Ördögcérna-gubacsatka
Az ördögcérna-gubacsatka (Aceria kuko) az atkák (Acari) alosztályának Eriophyidae családjába tartozó, Magyarországról 2015-ben kimutatott kártevő gubacsatka, a gyógynövényként használatos közönséges ördögcérna (Lycium barbarum) (melynek gyümölcse a goji bogyó) parazitája.

A fajt 1927-ben írták le Japánban Lycium chinense leveleiről.

Elterjedése
A faj Kelet-Ázsiából ismert, (Japán, Kína, Dél-Korea, Tajvan) Nyugat-Európában többfelé észlelték jelenlétét Kínából érkező dísznövényszállítmányokon, de a zárlati intézkedések során ezeket feltartóztatták.

Magyarországon 2014 nyarán észlelték először a kártételére utaló jeleket Hevesen, Budapesten és Sasadon.

Megjelenése

Gubacsok
A szabálytalan alakú, 2-4 mm átmérőjű, sárgászöld, majd lilás színezetű lédús gubacsok a levél színe és fonáka felé is kiemelkednek.

Morfológia
A faj egyedei a családra jellemző módon rendkívül kis méretűek, féregszerű, hosszúkás megjelenésűek. Mindkét ivar két pár lábbal rendelkezik, melyek a szájszerv (gnathosoma) közvetlen közelében helyezkednek el. A Magyarországon gyűjtött nőstények testhossza 178-290 µm között változik. Színezetük többnyire világos sárgás, narancsos.

Életmódja, kártétele
A faj szívogatásának hatására a levélen a fent leírt jellegekkel bíró gubacsok jelennek meg. A faj egyedei a gubacsok belsejében élnek, táplálkoznak és szaporodnak. Egy-egy gubacsban rendkívül nagy számban találhatók meg az egyedek, a kártétel erősödésével a levelek lehullanak, a növény gyengülését okozhatják. A gubacsok rontják a -sok esetben dísznövényként ültetett- közönséges ördögcérna díszítőértékét. A faj tápnövényei közé tartozik a fekete csucsor (Solanum nigrum) és termesztett paprika (Capsicum annuum) is.

Éghajlatunkon a telet a faj a rügyekben, esetleg kéregrepedésekben tölti. A vegetáció kezdetétől az áttelelt nőstények táplálkozásba kezdenek a leveleken, ennek hatására alakulnak ki a gubacsok.

Források 

Atkák
Pókszabásúfajok
Növényi kártevők
Az ördögcérna-gubacsatka ( Aceria kuko ) az atkák ( Acari ) alosztályának Eriophyidae családjába tartozó , Magyarországrólben kimutatott kártevő gubacsatka , a gyógynövényként használatos közönséges ördögcérna ( Lycium barbarum ) ( melynek gyümölcse a goji bogyó ) parazitája . A fajtben írták le Japánban Lycium chinense leveleiről . Elterjedése A faj Kelet-Ázsiából ismert , ( Japán , Kína , Dél-Korea , Tajvan ) Nyugat-Európában többfelé észlelték jelenlétét Kínából érkező dísznövényszállítmányokon , de a zárlati intézkedések során ezeket feltartóztatták . Magyarországonnyarán észlelték először a kártételére utaló jeleket Hevesen , Budapesten és Sasadon . Megjelenése Gubacsok A szabálytalan alakú,mm átmérőjű , sárgászöld , majd lilás színezetű lédús gubacsok a levél színe és fonáka felé is kiemelkednek . Morfológia A faj egyedei a családra jellemző módon rendkívül kis méretűek , féregszerű , hosszúkás megjelenésűek . Mindkét ivar két pár lábbal rendelkezik , melyek a szájszerv ( gnathosoma ) közvetlen közelében helyezkednek el . A Magyarországon gyűjtött nőstények testhosszaµm között változik . Színezetük többnyire világos sárgás , narancsos . Életmódja , kártétele A faj szívogatásának hatására a levélen a fent leírt jellegekkel bíró gubacsok jelennek meg . A faj egyedei a gubacsok belsejében élnek , táplálkoznak és szaporodnak . Egy-egy gubacsban rendkívül nagy számban találhatók meg az egyedek , a kártétel erősödésével a levelek lehullanak , a növény gyengülését okozhatják . A gubacsok rontják a -sok esetben dísznövényként ültetett- közönséges ördögcérna díszítőértékét . A faj tápnövényei közé tartozik a fekete csucsor ( Solanum nigrum ) és termesztett paprika ( Capsicum annuum ) is . Éghajlatunkon a telet a faj a rügyekben , esetleg kéregrepedésekben tölti . A vegetáció kezdetétől az áttelelt nőstények táplálkozásba kezdenek a leveleken , ennek hatására alakulnak ki a gubacsok . Források Atkák Pókszabásúfajok Növényi kártevők