Kali (Horvátország)
Kali () falu és község Horvátországban Zára megyében.

Fekvése 
Zárától légvonalban 7 km-re délre, Ugljan szigetének déli részén, az északkeleti parton két öböl (a Mul és a Baltaža) között valamint újabban a Mala Lamjana-öböl partján fekszik. A Vela Lamjana öböl partján halászkikötő és gazdasági övezet található. Északnyugaton a parton már összeépült a szomszédos Prekoval. Kali a zárai szigetvilág legnépesebb települése. A falu régi magja az ún. „Siget” szűk utcácskáival és dalmát stílusú kőből épített házaival egy dombtetőn fekszik, ahonnan nagyszerű kilátás nyílik a környező partokra. Preko kompkikötője mintegy 5 km-re fekszik a településtől. Föléje a Szent Lőrinc templom barokk harangtornya magasodik, amely már messziről látható jelképe a településnek.

Története 
Kali területe már az ókorban is lakott volt, ezt bizonyítják a feletti emelkedő Orjak dombon feltárt régészeti leletek. A települést 1299-ben említi először írásos dokumentum. A hagyomány szerint mai lakóinak elődei Ravni kotari területéről érkeztek ide a török elől menekülve. Eredeti birtokaik (többnyire szőlőskertek) a Zárai-öböl partján Zára és Smiljčića között feküdtek. Ezen a területen mintegy ötszázezer szőlőtőkével rendelkeztek, amely évente mintegy száz vagon bort eredményezett. Így folyt ez egészen a második világháborúig, amely után ez a terület teljesen puszta lett. Ezt követően a mai Kale község majdnem teljesen lakatlan határát mintegy száznyolcvanezer olajfával telepítették be, így mára területének egyharmada van megművelve. A mezőgazdaság mellett a kaliak a 19. századtól halászattal is intenzíven kezdtek foglalkozni. A település ekkor kezdett a tengerparton is terjeszkedni. Főként tonhalat halásztak, majd a 20. század második felétől korszerű hálóikkal már szardíniát is fogtak. Az általuk használt új módszer később nemcsak az Adrián, hanem szinte az egész világon elterjedt. Ugljan szigetével együtt a település a 15. századtól velencei uralom alatt állt. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A településnek 1857-ben 558, 1910-ben 1482 lakosa volt. Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Az 1970-es évektől a több munkalehetőség miatt több fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is. A falunak 2011-ben 1638 lakosa volt, akik hagyományosan mezőgazdasággal, halászattal foglalkoznak. Ezek mellett egyre inkább fejlődik a turizmus is. A településnek orvosi rendelője, postája, néhány élelmiszer- és vegyesboltja, húsboltja, virágüzlete és fodrász szalonja van.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Lőrinc vértanú tiszteletére szentelt plébániatemploma a 15. században épült, mai formáját a 18. század második felében történt átépítés után nyerte el. Harangtornyát 1892-ben építették, 26,35 méteres magasságával ma is uralja a település képét.
A Szent Pelegrin templomot a 14. században építették.
Kali védőszentjének ünnepét (augusztus 10.) minden évben ünnepi szentmisével és családi körben történő lakomával ünneplik. Emellett a turisták és a helyi lakosság részére minden augusztusban megrendezik a „Halász-fesztivált”, amely nagy mulatsággal fejeződik be.
Kedvelt hely a „Braski dvuor”, ahol a helyiek hagyományosan összegyűlnek ünnepek és jeles napok alkalmával. Itt található a közösségi ház és az iskola épülete is.
Védett műemlék a Dražić család emeletes nyaralója, mely 1770-ben épült. A magas fallal körülvett épület a kastélyépítészet és a kertépítészet harmonikus keveréke. Egy egyszerű kétszintes házból áll, a szokásos földszinti szobákkal, a földszinten a társasági élethez, az első emeleten pedig az alváshoz szükséges helyiségekkel. A ház bejárata előtti területet két kőoszlop szegélyezi. Az udvart, amelyet kőoszlopok sora alkot és pergola díszít, sétány választja el a ház körüli résztől.

További információk 
Kali község hivatalos oldala 
A község információs oldala 
Kali turisztikai irodájának honlapja 
Marija Stagličić: Obnova sakralne arhitekture na otoku Ugljanu

Jegyzetek

Zára megye települései
Kali ( ) falu és község Horvátországban Zára megyében . Fekvése Zárától légvonalbankm-re délre , Ugljan szigetének déli részén , az északkeleti parton két öböl ( a Mul és a Baltaža ) között valamint újabban a Mala Lamjana-öböl partján fekszik . A Vela Lamjana öböl partján halászkikötő és gazdasági övezet található . Északnyugaton a parton már összeépült a szomszédos Prekoval . Kali a zárai szigetvilág legnépesebb települése . A falu régi magja az ún . „ Siget” szűk utcácskáival és dalmát stílusú kőből épített házaival egy dombtetőn fekszik , ahonnan nagyszerű kilátás nyílik a környező partokra . Preko kompkikötője mintegykm-re fekszik a településtől . Föléje a Szent Lőrinc templom barokk harangtornya magasodik , amely már messziről látható jelképe a településnek . Története Kali területe már az ókorban is lakott volt , ezt bizonyítják a feletti emelkedő Orjak dombon feltárt régészeti leletek . A településtben említi először írásos dokumentum . A hagyomány szerint mai lakóinak elődei Ravni kotari területéről érkeztek ide a török elől menekülve . Eredeti birtokaik ( többnyire szőlőskertek ) a Zárai-öböl partján Zára és Smiljčića között feküdtek . Ezen a területen mintegy ötszázezer szőlőtőkével rendelkeztek , amely évente mintegy száz vagon bort eredményezett . Így folyt ez egészen a második világháborúig , amely után ez a terület teljesen puszta lett . Ezt követően a mai Kale község majdnem teljesen lakatlan határát mintegy száznyolcvanezer olajfával telepítették be , így mára területének egyharmada van megművelve . A mezőgazdaság mellett a kaliak a századtól halászattal is intenzíven kezdtek foglalkozni . A település ekkor kezdett a tengerparton is terjeszkedni . Főként tonhalat halásztak , majd a század második felétől korszerű hálóikkal már szardíniát is fogtak . Az általuk használt új módszer később nemcsak az Adrián , hanem szinte az egész világon elterjedt . Ugljan szigetével együtt a település a századtól velencei uralom alatt állt . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt a Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháborút követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes évektől a több munkalehetőség miatt több fiatal költözött a nagyobb városokba és vándorolt ki az Egyesült Államokban és Ausztráliában is . A falunakbenlakosa volt , akik hagyományosan mezőgazdasággal , halászattal foglalkoznak . Ezek mellett egyre inkább fejlődik a turizmus is . A településnek orvosi rendelője , postája , néhány élelmiszer- és vegyesboltja , húsboltja , virágüzlete és fodrász szalonja van . Lakosság Nevezetességei Szent Lőrinc vértanú tiszteletére szentelt plébániatemploma a században épült , mai formáját a század második felében történt átépítés után nyerte el . Harangtornyátben építették,35 méteres magasságával ma is uralja a település képét . A Szent Pelegrin templomot a században építették . Kali védőszentjének ünnepét ( augusztus ) minden évben ünnepi szentmisével és családi körben történő lakomával ünneplik . Emellett a turisták és a helyi lakosság részére minden augusztusban megrendezik a „ Halász-fesztivált” , amely nagy mulatsággal fejeződik be . Kedvelt hely a „ Braski dvuor” , ahol a helyiek hagyományosan összegyűlnek ünnepek és jeles napok alkalmával . Itt található a közösségi ház és az iskola épülete is . Védett műemlék a Dražić család emeletes nyaralója , melyben épült . A magas fallal körülvett épület a kastélyépítészet és a kertépítészet harmonikus keveréke . Egy egyszerű kétszintes házból áll , a szokásos földszinti szobákkal , a földszinten a társasági élethez , az első emeleten pedig az alváshoz szükséges helyiségekkel . A ház bejárata előtti területet két kőoszlop szegélyezi . Az udvart , amelyet kőoszlopok sora alkot és pergola díszít , sétány választja el a ház körüli résztől . További információk Kali község hivatalos oldala A község információs oldala Kali turisztikai irodájának honlapja Marija Stagličić : Obnova sakralne arhitekture na otoku Ugljanu Jegyzetek Zára megye települései