Mára (démon)
Mára (szanszkrit: मार, māra; kínai: 魔, pinjin: mó; tibeti: bdud; burmai: မာရ်နတ်; thai: มาร), a buddhizmusban egy démon, aki megkísérelte elcsábítani Gautama Buddhát gyönyörű nőkkel, akik - a különféle legendák szerint - a lányai voltak. A buddhista kozmológiában Mára testesíti meg az ártó ösztönzéseket, az ügyetlenséget és a spirituális élet „halálát”.  Csábítóként Mára eltéríti az embereket a spirituális gyakorlatoktól, úgy hogy a negatív dolgokat pozitív színben tünteti fel.

A hinduizmusban a halálos betegségek istene és a káma-dhátu ura: az érzéki élvezet iránti vágyé, amely miatt az emberek meggondolatlanul cselekszenek.

Nevének eredete
A „Mára” szó az indoeurópai alapnyelv *mer- szótövéből ered, melynek jelentése „meghalni”. Az igető szanszkrit formája √mṛ. Ennek jelenidejű jelzői alakja mrjate és a műveltető alakja márajati. Mára a műveltető szótő verbális főnévi alakja, amelynek jelentése 'halált okozni' vagy 'gyilkolni'. Más, halállal kapcsolatos szóhoz is kapcsolható ugyanezzel a tővel: marana vagy mrtju (halál).

Áttekintés
A hagyományos buddhizmusban a Mára névhez négy értelmét szokás társítani:
 Klésa-mára, vagy Mára az összes tévelygő érzés megtestesülése.
 Mrtju-mára, vagy Mára a halál, amely a születések és halálok végtelen körforgását jelenti.
 Szkandha-mára, vagy Mára a kondicionált létezések összességének metaforája.
 Dévaputra-mára, vagy Mára egy déva fia - tehát létező, nem metaforikus.

A korai buddhizmusban Mára szó szerinti és pszichológiai értelmezést is kapott. Létező lényként közvetlenül a meditáló Buddha mellett is megjelent. A Buddha-szobrok közkedvelt témája Délkelet-Ázsiában a meditáló Buddha. Bal keze az ölében, a bal tenyér az ég felé néz. A jobb karja a jobb térdén helyezkedik el, a jobb kezén az ujjak a földet érintik, ami az jelzi, hogy Buddha a Földet hívja, hogy legyen tanúja, amint legyőzi Márát és eléri a megvilágosodást. Ezt a testtartást nevezik 'föld-érintő mudrának'.

Három lánya
Buddha megvilágosodásának egyes elbeszéléseiben Mára nem küldte lányait, hogy csábítsák el Buddhát, hanem saját akaratukból mentek, amikor Mára már feladta, hogy megállítsa Buddhát a megvilágosodás felé vezető úton. Mára lányait hagyományosan három dolog megtestesüléseként értelmezik: Tanhá (sóvárgás), Arati (unalom) és Rága (érzékiség).

Kapcsolódó szócikkek
 Ördög
 Sátán
 Jama (istenség)

Jegyzetek

Források
 Bodhi, Bhikkhu (ford.) (2000). The Connected Discourses of the Buddha: A Translation of the Samyutta Nikaya. Boston: Wisdom Pubs. .
 Saddhatissa, H. (ford.) (1998). The Sutta-Nipāta. London: RoutledgeCurzon Press. .

További olvasmányok

Külső hivatkozások
 Buddha találkozása Márával: ábrázolásuk az irodalomban és a művészetben 
 Mára megszelídítése 
 Mara, a gonosz 

Buddhista mitológia
Hindu istenek
Mára ( szanszkrit : मार , māra ; kínai : 魔 , pinjin : mó ; tibeti : bdud ; burmai : မာရ်နတ် ; thai : มาร ) , a buddhizmusban egy démon , aki megkísérelte elcsábítani Gautama Buddhát gyönyörű nőkkel , akik - a különféle legendák szerint - a lányai voltak . A buddhista kozmológiában Mára testesíti meg az ártó ösztönzéseket , az ügyetlenséget és a spirituális élet „ halálát” . Csábítóként Mára eltéríti az embereket a spirituális gyakorlatoktól , úgy hogy a negatív dolgokat pozitív színben tünteti fel . A hinduizmusban a halálos betegségek istene és a káma-dhátu ura : az érzéki élvezet iránti vágyé , amely miatt az emberek meggondolatlanul cselekszenek . Nevének eredete A „ Mára” szó az indoeurópai alapnyelv * mer- szótövéből ered , melynek jelentése „ meghalni” . Az igető szanszkrit formája √mṛ . Ennek jelenidejű jelzői alakja mrjate és a műveltető alakja márajati . Mára a műveltető szótő verbális főnévi alakja , amelynek jelentése 'halált okozni' vagy 'gyilkolni' . Más , halállal kapcsolatos szóhoz is kapcsolható ugyanezzel a tővel : marana vagy mrtju ( halál ) . Áttekintés A hagyományos buddhizmusban a Mára névhez négy értelmét szokás társítani : Klésa-mára , vagy Mára az összes tévelygő érzés megtestesülése . Mrtju-mára , vagy Mára a halál , amely a születések és halálok végtelen körforgását jelenti . Szkandha-mára , vagy Mára a kondicionált létezések összességének metaforája . Dévaputra-mára , vagy Mára egy déva fia - tehát létező , nem metaforikus . A korai buddhizmusban Mára szó szerinti és pszichológiai értelmezést is kapott . Létező lényként közvetlenül a meditáló Buddha mellett is megjelent . A Buddha-szobrok közkedvelt témája Délkelet-Ázsiában a meditáló Buddha . Bal keze az ölében , a bal tenyér az ég felé néz . A jobb karja a jobb térdén helyezkedik el , a jobb kezén az ujjak a földet érintik , ami az jelzi , hogy Buddha a Földet hívja , hogy legyen tanúja , amint legyőzi Márát és eléri a megvilágosodást . Ezt a testtartást nevezik 'föld-érintő mudrának' . Három lánya Buddha megvilágosodásának egyes elbeszéléseiben Mára nem küldte lányait , hogy csábítsák el Buddhát , hanem saját akaratukból mentek , amikor Mára már feladta , hogy megállítsa Buddhát a megvilágosodás felé vezető úton . Mára lányait hagyományosan három dolog megtestesüléseként értelmezik : Tanhá ( sóvárgás ) , Arati ( unalom ) és Rága ( érzékiség ) . Kapcsolódó szócikkek Ördög Sátán Jama ( istenség ) Jegyzetek Források Bodhi, Bhikkhu ( ford . ) The Connected Discourses of the Buddha : A Translation of the Samyutta Nikaya . Boston : Wisdom Pubs. \ . Saddhatissa , H. ( ford . ) The Sutta-Nipāta . London : RoutledgeCurzon Press. \ . További olvasmányok Külső hivatkozások Buddha találkozása Márával : ábrázolásuk az irodalomban és a művészetben Mára megszelídítése Mara , a gonosz Buddhista mitológia Hindu istenek