Homokpadi cápa
A homokpadi cápa (Carcharhinus plumbeus) a porcos halak (Chondrichthyes) osztályának kékcápaalakúak (Carcharhiniformes) rendjébe, ezen belül a kékcápafélék (Carcharhinidae) családjába tartozó faj.

Előfordulása 
A homokpadi cápa legnagyobb állományai az Atlanti-óceánban találhatók meg. A Nyugat-Atlanti-óceánban az Amerikai Egyesült Államokbeli Massachusettstől délre, egészen a Mexikói-öbölig és a Karib-térség nyugati feléig lelhető fel; míg ugyanez óceán keleti felén az elterjedési területe Portugáliától egészen a Kongói Demokratikus Köztársaságig tart, beleértve a Földközi-tengert is. Az Indiai- és Csendes-óceánokban ritkább az előfordulása. Kisebb állományai találhatók a Vörös-tengerben, a Perzsa-öbölben, Afrika keleti partjainál, Hawaii környékén, a Revillagigedo- és a Galápagos-szigetek vizeiben.

Megjelenése 
Ez a kékcápafaj általában 200 centiméter hosszú, de akár 250 centiméteresre is megnőhet. 126-183 centiméteresen már felnőttnek számít. A legnehezebb kifogott példány 117,9 kilogrammot nyomott. A pofája tompa, közepes hosszúságú és lekerekített. Fogai háromszög alakúak; széleik fűrészesek. A két hátúszó között kiemelkedés látható. Az első hátúszó nagy és egyenesen feláll. Háti része és az oldalai szürkésbarnák vagy bronzszínűek, nincs rajtuk jól kivehető mintázat; hasi része fehér. Az úszói egyszínűek, bár egyes példányok úszóinak végei szürkék.

Erre fajra a nemi kétalakúság jellemző. A két nemet megkülönböztető testrész: a bőr. A nőstény bőre jóval vastagabb, mint a hímé. Ez azért van így, mivel párosodáskor a hím ráharap a nőstényre, továbbá a vergődés közben a nőstény megvághatja magát a vágós, szúrós virágállatokon és kavicsokon.

Életmódja 
Trópusi és szubtrópusi porcos hal, amely inkább a nyílt vizeket kedveli, de néha a brakkvízbe is beúszik. 1-280 méteres mélységek között tartózkodik; 65 méter alá azonban ritkán megy le. A 23 °C - 27 °C-fokos vízhőmérsékletet kedveli. Elterjedési területének egyes részein évszakos vándorlásokat tesz meg. Táplálékai közé sorolhatok: a csontos halak, kisebb cápák, ráják, fejlábúak, csigák és rákok. A különböző korú állatok nem keverednek egymással. Ezen a cápafajon a következő evezőlábú rákok (Copepoda) élősködnek: Alebion carchariae, Nesippus crypturus, Pandarus cranchii és Pandarus smithii.

Legfeljebb 34 évig él.

Szaporodása 
A homokpadi cápa elevenszülő; a peték kiürülő szikzacskója az emlősök méhlepényéhez hasonlóan a nőstény szöveteihez kapcsolódik. A vemhesség 12 hónapig tart. Egy alomban 1-14, 56-75 centiméteres kis cápa lehet. A Kínai Köztársaság északkeleti vizeiben február és április között jönnek világra a kis cápák. Párosodáskor a cápák egymáshoz simulnak.

Felhasználása 
Ezt a szirticápát ipari mértékben halásszák. Húsáért, bőréért és májoljáért fogják ki. Frissen, füstölve, szárítva és fagyasztva árusítják. Az úszóit a cápauszonyleves készítéséhez kell. A hagyományos kínai orvoslásban is szerepe van. A sporthorgászok igen kedvelik, mivel igen harcias és ha horogra akad ádázul küzd. Ha kis korában teszik az akváriumba, akkor jól alkalmazkodik a fogsági élethez.

Képek

Források 
Carcharhinus plumbeus (Nardo, 1827) FishBase
Compagno, L.J.V., 1984. FAO Species Catalogue. Vol. 4. Sharks of the world. An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date. Part 2 - Carcharhiniformes. FAO Fish. Synop. 125(4/2):251-655. Rome: FAO.
  1827. Prodromus observationum et disquisitionum Adriaticae ichthyologiae.  Giorn. Fisica Chimica Storia Nat. Med. Arti, Pavia 22-40.
Walter, Chad. The world of Copepods., available online at http://www.marinespecies.org/copepoda
Boxshall, G. (2001). Copepoda (excl. Harpacticoida), in: Costello, M.J. et al. (Ed.) (2001). European register of marine species: a check-list of the marine species in Europe and a bibliography of guides to their identification. Collection Patrimoines Naturels, 50: pp. 252–268

Szirticápák
Halfajok
Az Atlanti-óceán halai
A Földközi-tenger halai
A Csendes-óceán halai
Az Indiai-óceán halai
A Vörös-tenger halai
A homokpadi cápa ( Carcharhinus plumbeus ) a porcos halak ( Chondrichthyes ) osztályának kékcápaalakúak ( Carcharhiniformes ) rendjébe , ezen belül a kékcápafélék ( Carcharhinidae ) családjába tartozó faj. Előfordulása A homokpadi cápa legnagyobb állományai az Atlanti-óceánban találhatók meg . A Nyugat-Atlanti-óceánban az Amerikai Egyesült Államokbeli Massachusettstől délre , egészen a Mexikói-öbölig és a Karib-térség nyugati feléig lelhető fel ; míg ugyanez óceán keleti felén az elterjedési területe Portugáliától egészen a Kongói Demokratikus Köztársaságig tart , beleértve a Földközi-tengert is . Az Indiai- és Csendes-óceánokban ritkább az előfordulása . Kisebb állományai találhatók a Vörös-tengerben , a Perzsa-öbölben , Afrika keleti partjainál , Hawaii környékén , a Revillagigedo- és a Galápagos-szigetek vizeiben . Megjelenése Ez a kékcápafaj általábancentiméter hosszú , de akárcentiméteresre is megnőhet.centiméteresen már felnőttnek számít . A legnehezebb kifogott példány9 kilogrammot nyomott . A pofája tompa , közepes hosszúságú és lekerekített . Fogai háromszög alakúak ; széleik fűrészesek . A két hátúszó között kiemelkedés látható . Az első hátúszó nagy és egyenesen feláll . Háti része és az oldalai szürkésbarnák vagy bronzszínűek , nincs rajtuk jól kivehető mintázat ; hasi része fehér . Az úszói egyszínűek , bár egyes példányok úszóinak végei szürkék . Erre fajra a nemi kétalakúság jellemző . A két nemet megkülönböztető testrész : a bőr . A nőstény bőre jóval vastagabb , mint a hímé . Ez azért van így , mivel párosodáskor a hím ráharap a nőstényre , továbbá a vergődés közben a nőstény megvághatja magát a vágós , szúrós virágállatokon és kavicsokon . Életmódja Trópusi és szubtrópusi porcos hal , amely inkább a nyílt vizeket kedveli , de néha a brakkvízbe is beúszik.méteres mélységek között tartózkodik;méter alá azonban ritkán megy le . A°C -°C-fokos vízhőmérsékletet kedveli . Elterjedési területének egyes részein évszakos vándorlásokat tesz meg . Táplálékai közé sorolhatok : a csontos halak , kisebb cápák , ráják , fejlábúak , csigák és rákok . A különböző korú állatok nem keverednek egymással . Ezen a cápafajon a következő evezőlábú rákok ( Copepoda ) élősködnek : Alebion carchariae , Nesippus crypturus , Pandarus cranchii és Pandarus smithii . Legfeljebbévig él . Szaporodása A homokpadi cápa elevenszülő ; a peték kiürülő szikzacskója az emlősök méhlepényéhez hasonlóan a nőstény szöveteihez kapcsolódik . A vemhességhónapig tart . Egy alomban 1-14,centiméteres kis cápa lehet . A Kínai Köztársaság északkeleti vizeiben február és április között jönnek világra a kis cápák . Párosodáskor a cápák egymáshoz simulnak . Felhasználása Ezt a szirticápát ipari mértékben halásszák . Húsáért , bőréért és májoljáért fogják ki . Frissen , füstölve , szárítva és fagyasztva árusítják . Az úszóit a cápauszonyleves készítéséhez kell . A hagyományos kínai orvoslásban is szerepe van . A sporthorgászok igen kedvelik , mivel igen harcias és ha horogra akad ádázul küzd . Ha kis korában teszik az akváriumba , akkor jól alkalmazkodik a fogsági élethez . Képek Források Carcharhinus plumbeus ( Nardo,FishBase Compagno , L.J.V . , FAO Species Catalogue . Vol . Sharks of the world . An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date . Part- Carcharhiniformes . FAO Fish. Synop.4/2):251-655. Rome : FAO. Prodromus observationum et disquisitionum Adriaticae ichthyologiae . Giorn . Fisica Chimica Storia Nat . Med . Arti , Pavia Walter , Chad . The world of Copepods . , available online at http://www.marinespecies.org/copepoda Boxshall , G. Copepoda ( excl . Harpacticoida ) , in : Costello , M.J. et al . ( Ed . ) European register of marine species : a check-list of the marine species in Europe and a bibliography of guides to their identification . Collection Patrimoines Naturels , pp. 252–268 Szirticápák Halfajok Az Atlanti-óceán halai A Földközi-tenger halai A Csendes-óceán halai Az Indiai-óceán halai A Vörös-tenger halai