Piast Ágnes magyar királyné
Piast Ágnes magyar királyné (1293/1296 – 1361. december 25.) Ottó magyar király második felesége. Nem volt ténylegesen magyar királyné csak a címet birtokolta, ugyanis hitvese már nem tudta visszaszerezni a trónját.

Élete  
1296 körül született, III. Henrik glogaui herceg és Braunschweig-lüneburgi Matilda hercegnő kilenc gyermeke közül a negyedikként. A szülők 1291 márciusában házasodtak össze. Ágnes 1309. május 18-án ment hozzá a 48 éves, özvegy, gyermektelen III. (Wittelsbach) Ottó bajor herceghez, aki igényt formált az 1301-ben elhunyt III. (Árpád-házi) András magyar király trónjára. Férje 1307-ben formális lemondás nélkül elhagyta Magyarországot, így ténylegesen sohasem volt magyar királyné, csak a címet birtokolta 1309. május 18-tól férje haláláig 1312. szeptember 9-ig. Ágnes két gyermeket szült férjének frigyük 3 és fél éve során, egy leányt és egy fiút.

 Ágnes (1310–1360)
 Henrik (1312. augusztus 28 – 1333. június 18.), a csupán kéthónapos gyermek XV. Henrik néven apja utódja lett a bajor hercegség élén, ám mivel akkor még kiskorú volt, az édesanyja és nemesi tanácsadók gyámkodtak felette. 1326-ban vagy 1327-ben nőül vette a csupán nyolcéves Habsburg Anna osztrák hercegnőt, ám gyermekük nem született.

Hitvese halála után, 1329-ben a kétgyermekes hercegné ismét férjhez ment, ezúttal Alramhoz, Hals grófjához. Ágnes egy leányt szült a második férjének.

Családja 
Apai nagyszülei: I. Konrád glogaui herceg és első felesége, Szalome lengyel hercegnő. Anyai nagyszülei: I. Albert brunszvik-lüneburgi herceg és második felesége, Adelheid montferrat-i őrgrófnő.

Ágnes testvérei:
 Henrik (1292 körül – 1342. január 22.), később IV. Henrikként ő lett apja utódja a hercegség élén. 1310. január 5. körül elvette a tőle négy évvel fiatalabb Brandenburg-Salzwedel Matilda őrgrófnőt, akitől négy örököse született frigyük mintegy 19 éve során, Hedvig, Henrik, Szalome és Ágnes.
 Konrád (1294 körül – 1366. december 22.), I. Konrád néven Żagań és Ścinawa hercege, aki kétszer is megnősült élete során. Első hitvese a körülbelül 10 éves Wrocław Erzsébet hercegnő lett, 1322. január 10-én, akitől sajnos nem születtek gyermekei. Erzsébet 1328. február 20-án halt meg, ezért özvegyének mindenképpen újra kellett nősülnie, hogy örököse szülessen. Új felesége a húsz év körüli Koźle–Bytom Eufémia hercegnő lett 1333. március 2. körül, aki két gyermekkel (Hedvig és Konrád) ajándékozta meg férjét házasságuk 33 és fél éve alatt.
 Boleszláv (1295 körül – 1321. április 23. előtt), ő Oleśnica és Namysłów hercege volt, s gyermektelenül, agglegényként halt meg.
 Szalome (1297 körül – 1309. december 9. előtt)
 János (1298 körül – 1365. május 19. körül), ő Poznań hercege volt, s 1316. január 14-én nőül vette a nála 12 évvel idősebb, özvegy, egy gyermekes Pomerániai Margit hercegnőt. 18 évig tartó házasságukból nem származtak gyermekek.
 Katalin (1300 körül – 1323/1326. december 5.), ő 1317. március 24. előtt hozzáment a 15 esztendős V.(Brandenburg–Salzwedel) János őrgrófhoz, ám az asszony még abban az évben megözvegyült és gyermekük nem született. Katalin 1319. január 27-én ismét férjhez ment, második hitvese pedig a 22 éves III. (Holstein–Plön) János gróf lett. Négy gyermekük jött világra frigyük 7 éve alatt, Adolf, Ágnes, Matilda és Erzsébet.
 Przemko (1305 körül – 1331. január 11.), ő II. Przemko néven Gniezno és Kalisz hercege lett, s 1326 márciusa körül feleségül vette a 13 éves Piast Konsztanca świdnica-i hercegnőt, akivel majdnem öt évig voltak házasok, ám gyermekük nem született.
 Hedvig (1308 körül – 1309 decembere előtt)

Jegyzetek

Irodalom 
 Brigitte Sokop: Stammtafeln europäischer Herrscherhäuser. 3. Aufl., Wien 1993.
 Jasiński K., Rodowód Piastów śląskich, wyd. 2, cz. II, Wydawnictwo Avalon, Kraków 2007, s. 364–366.
 Sperka J., Agnieszka, (w:) Piastowie. Leksykon biograficzny, Wydawnictwo Literackie, Kraków 1999, s. 793.

Magyar királynék
1361-ben elhunyt személyek
Az 1290-es években született személyek
Piast Ágnes magyar királyné1296 – december ) Ottó magyar király második felesége . Nem volt ténylegesen magyar királyné csak a címet birtokolta , ugyanis hitvese már nem tudta visszaszerezni a trónját . Élete 1296 körül született , III. Henrik glogaui herceg és Braunschweig-lüneburgi Matilda hercegnő kilenc gyermeke közül a negyedikként . A szülőkmárciusában házasodtak össze . Ágnes májusán ment hozzá aéves , özvegy , gyermektelen III. ( Wittelsbach ) Ottó bajor herceghez , aki igényt formált azben elhunyt III. ( Árpád-házi ) András magyar király trónjára . Férjeben formális lemondás nélkül elhagyta Magyarországot , így ténylegesen sohasem volt magyar királyné , csak a címet birtokolta májustól férje haláláig szeptemberig . Ágnes két gyermeket szült férjének frigyükés fél éve során , egy leányt és egy fiút . Ágnes1360 ) Henrik augusztus– június ) , a csupán kéthónapos gyermek XV . Henrik néven apja utódja lett a bajor hercegség élén , ám mivel akkor még kiskorú volt , az édesanyja és nemesi tanácsadók gyámkodtak felette.ban vagyben nőül vette a csupán nyolcéves Habsburg Anna osztrák hercegnőt , ám gyermekük nem született . Hitvese halála után, ben a kétgyermekes hercegné ismét férjhez ment , ezúttal Alramhoz , Hals grófjához . Ágnes egy leányt szült a második férjének . Családja Apai nagyszülei : I. Konrád glogaui herceg és első felesége , Szalome lengyel hercegnő . Anyai nagyszülei : I. Albert brunszvik-lüneburgi herceg és második felesége , Adelheid montferrat-i őrgrófnő . Ágnes testvérei : Henrikkörül – január ) , később IV . Henrikként ő lett apja utódja a hercegség élén. január körül elvette a tőle négy évvel fiatalabb Brandenburg-Salzwedel Matilda őrgrófnőt , akitől négy örököse született frigyük mintegyéve során , Hedvig , Henrik , Szalome és Ágnes . Konrádkörül – december ) , I. Konrád néven Żagań és Ścinawa hercege , aki kétszer is megnősült élete során . Első hitvese a körülbelüléves Wrocław Erzsébet hercegnő lett , januárén , akitől sajnos nem születtek gyermekei . Erzsébet februárán halt meg , ezért özvegyének mindenképpen újra kellett nősülnie , hogy örököse szülessen . Új felesége a húsz év körüli Koźle–Bytom Eufémia hercegnő lett március körül , aki két gyermekkel ( Hedvig és Konrád ) ajándékozta meg férjét házasságukés fél éve alatt . Boleszlávkörül – április előtt ) , ő Oleśnica és Namysłów hercege volt , s gyermektelenül , agglegényként halt meg . Szalomekörül – december előtt ) Jánoskörül – május körül ) , ő Poznań hercege volt , s januárén nőül vette a nálaévvel idősebb , özvegy , egy gyermekes Pomerániai Margit hercegnőt.évig tartó házasságukból nem származtak gyermekek . Katalinkörül –1326. december ) , ő március előtt hozzáment aesztendős V. ( Brandenburg–Salzwedel ) János őrgrófhoz , ám az asszony még abban az évben megözvegyült és gyermekük nem született . Katalin januárén ismét férjhez ment , második hitvese pedig aéves III. ( Holstein–Plön ) János gróf lett . Négy gyermekük jött világra frigyükéve alatt , Adolf , Ágnes , Matilda és Erzsébet . Przemkokörül – január ) , ő II. Przemko néven Gniezno és Kalisz hercege lett , smárciusa körül feleségül vette aéves Piast Konsztanca świdnica-i hercegnőt , akivel majdnem öt évig voltak házasok , ám gyermekük nem született . Hedvigkörül –decembere előtt ) Jegyzetek Irodalom Brigitte Sokop : Stammtafeln europäischer Herrscherhäuser . Aufl . , Wien Jasiński K. , Rodowód Piastów śląskich , wyd. cz . II , Wydawnictwo Avalon , Kraków s.366 . Sperka J. , Agnieszka , ( w : ) Piastowie . Leksykon biograficzny , Wydawnictwo Literackie , Kraków s . Magyar királynék 1361-ben elhunyt személyek Azes években született személyek