Mihail Pavlovics Tomszkij
Mihail Pavlovics Tomszkij  (oroszul: Михаил Павлович Томский, eredeti neve: Mihail Pavlovics Jefremov, Kolpino, 1880. október 31. – Bolsevo (ma Koroljov), 1936. augusztus 22.) gyári munkás, bolsevik politikus.

Élete 
Szentpétervárott a gyárban amelyben dolgozott szakszervezetet próbált alakítani, s ezért elbocsátották. 1904-ben belépett az Oroszországi Szociáldemokrata Munkáspártba, amelyben a bolsevik szárnyhoz tartozott. 1905-ben Észtországba ment, s részt vett az 1905-ös orosz forradalomban. Letartóztatták, majd Szibériába száműzték. Innen megszökött, s visszatért Szentpétervárra. 1908-ban ismét letartóztatták, s Franciaországba toloncolták, ám innen is visszatért a következő évben. Ismételten letartóztatták politikai tevékenysége miatt, s 5 év kényszermunkára ítélték. 1917-ben az Ideiglenes Kormány engedte szabadon, majd pedig Moszkvába utazott, s részt vett az októberi forradalomban.

Tomszkij Nyikolaj Ivanovics Buharin és Rikov szövetségese volt a kommunista pártban, akik a mérsékelt irányt képviselték az 1920-as években. Vezető szerepet játszott a szakszervezeti mozgalomban, és David Boriszovics Rjazanovval együtt gyakran foglalt el különutas álláspontot Leninnel, Sztálinnal és a párt központi bizottságával szemben. 

Tomszkij a mérsékelt szárny tagjaként Lenin halála után szövetségese lett Sztálin frakciójának, és segített az ún. "baloldaliak" (Trockij, Kamenyev, Zinovjev) legyőzésében.

1928-ban Sztálin korábbi szövetségesei ellen fordult: leszámolt Buharinnal, Rikovval és Tomszkijjal a Központi Bizottság 1929-es plenáris ülésén. Elérte, hogy Tomszkij lemondjon a szakszervezeti mozgalomban betöltött vezetői pozíciójáról. Ezután Tomszkij a szovjet vegyipar élére került, s itt is maradt egészen 1930-ig. Nem választották újra a PB tagjai közé, de a KB-nak továbbra is tagja volt, egészen a XVII. pártkongresszusig, 1934 januárjáig, mikor is lefokozták (szavazati joggal nem rendelkező) jelöltté.

1932 májusától 1936 augusztusáig vezette az Állami Kiadót, mígnem megvádolták: terrorista kapcsolatokat ápolt Zinovjevvel és Kamenyevvel az első moszkvai per ideje alatt. Mielőtt az NKVD letartóztatta volna, Moszkvához közeli házában főbe lőtte magát.

1938-ban Buharin és Rikov perében posztumusz megvádolták hazaárulással és egyéb bűncselekményekkel. A szovjet kormány 1988-ban minden vád alól felmentette.

Fordítás

Jegyzetek 

1880-ban született személyek
1936-ban elhunyt személyek
Nevet változtatott orosz személyek
Szovjet politikusok
Öngyilkos politikusok
Szibériába száműzött személyek
Mihail Pavlovics Tomszkij ( oroszul : Михаил Павлович Томский , eredeti neve : Mihail Pavlovics Jefremov , Kolpino , október – Bolsevo ( ma Koroljov ) , augusztus ) gyári munkás , bolsevik politikus . Élete Szentpétervárott a gyárban amelyben dolgozott szakszervezetet próbált alakítani , s ezért elbocsátották.ben belépett az Oroszországi Szociáldemokrata Munkáspártba , amelyben a bolsevik szárnyhoz tartozott.ben Észtországba ment , s részt vett azös orosz forradalomban . Letartóztatták , majd Szibériába száműzték . Innen megszökött , s visszatért Szentpétervárra.ban ismét letartóztatták , s Franciaországba toloncolták , ám innen is visszatért a következő évben . Ismételten letartóztatták politikai tevékenysége miatt , sév kényszermunkára ítélték.ben az Ideiglenes Kormány engedte szabadon , majd pedig Moszkvába utazott , s részt vett az októberi forradalomban . Tomszkij Nyikolaj Ivanovics Buharin és Rikov szövetségese volt a kommunista pártban , akik a mérsékelt irányt képviselték azas években . Vezető szerepet játszott a szakszervezeti mozgalomban , és David Boriszovics Rjazanovval együtt gyakran foglalt el különutas álláspontot Leninnel , Sztálinnal és a párt központi bizottságával szemben . Tomszkij a mérsékelt szárny tagjaként Lenin halála után szövetségese lett Sztálin frakciójának , és segített az ún. " baloldaliak " ( Trockij , Kamenyev , Zinovjev ) legyőzésében . 1928-ban Sztálin korábbi szövetségesei ellen fordult : leszámolt Buharinnal , Rikovval és Tomszkijjal a Központi Bizottságes plenáris ülésén . Elérte , hogy Tomszkij lemondjon a szakszervezeti mozgalomban betöltött vezetői pozíciójáról . Ezután Tomszkij a szovjet vegyipar élére került , s itt is maradt egészenig . Nem választották újra a PB tagjai közé , de a KB-nak továbbra is tagja volt , egészen a XVII. pártkongresszusig,januárjáig , mikor is lefokozták ( szavazati joggal nem rendelkező ) jelöltté . 1932 májusátólaugusztusáig vezette az Állami Kiadót , mígnem megvádolták : terrorista kapcsolatokat ápolt Zinovjevvel és Kamenyevvel az első moszkvai per ideje alatt . Mielőtt az NKVD letartóztatta volna , Moszkvához közeli házában főbe lőtte magát . 1938-ban Buharin és Rikov perében posztumusz megvádolták hazaárulással és egyéb bűncselekményekkel . A szovjet kormányban minden vád alól felmentette . Fordítás Jegyzetek 1880-ban született személyek 1936-ban elhunyt személyek Nevet változtatott orosz személyek Szovjet politikusok Öngyilkos politikusok Szibériába száműzött személyek