Páli Szent Vince-plébániatemplom
A Páli Szent Vince-plébániatemplom (vagy: Budapest-Középsőferencvárosi Páli Szent Vince plébániatemplom) a Budapest IX. kerületében található Páli Szent Vince plébánia temploma, melyet 1935 és 1936 között építettek Fábián Gáspár tervei alapján. A Haller- és a Mester utca kereszteződésében átlós tengelyben, szabadon álló, háromhajós, keresztházas katolikus templom félköríves záródású szentéllyel és szentélykörüljáró folyosóval rendelkezik. A főhomlokzat jobb oldalán található a négyzetes torony. A templom névadója Páli Szent Vince francia pap, rendalapító.

Története 
A Páli Szent Vince által alapított Szeretet Leányai (más néven: vincés nővérek) rendje már jóval a mai templom és plébánia létrejötte előtt is a Ferencvárosban tevékenykedett. A közeli Vendel és Thaly Kálmán (akkoriban még Gyep) utca találkozásánál épült fel 1875-ben a Ranolder János veszprémi püspök által alapított leánynevelő intézet, melyet a vincés nővérek vezettek, és falain belül óvoda, elemi-, polgári- és ipari középiskola, illetve tanítóképző is működött. Az épületben jelenleg a Leövey Klára Gimnáziumnak ad otthont. Az ugyancsak Szent Vincéhez köthető lazaristák 1903-ban a Gát utcában építettek templomot és rendházat, melyeket később csereingatlan fejében az esztergomi főegyházmegyének hitoktatói otthon számára adtak át.

A Gát utcai templomból induló, és 1923-ban alapított plébániának 1930-ban a főváros egy telket jelölt ki az akkori Vásártér (mai Haller-park) területén. Az telekadományozásnak kikötései között szerepelt, hogy a területet kizárólag templom és plébánia építésére lehet majd felhasználni, illetve az, hogy az építendő templom legjellegzetesebb része, a tornya, a Mester utca belső szakaszának tengelyvonalába, a templom főtengelye pedig a Haller- és a Mester utca szögfelező vonalába essen. A munkálatok 1935. április 29-én kezdődtek meg dr. Fábián Gáspár műépítész tervei szerint. A kereszthajós, latin kereszt alaprajzú, neoromán plébániatemplom 1936-ra el is készült, és ugyanazon év október 18-án Serédi Jusztinián hercegprímás Páli Szent Vince tiszteletére felszentelte. 1938-ra elkészült a plébániaház is.

A szentély két oldalán található a sekrestye és a depositorium, melyek a szentély mögött körfolyosóval vannak összekötve. Az épület összes boltozata vasbeton, tetőzete eternitpala, a torony fedése pedig kőből készült. A templombelső a román stílusnak megfelelően van kialakítva. Fábián Gáspár tervezte többek között a főoltárt, a szószéket és több berendezési tárgyat is. A főoltár oszlopfejei carrarai márványból, az oszloptörzsek zöld márványból, az oltárlap siklósi szürke márványból, a többi rész pedig piszkei vörös márványból készült a Weisenger cégnél. A főoltár homlokzatán öt mozaik látható, amelyek Krisztussal kapcsolatosak (bárány, hal, kereszt, búza, szőlő). A mozaikok Zsellér Imre munkái. A szószék alapja és lépcsője haraszti kőből és márványból, felső része pedig színes márványból készült, felette hangfogó tetőzet van. A padokat Domoky József, a négy gyóntatószéket Topor Endre, a sekrestye-szekrényeket pedig Percze asztalos készítette. A szentély öt üvegablaka Palka József műve: a középső Páli Szent Vincét, a többi négy pedig a tevékenységét ábrázolja (a lazaristák missziós munkája, a Szeretet Egyesület, az irgalmas nővérek iskolai és kórházi működése). 
A kereszthajó hat nagy ablakán magyar szentek láthatóak: az egyik oldalon Szent István, Szent Imre és Szent László, velük szemben pedig Szent Erzsébet, Boldog Gizella és Szent Margit. Ezek a felszentelés után folyamatosan, egészen 1941-ig készültek. A mellékhajók ablakait Zsellér Imre bűnbánattal és gyónással kapcsolatos 1939-es képei díszítik, mivel itt találhatóak a gyóntatószékek is. A kápolnában látható a főváros 1938-as adománya, Feszty Árpád Krisztus siratása című festménye.

A templom bejárata fölött egy 220 cm-es haraszti mészkőből készült Szent Vince-szobor áll. Az alkotás 1920-ban készült 210 cm-es gipsz változata a székesfehérvári Bory-várban látható. A bejárati szobor Bory Jenő 1936-os alkotása.

Az orgonát 1943-ban az Angster gyár építette, majd 1985-ben Gyöpös László átépítette.

A templombúcsút minden év szeptember 27-én, Szent Vince halálának napján tartják.

Harangok 
A templom 50 méter magas tornyában két harang van, melyeket Szlezák László harangöntő mester készített. Szentelésükre 1936. október 11-én került sor, amikor az adományozók, az egyház elöljárók és a hívek jelenlétében dr. Mészáros János érseki helytartó megáldotta az új templom harangjait.

 A Szent Mihályról elnevezett nagyharang súlya kb. 360 kg, alsó átmérője 87,6 cm, hangja „B”. A harangon Szent Mihály és Szent Zsuzsanna képe látható.
Felirata: 
A harang másik oldalán: 

 A kisebbik harangot Szent Anna után nevezték el, súlya kb. 110 kg, alsó átmérője 58 cm, hangja: „F”. Szent Anna képe mellett a következő felirat is olvasható rajta: 
Másik oldalon: 

2011. október 10-én a templom nagyharangja jelezte a delet a Kossuth Rádió műsorában.

Ossarium 
A templom bal oldali apszisában urnák befogadására alkalmas helyiséget található, melyet 2001-ben Szél Ágnes építész tervei alapján alakítottak át. A hamvak száraz-szétszóratására alkalmas ossarium közepén egy üvegpiramis áll, melyet négy gyertyatartó zár közre. A mennyezeten egy cseppfény kereszt, a padlóburkolatban pedig sötétzöld csiszolt gránitlapból formázott kereszt található.

A plébániához tartozó templomok

A plébánia tevékenysége 

A templomi misék, esküvők, keresztelések mellett a plébánia ad otthont a különböző korosztályoknak tartott hittanóráknak. A plébániához tartozó Gát utcai templomban minden hónap első vasárnapján cigány családoknak tartanak szentmisét. Ezek mellett a betegek látogatásra is figyelmet fordítanak a templom munkatársai, illetve karitász szolgálatot is működtetnek. Ezen kívül a templom ossariumában urnafülke foglalása is lehetséges.
A templomban komolyzenei koncerteket is rendeznek, melyek esetenként egy-egy évfordulóhoz vagy jeles eseményhez kapcsolódnak.

Plébánosok 
A templom plébánosai a megalapítás óta:
 dr. Töttössy Miklós 1923–1952
 dr. Miklós István 1952–1957
 dr. Királdi Lajos 1957–1959
 Szentei János 1959–1980
 dr. Dékány Vilmos tiszteletbeli kanonok, helyettes esperes 1980–1988
 Spányi Antal 1988–1992
 Bokor István 1992–1993
 Spányi András 1993–2004
 Müller György 2004–2018
Lipták István 2018-

Jegyzetek

Források 
 A templom története
 A templom adatlapja a templom.hu-n
 A plébánia története

További információk 
 A templom és a plébánia hivatalos honlapja
 A templom adatlapja a Műemlékem.hu oldalán

Kapcsolódó szócikkek 
 Páli Szent Vince
 Lazaristák
 Esztergom-Budapesti főegyházmegye

Budapest IX. kerülete
Magyarország neoromán vallási építményei
1936-ban átadott építmények
Budapest 20. századi katolikus templomai, kolostorai
A Páli Szent Vince-plébániatemplom ( vagy : Budapest-Középsőferencvárosi Páli Szent Vince plébániatemplom ) a Budapest IX. kerületében található Páli Szent Vince plébánia temploma , melyetésközött építettek Fábián Gáspár tervei alapján . A Haller- és a Mester utca kereszteződésében átlós tengelyben , szabadon álló , háromhajós , keresztházas katolikus templom félköríves záródású szentéllyel és szentélykörüljáró folyosóval rendelkezik . A főhomlokzat jobb oldalán található a négyzetes torony . A templom névadója Páli Szent Vince francia pap , rendalapító . Története A Páli Szent Vince által alapított Szeretet Leányai ( más néven : vincés nővérek ) rendje már jóval a mai templom és plébánia létrejötte előtt is a Ferencvárosban tevékenykedett . A közeli Vendel és Thaly Kálmán ( akkoriban még Gyep ) utca találkozásánál épült felben a Ranolder János veszprémi püspök által alapított leánynevelő intézet , melyet a vincés nővérek vezettek , és falain belül óvoda , elemi- , polgári- és ipari középiskola , illetve tanítóképző is működött . Az épületben jelenleg a Leövey Klára Gimnáziumnak ad otthont . Az ugyancsak Szent Vincéhez köthető lazaristákban a Gát utcában építettek templomot és rendházat , melyeket később csereingatlan fejében az esztergomi főegyházmegyének hitoktatói otthon számára adtak át . A Gát utcai templomból induló , ésban alapított plébániánakban a főváros egy telket jelölt ki az akkori Vásártér ( mai Haller-park ) területén . Az telekadományozásnak kikötései között szerepelt , hogy a területet kizárólag templom és plébánia építésére lehet majd felhasználni , illetve az , hogy az építendő templom legjellegzetesebb része , a tornya , a Mester utca belső szakaszának tengelyvonalába , a templom főtengelye pedig a Haller- és a Mester utca szögfelező vonalába essen . A munkálatok áprilisén kezdődtek meg dr. Fábián Gáspár műépítész tervei szerint . A kereszthajós , latin kereszt alaprajzú , neoromán plébániatemplomra el is készült , és ugyanazon év októberán Serédi Jusztinián hercegprímás Páli Szent Vince tiszteletére felszentelte.ra elkészült a plébániaház is . A szentély két oldalán található a sekrestye és a depositorium , melyek a szentély mögött körfolyosóval vannak összekötve . Az épület összes boltozata vasbeton , tetőzete eternitpala , a torony fedése pedig kőből készült . A templombelső a román stílusnak megfelelően van kialakítva . Fábián Gáspár tervezte többek között a főoltárt , a szószéket és több berendezési tárgyat is . A főoltár oszlopfejei carrarai márványból , az oszloptörzsek zöld márványból , az oltárlap siklósi szürke márványból , a többi rész pedig piszkei vörös márványból készült a Weisenger cégnél . A főoltár homlokzatán öt mozaik látható , amelyek Krisztussal kapcsolatosak ( bárány , hal , kereszt , búza , szőlő ) . A mozaikok Zsellér Imre munkái . A szószék alapja és lépcsője haraszti kőből és márványból , felső része pedig színes márványból készült , felette hangfogó tetőzet van . A padokat Domoky József , a négy gyóntatószéket Topor Endre , a sekrestye-szekrényeket pedig Percze asztalos készítette . A szentély öt üvegablaka Palka József műve : a középső Páli Szent Vincét , a többi négy pedig a tevékenységét ábrázolja ( a lazaristák missziós munkája , a Szeretet Egyesület , az irgalmas nővérek iskolai és kórházi működése ) . A kereszthajó hat nagy ablakán magyar szentek láthatóak : az egyik oldalon Szent István , Szent Imre és Szent László , velük szemben pedig Szent Erzsébet , Boldog Gizella és Szent Margit . Ezek a felszentelés után folyamatosan , egészenig készültek . A mellékhajók ablakait Zsellér Imre bűnbánattal és gyónással kapcsolatoses képei díszítik , mivel itt találhatóak a gyóntatószékek is . A kápolnában látható a fővárosas adománya , Feszty Árpád Krisztus siratása című festménye . A templom bejárata fölött egycm-es haraszti mészkőből készült Szent Vince-szobor áll . Az alkotásban készültcm-es gipsz változata a székesfehérvári Bory-várban látható . A bejárati szobor Bory Jenőos alkotása . Az orgonátban az Angster gyár építette , majdben Gyöpös László átépítette . A templombúcsút minden év szeptemberén , Szent Vince halálának napján tartják . Harangok A templomméter magas tornyában két harang van , melyeket Szlezák László harangöntő mester készített . Szentelésükre októberén került sor , amikor az adományozók , az egyház elöljárók és a hívek jelenlétében dr. Mészáros János érseki helytartó megáldotta az új templom harangjait . A Szent Mihályról elnevezett nagyharang súlya kb.kg , alsó átmérője6 cm , hangja „ B” . A harangon Szent Mihály és Szent Zsuzsanna képe látható . Felirata : A harang másik oldalán : A kisebbik harangot Szent Anna után nevezték el , súlya kb.kg , alsó átmérőjecm , hangja : „ F” . Szent Anna képe mellett a következő felirat is olvasható rajta : Másik oldalon : 2011. októberén a templom nagyharangja jelezte a delet a Kossuth Rádió műsorában . Ossarium A templom bal oldali apszisában urnák befogadására alkalmas helyiséget található , melyetben Szél Ágnes építész tervei alapján alakítottak át . A hamvak száraz-szétszóratására alkalmas ossarium közepén egy üvegpiramis áll , melyet négy gyertyatartó zár közre . A mennyezeten egy cseppfény kereszt , a padlóburkolatban pedig sötétzöld csiszolt gránitlapból formázott kereszt található . A plébániához tartozó templomok A plébánia tevékenysége A templomi misék , esküvők , keresztelések mellett a plébánia ad otthont a különböző korosztályoknak tartott hittanóráknak . A plébániához tartozó Gát utcai templomban minden hónap első vasárnapján cigány családoknak tartanak szentmisét . Ezek mellett a betegek látogatásra is figyelmet fordítanak a templom munkatársai , illetve karitász szolgálatot is működtetnek . Ezen kívül a templom ossariumában urnafülke foglalása is lehetséges . A templomban komolyzenei koncerteket is rendeznek , melyek esetenként egy-egy évfordulóhoz vagy jeles eseményhez kapcsolódnak . Plébánosok A templom plébánosai a megalapítás óta : dr. Töttössy Miklós1952 dr. Miklós István1957 dr. Királdi Lajos1959 Szentei János1980 dr. Dékány Vilmos tiszteletbeli kanonok , helyettes esperes1988 Spányi Antal1992 Bokor István1993 Spányi András2004 Müller György2018 Lipták István Jegyzetek Források A templom története A templom adatlapja a templom.hu -n A plébánia története További információk A templom és a plébánia hivatalos honlapja A templom adatlapja a Műemlékem. hu oldalán Kapcsolódó szócikkek Páli Szent Vince Lazaristák Esztergom-Budapesti főegyházmegye Budapest IX. kerülete Magyarország neoromán vallási építményei 1936-ban átadott építmények Budapest századi katolikus templomai , kolostorai