Krasznoje-na-Volge
Krasznoje-na-Volge () városi jellegű település Oroszország Kosztromai területén, a Krasznojei járás székhelye. A régi ékszerkészítés, réz- és ezüstművesek kisvárosa.	

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Kosztromától 35 km-re délkeletre, a Volga bal partján fekszik.

Története 
A falut 1569-ben Rettegett Iván elvette a régi tulajdonostól (helyette másik birtokot adományozott neki) és ettől kezdve századokon át a cári udvar irányítása alá tartozott. 
1592-ben épített kétszintes, sátortetős Bogojavlenszkij- (Úr megjelenése-) temploma a régió egyik legrégebbi műemléke.
1762-ben a 325 „lelket” számláló falut II. Katalin cárnő egyik udvarhölgyének ajándékozta, majd a 19. század elején a Vjazemszkij hercegi család szerezte meg. Lakossága többek között lentermesztéssel foglalkozott. Híres volt 1857-től évente megrendezett négynapos vására, mely a helyben feldolgozott lennek is piacot biztosított. 

Hírnevét azonban nem a lennek, hanem művészien megmunkált ékszereinek és ajándéktárgyainak köszönheti. A réz-, bronz- és ezüstékszerek készítése a településen és környékén a 17. század végére nyúlik vissza, virágkorát a 19. század közepén élte. A 19–20. század fordulóján rajziskola, múzeum, arany- és ezüstművesek műhelye létesült.

A település (akkor még falu) 1928-ban járási székhely lett, 1957-ben pedig (városi jellegű?) munkástelepülés besorolást kapott. Az ékszerkészítés hagyománya a szovjet korszakban sem tűnt el nyomtalanul, napjainkban pedig a település gazdasági fejlődésének alapja. Készítenek hagyományos ékszereket, aranyozott és ezüst kereszteket és ikonokat, tűzzománccal bevont dísztárgyakat, teás- és kávéskészleteket, stb. 1983-ban nyitották meg ékszerkészítési és iparművészeti múzeumát.

Jegyzetek

Források 

 (Hozzáférés archívból: 2018-03-12)

A Kosztromai terület települései
Krasznoje-na-Volge ( ) városi jellegű település Oroszország Kosztromai területén , a Krasznojei járás székhelye . A régi ékszerkészítés , réz- és ezüstművesek kisvárosa . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Kosztromátólkm-re délkeletre , a Volga bal partján fekszik . Története A falutben Rettegett Iván elvette a régi tulajdonostól ( helyette másik birtokot adományozott neki ) és ettől kezdve századokon át a cári udvar irányítása alá tartozott . 1592-ben épített kétszintes , sátortetős Bogojavlenszkij- ( Úr megjelenése- ) temploma a régió egyik legrégebbi műemléke . 1762-ben a„ lelket” számláló falut II. Katalin cárnő egyik udvarhölgyének ajándékozta , majd a század elején a Vjazemszkij hercegi család szerezte meg . Lakossága többek között lentermesztéssel foglalkozott . Híres volttől évente megrendezett négynapos vására , mely a helyben feldolgozott lennek is piacot biztosított . Hírnevét azonban nem a lennek , hanem művészien megmunkált ékszereinek és ajándéktárgyainak köszönheti . A réz- , bronz- és ezüstékszerek készítése a településen és környékén a század végére nyúlik vissza , virágkorát a század közepén élte . A20. század fordulóján rajziskola , múzeum , arany- és ezüstművesek műhelye létesült . A település ( akkor még falu) ban járási székhely lett, ben pedig ( városi jellegű ? ) munkástelepülés besorolást kapott . Az ékszerkészítés hagyománya a szovjet korszakban sem tűnt el nyomtalanul , napjainkban pedig a település gazdasági fejlődésének alapja . Készítenek hagyományos ékszereket , aranyozott és ezüst kereszteket és ikonokat , tűzzománccal bevont dísztárgyakat , teás- és kávéskészleteket , stb.ban nyitották meg ékszerkészítési és iparművészeti múzeumát . Jegyzetek Források ( Hozzáférés archívból : 12 ) A Kosztromai terület települései