatói munkakörben dolgozik, ugyanis a városban számos nemzetközi szervezet (ENSZ, Vöröskereszt, Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, stb.) központja található meg. A kanton vidéki részein mezőgazdasági termelés (búza és szőlőtermesztés) folyik. Az iparra elsősorban a precíziós gépgyártás jellemző; Genf híres óragyártóiról.

Az kanton úthálózatának középpontjában Genf áll, az utak nagy része a földrajzi helyzet következtében nem a többi svájci kantonba, hanem Franciaországba vezet. Cointrinban található a Genfi repülőtér. 1984 óta a francia nagysebességű vonatok Genfbe is befutnak.

A legfontosabb felsőoktatási intézmény a Kálvin által 1559-ben alapított Genfi Egyetem.

Jegyzetek

Források
Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nach 4 Hauptbereichen
Statistiques cantonales – Les 21 domaines: 01. Population – Langues et religions StatistiqueGenève
Genf kanton hivatalos weboldala

Fordítás
 

Svájc kantonjai
A Genfi köztársaság és kanton ( franciául République et Canton de Genève ; németül Republik und Kanton Genf ; olaszul Repubblica e Canton Ginevra ; romansul Republica e Chantun Genevra ) Svájc legnyugatibb kantonja , melyet szinte teljes egészében körbevesz Franciaország . Népességeban343 fő volt , székhelye Genf városa . Története Genftől kezdve a Német-római Birodalom független püspöksége volt.től a püspök közvetlen hatalomgyakorlását megosztotta vicedominusával , előbb a polgári bíráskodást bízva rá, től fogva pedig a város önkormányzatot kapott saját ügyeiben.tól kezdődően Szavoja hercegei törekedtek a város alávetésére , hol hűbérúri követeléssel lépve fel , hol megszerezve a püspöki széket családtagjaik számára ; ezért a város az Ósvájci Konföderáció szövetségét kereste.ben Kálvin János kikiáltotta a Genfi Köztársaságot és két évvel később alkotmányt ( Édits civils ) vezettek be . Genf nem csatlakozott az Ósvájci Konföderációhoz , de annak protestáns kantonjaival " örökös szövetséget " kötöttben . A francia forradalom hatásárafebruárjában új , forradalmi alkotmányt fogadott el a város-köztársaság . Robespierre halála utánban ellenforradalmi rezsim vette át a hatalmat Genfben , amiban kiváltotta a francia inváziót . Franciaország annektálta Genfet és Léman megyéhez csatolta . Napóleon bukása után az általa annektált területek felszabadultak ésben Genf ( kisebb francia és szavojai területekkel kiegészítve ) kantonként csatlakozott az új Svájci Államszövetséghez . A kanton alkotmányátben hozták , amit azóta néhány ízben módosítottak . Földrajza Genf Svájc legnyugatibb kantonja . Területe48 km². Szinte teljes egészében francia területtel van körbevéve : nyugaton Franciaország Ain megyéjével , keleten és délen Haute-Savoie megyével , északon pedig Vaud kantonnal határos . A kanton a Genfi-tó nyugati végét veszi körbe , ott ahol a Rhône folyó ered belőle . A második legnagyobb folyó az Arve , amely Genf városánál torkollik a Rhône-ba . A kanton legmagasabb pontja azméteres Les Arales . A kantonhoz tartozik a Genfi-tó partján fekvő Céligny két apró exklávéja , melyet Vaud kanton területe vesz körül . Közigazgatás Genf kanton végrehajtó kormányzata , az Államtanács hét főből áll , akiket négy évre választanak . A törvényhozó testület aképviselői helyből álló Genfi Nagytanács . A svájci gyakorlatnak megfelelően az alkotmány bármely változtatását népszavazásnak kell jóváhagynia . Ezenkívül népszavazással bármely törvény eltörölhető , ha ezt legalábbezer szavazópolgár kezdeményezi, ezer aláírással pedig új törvény kezdeményezhető . A kis területű kantonban nincsenek kerületek . A kantontönkormányzatra osztják . Városai közülhaladja meg a tízezres lakosságot Genf174 ) , Vernier038 ) ; Lancy548 ) ; Meyrin793 ) ; Carouge114 ) ; Onex328 ) ; Thônex251 ) ; Versoix468 ) ; Grand-Saconnex607 ) és Chêne-Bougeries148 ) . Népesség A kanton lakosságajúniusában158 fő volt – többségük anyanyelve a francia – , ebből6321 % ) volt külföldi állampolgár . A külföldiek közül legtöbben portugálok518 ) , franciák231 ) és olaszok591 ) voltak ; összességében-uk európai ,1%-uk afrikai,0%-uk pedig amerikai országból származik . A lakosok4%-a a kantonban született,7 % pedig Svájc más területeiről költözött ide . Kálvin János óta Genf mindig is a protestáns kereszténység egyik fellegvára volt . A századi bevándorlások következtében azonban a katolikusok aránya megnőtt és ma eléri a6%-ot.4 % egyéb keresztény felekezetekhez,5 % az iszlámhoz,9 % pedig egyéb vallásokhoz tartozónak vallotta magát . Népességváltozás A kanton népességének változásatőlig : Gazdaság A kanton gazdaságának döntő részét fővárosa teszi ki , amely nemzetközi jelentőségű kereskedelmi és pénzügyi központ . A svájci bankok jelentős része Genfben található . A munkavállalók döntő része szolgáltatói munkakörben dolgozik , ugyanis a városban számos nemzetközi szervezet ( ENSZ , Vöröskereszt , Nemzetközi Munkaügyi Szervezet , stb. ) központja található meg . A kanton vidéki részein mezőgazdasági termelés ( búza és szőlőtermesztés ) folyik . Az iparra elsősorban a precíziós gépgyártás jellemző ; Genf híres óragyártóiról . Az kanton úthálózatának középpontjában Genf áll , az utak nagy része a földrajzi helyzet következtében nem a többi svájci kantonba , hanem Franciaországba vezet . Cointrinban található a Genfi repülőtér.óta a francia nagysebességű vonatok Genfbe is befutnak . A legfontosabb felsőoktatási intézmény a Kálvin általben alapított Genfi Egyetem . Jegyzetek Források Arealstatistik Standard - Kantonsdaten nachHauptbereichen Statistiques cantonales – Lesdomaines : Population – Langues et religions StatistiqueGenève Genf kanton hivatalos weboldala Fordítás Svájc kantonjai