Toldy Kör
A Toldy Kör konzervatív keresztény szemléletű pozsonyi magyar kulturális egyesület volt a Felvidéken, majd az első Csehszlovák Köztársaságban és később Szlovákiában.

Története

Az első világháború előtt
Pozsony magyar kultúrájának megerősítését célul kitűző szervezet 1874-ben alakult meg, és jelentős szerepet játszott a város szellemi és magyar kulturális életében. 1911-ben a tagok által szervezett gyűjtés eredményeként állították fel Petőfi Sándor szobrát Pozsony Kossuth Lajos nevét viselő központi terén, a Sétatéren. A 20. század elején az egyesület állást foglalt a pozsonyi egyetem létrehozása mellett is. Ez végül pénzügyi nehézségek miatt nem valósult meg.

A két világháború között
Csehszlovákia létrejötte után az egyesület működése egy időre megbénult, és csak 1921-ben kezdődött újra. 

A szlovák hatóságok hosszú ideig halasztgatták az egyesület alapszabályának az elfogadását, így egy ideig Katolikus Kaszinó néven tartották összejöveteleiket. Az egyesület működése a húszas évek közepén lendült fel, amiben nagy szerepe volt az 1925-ben elnökké választott Jankovich Marcellnek. Ebben az időben a polgári, konzervatív szemléletével a pozsonyi és a nyugat-szlovákiai magyarság szellemi életének egyik központjává vált. 

1925-ben műkedvelő színjátszó egyesületet hoztak létre. Az előadások során magyar szerzők darabjait állították színpadra. Megalakult az énekkar, amely 1930-tól Bartók Béla Dalegyesület néven komoly rangot vívott ki magának. Ezen kívül női szakosztály és a nyelvrokonság kutatásának kérdéseivel foglalkozó finnugor bizottság is működött. Tevékenységének középpontjában művelődéstörténeti témájú előadások, kultúrműsorok, színházi esték szervezése állt. A harmincas években a ~ már országos feladatokat is felvállalt, többek között részt vállalt a pozsonyi rádió magyar adásának a szerkesztéséből. Támogatásával jelent meg 1922 és 1933 között az Új Auróra.

1938-tól
Az első bécsi döntést követően a szlovákiai magyarság szinte egyedüli művelődési szervezete maradt. 1939-ben Aixinger László vette át a vezetését. A művelődési és oktatási feladatok mellett, magyar nyelvű könyvkiadást is végeztek. Ekkor hét sorozatot gondoztak, és a háborús években összesen 42 kiadványt adtak ki. Az első Szlovák Köztársaság időszakában nehéz körülmények között működtek, az új hatalom gátolta az egyesület nyilvános akcióinak megrendezését. A háború utolsó hónapjaiban már csak formálisan működtek, és 1945 tavaszán az újjászervezett csehszlovák állam hatóságai a többi magyar szervezethez és egyesülethez hasonlóan feloszlatták.

Vezetői
Vezetői voltak többek között Vutkovich Sándor, Botka Tivadar, Pávai Vajna Gábor, Samarjay Károly, Thaly Kálmán, Jankovics Marcell és Aixinger László.

Források
A (cseh)szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig
mult-kor.hu
Kumlik Emil 1905: A "Pozsonyi Toldy-kör" harmincéves története. Pozsony.
Mezey László Miklós 1995: A pozsonyi Toldy Kör három korszaka. Limes 95/3, 57-64;.

Szlovákia történelme
Pozsony
Szlovákiai magyarság
A Toldy Kör konzervatív keresztény szemléletű pozsonyi magyar kulturális egyesület volt a Felvidéken , majd az első Csehszlovák Köztársaságban és később Szlovákiában . Története Az első világháború előtt Pozsony magyar kultúrájának megerősítését célul kitűző szervezetben alakult meg , és jelentős szerepet játszott a város szellemi és magyar kulturális életében.ben a tagok által szervezett gyűjtés eredményeként állították fel Petőfi Sándor szobrát Pozsony Kossuth Lajos nevét viselő központi terén , a Sétatéren . A század elején az egyesület állást foglalt a pozsonyi egyetem létrehozása mellett is . Ez végül pénzügyi nehézségek miatt nem valósult meg . A két világháború között Csehszlovákia létrejötte után az egyesület működése egy időre megbénult , és csakben kezdődött újra . A szlovák hatóságok hosszú ideig halasztgatták az egyesület alapszabályának az elfogadását , így egy ideig Katolikus Kaszinó néven tartották összejöveteleiket . Az egyesület működése a húszas évek közepén lendült fel , amiben nagy szerepe volt azben elnökké választott Jankovich Marcellnek . Ebben az időben a polgári , konzervatív szemléletével a pozsonyi és a nyugat-szlovákiai magyarság szellemi életének egyik központjává vált . 1925-ben műkedvelő színjátszó egyesületet hoztak létre . Az előadások során magyar szerzők darabjait állították színpadra . Megalakult az énekkar , amelytól Bartók Béla Dalegyesület néven komoly rangot vívott ki magának . Ezen kívül női szakosztály és a nyelvrokonság kutatásának kérdéseivel foglalkozó finnugor bizottság is működött . Tevékenységének középpontjában művelődéstörténeti témájú előadások , kultúrműsorok , színházi esték szervezése állt . A harmincas években a ~ már országos feladatokat is felvállalt , többek között részt vállalt a pozsonyi rádió magyar adásának a szerkesztéséből . Támogatásával jelent megésközött az Új Auróra . 1938-tól Az első bécsi döntést követően a szlovákiai magyarság szinte egyedüli művelődési szervezete maradt.ben Aixinger László vette át a vezetését . A művelődési és oktatási feladatok mellett , magyar nyelvű könyvkiadást is végeztek . Ekkor hét sorozatot gondoztak , és a háborús években összesenkiadványt adtak ki . Az első Szlovák Köztársaság időszakában nehéz körülmények között működtek , az új hatalom gátolta az egyesület nyilvános akcióinak megrendezését . A háború utolsó hónapjaiban már csak formálisan működtek , éstavaszán az újjászervezett csehszlovák állam hatóságai a többi magyar szervezethez és egyesülethez hasonlóan feloszlatták . Vezetői Vezetői voltak többek között Vutkovich Sándor , Botka Tivadar , Pávai Vajna Gábor , Samarjay Károly , Thaly Kálmán , Jankovics Marcell és Aixinger László . Források A ( cseh) szlovákiai magyarok lexikona Csehszlovákia megalakulásától napjainkig mult-kor.hu Kumlik Emil A " Pozsonyi Toldy-kör " harmincéves története . Pozsony . Mezey László Miklós A pozsonyi Toldy Kör három korszaka . Limes3 , . Szlovákia történelme Pozsony Szlovákiai magyarság