Hoór-Tempis Móric
Hoór-Tempis Móric (teljes nevén Hoór-Tempis Móric Ferenc János) (Nagyszeben, 1867. május 6. – Budapest, 1944. január 29.) villamosmérnök, fizikus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Elévülhetetlen érdemeket szerzett a magyarországi energiaipar villamosítása területén, közreműködött több hazai villamos erőmű tervezésében és létesítésében.

Családja 
Hoór Móric és Tempis Zsuzsanna fiaként született. Felesége Serédi Sarolta énekesnő volt, akivel 1895-ben kötött házasságot. Lánya Hoór Tempis Erzsébet (1899–1981) énekművész, énektanár.

Neve 

Az 1890-es évekig Hoor Mór név alatt jelentek meg publikációi, olasz származású édesanyja, Erasmina de Tempis iránti tiszteletből a Tempis tagot ekkoriban illeszthette apai családnevéhez. A századfordulótól mindenesetre általánossá vált a Hoór-Tempis Móric névalak használata. Ennek ellenére az életrajzi lexikonok és szakcikkek Hoór Tempis Mór, esetleg Hoór-Tempis Mór formában hivatkoznak a tudósra, mely névalakot ő ténylegesen soha nem tüntette fel publikációiban.

Életútja 
A Bécsi Egyetemen szerzett elméleti és kísérleti fizikusi bölcsészdoktori oklevelet 1889-ben. 1889-től két évtizeden keresztül, 1908-ig a budapesti Ganz Villamossági Művekben dolgozott, előbb mint a kísérleti osztály, majd mint a villamoserőmű-tervező osztály mérnöke, 1902 után ez utóbbi vezetője. Egyidejűleg 1894-ben magántanári képesítést szerzett a budapesti Királyi József Műegyetemen, az elektromosság és mágnesség elméletének előadója lett. 1900 után a villamos művek tervezési gyakorlatait is ő vezette a műegyetemen. A Ganznál végzett mérnöki tevékenysége mellett 1902-ben elvállalta a Budapesti Általános Villamossági Rt. tervező- és építőosztályának vezetését. 1908-ban valamennyi állását felszámolta, és a fővárosban megnyitotta magánmérnöki irodáját, amely szakértői, tanácsadói mérnöki szolgáltatásokat nyújtott.

1914-ben magánvállalkozása mellett az Országos Vízépítési Igazgatóság szakértője lett, e munkakört 1919-ig látta el. Ugyancsak 1914-től 1931-ig megbízott óraadóként tartott közüzemi költségszámítási, szervezéstani és üzemi gyakorlati, 1920-tól energia-gazdaságtani előadásokat a József Nádor Műegyetemen. 1937–1939-ben az energiatermelés és -ellátás tárgykör előadója volt az egyetemen.

Munkássága 
Pályája elején főként az elektromos mérések problematikáját, az elektromos kondenzátorok és villanymotorok működési elvét és alkalmazási lehetőségeit vizsgálta. Az 1910-es évektől az energiagazdálkodás villamosításának, a villamosenergia-rendszer korszerűsítésének kérdései felé fordult tudományos érdeklődése, de behatóan foglalkozott a vízenergia hasznosításának lehetőségeivel (pl. Ráckevei-Duna), valamint a városi villamos erőművek fejlesztésével is. Kiemelkedő szerepet vállalt több magyarországi (Debrecen, Esztergom, Nagyenyed, Nagyvárad, Sepsiszentgyörgy, Vác, Bánhida stb.), valamint külföldi villamos erőmű tervezésében. Közreműködött az első magyarországi villamos teherelosztó létesítésében (1937).

Fizikai kísérleteiben és szakcikkeiben a dielektromos testek fizikájával, valamint a mágneses és a dielektromos polarizáció kérdéseivel foglalkozott.

1919-ben a béke-előkészítő bizottság felkérésére Edvi Illés Aladárral elvégezte Magyarország gazdaságstatisztikai adatsorainak feldolgozását. Műkedvelőként zenetörténettel és zenefiziológiával is foglalkozott.

Társasági tagságai és elismerései 
Tudományos eredményei elismeréseként 1902-ben a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 1937-ben rendes tagjává választották.

Főbb művei 
 
 
 
 
  (Kuncz Ödönnel és Magyary Zoltánnal)

Jegyzetek

Források 
 
 
 
 

Magyar villamosmérnökök
Magyar fizikusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
MTA-tagok
1867-ben született személyek
1944-ben elhunyt személyek
Nagyszebeniek
Hoór-Tempis Móric ( teljes nevén Hoór-Tempis Móric Ferenc János ) ( Nagyszeben , május – Budapest , január ) villamosmérnök , fizikus , egyetemi tanár , a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja . Elévülhetetlen érdemeket szerzett a magyarországi energiaipar villamosítása területén , közreműködött több hazai villamos erőmű tervezésében és létesítésében . Családja Hoór Móric és Tempis Zsuzsanna fiaként született . Felesége Serédi Sarolta énekesnő volt , akivelben kötött házasságot . Lánya Hoór Tempis Erzsébet1981 ) énekművész , énektanár . Neve Azes évekig Hoor Mór név alatt jelentek meg publikációi , olasz származású édesanyja , Erasmina de Tempis iránti tiszteletből a Tempis tagot ekkoriban illeszthette apai családnevéhez . A századfordulótól mindenesetre általánossá vált a Hoór-Tempis Móric névalak használata . Ennek ellenére az életrajzi lexikonok és szakcikkek Hoór Tempis Mór , esetleg Hoór-Tempis Mór formában hivatkoznak a tudósra , mely névalakot ő ténylegesen soha nem tüntette fel publikációiban . Életútja A Bécsi Egyetemen szerzett elméleti és kísérleti fizikusi bölcsészdoktori okleveletben.től két évtizeden keresztül,ig a budapesti Ganz Villamossági Művekben dolgozott , előbb mint a kísérleti osztály , majd mint a villamoserőmű-tervező osztály mérnöke, után ez utóbbi vezetője . Egyidejűlegben magántanári képesítést szerzett a budapesti Királyi József Műegyetemen , az elektromosság és mágnesség elméletének előadója lett.ut án a villamos művek tervezési gyakorlatait is ő vezette a műegyetemen . A Ganznál végzett mérnöki tevékenysége mellettben elvállalta a Budapesti Általános Villamossági Rt. tervező- és építőosztályának vezetését.ban valamennyi állását felszámolta , és a fővárosban megnyitotta magánmérnöki irodáját , amely szakértői , tanácsadói mérnöki szolgáltatásokat nyújtott . 1914-ben magánvállalkozása mellett az Országos Vízépítési Igazgatóság szakértője lett , e munkakörtig látta el . Ugyancsaktőlig megbízott óraadóként tartott közüzemi költségszámítási , szervezéstani és üzemi gyakorlati,tól energia-gazdaságtani előadásokat a József Nádor Műegyetemen.1939-ben az energiatermelés és -ellátás tárgykör előadója volt az egyetemen . Munkássága Pályája elején főként az elektromos mérések problematikáját , az elektromos kondenzátorok és villanymotorok működési elvét és alkalmazási lehetőségeit vizsgálta . Azes évektől az energiagazdálkodás villamosításának , a villamosenergia-rendszer korszerűsítésének kérdései felé fordult tudományos érdeklődése , de behatóan foglalkozott a vízenergia hasznosításának lehetőségeivel ( pl . Ráckevei-Duna ) , valamint a városi villamos erőművek fejlesztésével is . Kiemelkedő szerepet vállalt több magyarországi ( Debrecen , Esztergom , Nagyenyed , Nagyvárad , Sepsiszentgyörgy , Vác , Bánhida stb. ) , valamint külföldi villamos erőmű tervezésében . Közreműködött az első magyarországi villamos teherelosztó létesítésében Fizikai kísérleteiben és szakcikkeiben a dielektromos testek fizikájával , valamint a mágneses és a dielektromos polarizáció kérdéseivel foglalkozott . 1919-ben a béke-előkészítő bizottság felkérésére Edvi Illés Aladárral elvégezte Magyarország gazdaságstatisztikai adatsorainak feldolgozását . Műkedvelőként zenetörténettel és zenefiziológiával is foglalkozott . Társasági tagságai és elismerései Tudományos eredményei elismerésekéntben a Magyar Tudományos Akadémia levelező, ben rendes tagjává választották . Főbb művei ( Kuncz Ödönnel és Magyary Zoltánnal ) Jegyzetek Források Magyar villamosmérnökök Magyar fizikusok Magyar egyetemi , főiskolai oktatók MTA-tagok 1867-ben született személyek 1944-ben elhunyt személyek Nagyszebeniek