Bálintitt-kastély (Nagyernye)
Nagyernye nevezetes műemlék épülete a 19. századi Bálintitt-kastély a község keleti oldalán lévő magaslaton áll.

Története 

Nagyernye az egykori Marosszék legészakibb faluja, nevét az Ernyei nevű főúri családtól kapta.
A korabeli dokumentumok szerint a települést először 1332-ben Ernee néven említették. A nagyernyei birtok tulajdonosa évszázadokon át az Ernyei család volt, a későbbiekben a Bálintitt család házasság révén szerezte meg. A székelyderzsről származó Petky család egyik leszármazottja, Mária a 19. század elején Bálintitt (III.) Györgyhöz ment feleségül, így került az ernyei birtok a br. Bálintittok kezére.
Br. Bálintitt (I.) József (1808-1877) 1847-ben Marosszék főkirálybírája, majd 1848-1849-ben a királyi törvényszéki tábla tiszteletbeli, számfeletti bírája és nemzetőr-százados volt.
Fia, br. Bálintitt (II.) József (1851-1922) a költő, műfordító, 1881-től császári és királyi kamarás, 1884-től a nyárádszeredai kerület országgyűlési képviselője volt.

A Bálintitt család nagyernyei kastélya valószínűleg a 18. században épült, késő barokk stílusban.

A 19. században az épületet neogótikus stílusban átalakították, a későbbiekben még többször is végeztek átalakításokat. Az építkezések br. Bálintitt (II.) József (1851-1922) megrendelésére történtek.
A 20. század elején Bálintitt György, (II.) József egyik fia volt a tulajdonos. Korai halálát követően a birtokot öccse, Károly (1883-1943) vette át. Ő br. Feilitzsch Mária-Olgát vette feleségül, első gyermekük ifj. Károly (1911-) volt az ernyei kastély utolsó tulajdonosa. 1946-ban a kastélyt átalakították, az északi szárnyat lebontották, így vált L alakúvá az épület.

Az államosítás után, 1954-ben a község általános iskoláját rendezték be az épületben. A kastélyt a rendszerváltás után visszaszolgáltatták a családnak, ahol már csak az óvoda működik. Az épület állapota elfogadható, a park azonban már csak kevésbé emlékeztet az egykori díszes kastélykertre.

Leírása 
Az egyszintes kastély alaprajza eredetileg U alakú volt, az átépítések következtében azonban L alakú lett, és elveszítette eredeti, szimmetrikus kiképzését. Főhomlokzatának bal oldali sarkát jelentősen átépítették: kétszintessé bővítették, és az emeleten egy öntöttvasból készült, konzolos erkély is helyet kapott.

Az ablaknyílások egykor félkörívűek voltak, de a későbbiek során átalakították. A homlokzatokat főpárkány, az ablakkereteket könyöklő és szemöldökpárkányok díszítették. Az erkélyt tartó vaskonzolokat az átalakításkor nem szedték ki a falazatból.

A kastélynak 18 szobája volt, a két dór oszlopos szépen berendezett szalonban az ősök arcképeit helyezték el.
Az épületben őrizték egykor a kiváló magyar humanista, Kovacsóczy Farkas kancellár levéltárát és értékes könyvtárát. A könyvtár kb. 15000 könyvet tartalmazott: magyar, német, francia és angol nyelvűeket, ugyanakkor sok régi orosz író műveit is, német fordításban.

Építtetői, tulajdonosai 
A 19. századi kastély építtetője a költő, műfordító br. Bálintitt (II.) József (1851-1922) volt, aki 1881-től császári és királyi kamarás, 1884-től a nyárádszeredai kerület országgyűlési képviselője. 1895-ben jelent meg a Költemények című kötete, melyben saját versei mellett a kor német, francia és angol költőinek válogatott és általa lefordított versei is helyet kaptak.

A 20. század elején Bálintitt (II.) József egyik fia, György volt a tulajdonos, majd a birtokot öccse, Károly (1883-1943) vette át.
Az ernyei kastély utolsó tulajdonosa ifj. Bálintit Károly (1911) volt. Br. Bálintitt Károly iskoláit Marosvásárhelyen, a bécsi Theresianumban, majd a budapesti Ludovika Katonai Akadémián végezte. Huszárként került az orosz frontra 1942-ben, ugyanabban az évben Törökországba nevezték ki katonai attasé-helyettesnek. A világháborút követően, csak 1946-ban térhetett vissza az ernyei birtokra. A rossz állapotban talált, részben kifosztott kastélyt a későbbiekben átalakíttatta. A felújítások során lebontatták az északi szárnyat, így az épület L alakúvá vált.

Az utolsó nagyernyei báró, Bálintitt Károly az 1949-es deportálás elkerülése végett egy ideig Bukarestbe bujkált, majd Magyarországra menekült. 1956-ban feleségével br. Apor Évával együtt az Amerikai Egyesült Államokba emigráltak.
A tengeren túl sokáig vezette az Amerikai Erdélyi Szövetséget, elnöke volt a New York-i Magyar Háznak, ő adta ki a Transsylvania című folyóiratot, és elnöke volt a három kontinensen élő huszárokat összetartó Társaskörnek.

A kastély kertje 
A kastély előtti domboldalon terült el a nagyméretű park, melynek maradványai az egykori halastóval ma is jól láthatók.

A nagy kiterjedésű, fákkal és virágokkal díszített park tavát csónakázásra is használták. A kertből a kastélyba vezető íves út a veranda előtti lépcsőfeljáróig tartott.

A kastély előtt, baloldalt jegenyefák sorakoztak, amelyek a korra jellemző angolkertek mintájára voltak kialakítva. Az egykori gyönyörű parkban két virágház is épült, ugyanakkor egy kis és egy nagy csorgója is volt.
A kastélyparkot Bálintitt György létesítette, melyből mára azonban már csak néhány öreg fa sejteti egykori képét, a halastó pedig elláposodott.

Források 
Keresztes Gyula: Maros megyei kastélyok és udvarházak. Marosvásárhely, 1995.
Vofkori László: Székelyföld útikönyve 1. Budapest, 1998.
Biró József: Erdélyi kastélyok. Budapest, 2002.
Bicsok Zoltán, Orbán Zsolt: “Isten segedelmével udvaromat megépítettem...” Történelmi családok kastélyai Erdélyben. Csíkszereda, 2011.

További információk 
Élő Erdély 
Székely Kalendárium

Románia kastélyai, palotái
A történelmi Magyarország kastélyai, palotái
Nagyernye nevezetes műemlék épülete a századi Bálintitt-kastély a község keleti oldalán lévő magaslaton áll . Története Nagyernye az egykori Marosszék legészakibb faluja , nevét az Ernyei nevű főúri családtól kapta . A korabeli dokumentumok szerint a települést előszörben Ernee néven említették . A nagyernyei birtok tulajdonosa évszázadokon át az Ernyei család volt , a későbbiekben a Bálintitt család házasság révén szerezte meg . A székelyderzsről származó Petky család egyik leszármazottja , Mária a század elején Bálintitt ( III. ) Györgyhöz ment feleségül , így került az ernyei birtok a br . Bálintittok kezére . Br . Bálintitt ( I. ) József1847-ben Marosszék főkirálybírája , majdben a királyi törvényszéki tábla tiszteletbeli , számfeletti bírája és nemzetőr-százados volt . Fia , br . Bálintitt ( II. ) Józsefa költő , műfordító, től császári és királyi kamarás,től a nyárádszeredai kerület országgyűlési képviselője volt . A Bálintitt család nagyernyei kastélya valószínűleg a században épült , késő barokk stílusban . A században az épületet neogótikus stílusban átalakították , a későbbiekben még többször is végeztek átalakításokat . Az építkezések br . Bálintitt ( II. ) Józsefmegrendelésére történtek . A század elején Bálintitt György , ( II. ) József egyik fia volt a tulajdonos . Korai halálát követően a birtokot öccse , Károlyvette át . Ő br . Feilitzsch Mária-Olgát vette feleségül , első gyermekük ifj. Károly ) volt az ernyei kastély utolsó tulajdonosa.ban a kastélyt átalakították , az északi szárnyat lebontották , így vált L alakúvá az épület . Az államosítás után, ben a község általános iskoláját rendezték be az épületben . A kastélyt a rendszerváltás után visszaszolgáltatták a családnak , ahol már csak az óvoda működik . Az épület állapota elfogadható , a park azonban már csak kevésbé emlékeztet az egykori díszes kastélykertre . Leírása Az egyszintes kastély alaprajza eredetileg U alakú volt , az átépítések következtében azonban L alakú lett , és elveszítette eredeti , szimmetrikus kiképzését . Főhomlokzatának bal oldali sarkát jelentősen átépítették : kétszintessé bővítették , és az emeleten egy öntöttvasból készült , konzolos erkély is helyet kapott . Az ablaknyílások egykor félkörívűek voltak , de a későbbiek során átalakították . A homlokzatokat főpárkány , az ablakkereteket könyöklő és szemöldökpárkányok díszítették . Az erkélyt tartó vaskonzolokat az átalakításkor nem szedték ki a falazatból . A kastélynakszobája volt , a két dór oszlopos szépen berendezett szalonban az ősök arcképeit helyezték el . Az épületben őrizték egykor a kiváló magyar humanista , Kovacsóczy Farkas kancellár levéltárát és értékes könyvtárát . A könyvtár kb.könyvet tartalmazott : magyar , német , francia és angol nyelvűeket , ugyanakkor sok régi orosz író műveit is , német fordításban . Építtetői , tulajdonosai A századi kastély építtetője a költő , műfordító br . Bálintitt ( II. ) Józsefvolt , akitől császári és királyi kamarás,től a nyárádszeredai kerület országgyűlési képviselője. ben jelent meg a Költemények című kötete , melyben saját versei mellett a kor német , francia és angol költőinek válogatott és általa lefordított versei is helyet kaptak . A század elején Bálintitt ( II. ) József egyik fia , György volt a tulajdonos , majd a birtokot öccse , Károlyvette át . Az ernyei kastély utolsó tulajdonosa ifj. Bálintit Károlyvolt . Br . Bálintitt Károly iskoláit Marosvásárhelyen , a bécsi Theresianumban , majd a budapesti Ludovika Katonai Akadémián végezte . Huszárként került az orosz frontraben , ugyanabban az évben Törökországba nevezték ki katonai attasé-helyettesnek . A világháborút követően , csakban térhetett vissza az ernyei birtokra . A rossz állapotban talált , részben kifosztott kastélyt a későbbiekben átalakíttatta . A felújítások során lebontatták az északi szárnyat , így az épület L alakúvá vált . Az utolsó nagyernyei báró , Bálintitt Károly azes deportálás elkerülése végett egy ideig Bukarestbe bujkált , majd Magyarországra menekült.ban feleségével br . Apor Évával együtt az Amerikai Egyesült Államokba emigráltak . A tengeren túl sokáig vezette az Amerikai Erdélyi Szövetséget , elnöke volt a New York-i Magyar Háznak , ő adta ki a Transsylvania című folyóiratot , és elnöke volt a három kontinensen élő huszárokat összetartó Társaskörnek . A kastély kertje A kastély előtti domboldalon terült el a nagyméretű park , melynek maradványai az egykori halastóval ma is jól láthatók . A nagy kiterjedésű , fákkal és virágokkal díszített park tavát csónakázásra is használták . A kertből a kastélyba vezető íves út a veranda előtti lépcsőfeljáróig tartott . A kastély előtt , baloldalt jegenyefák sorakoztak , amelyek a korra jellemző angolkertek mintájára voltak kialakítva . Az egykori gyönyörű parkban két virágház is épült , ugyanakkor egy kis és egy nagy csorgója is volt . A kastélyparkot Bálintitt György létesítette , melyből mára azonban már csak néhány öreg fa sejteti egykori képét , a halastó pedig elláposodott . Források Keresztes Gyula : Maros megyei kastélyok és udvarházak . Marosvásárhely , Vofkori László : Székelyföld útikönyve Budapest , Biró József : Erdélyi kastélyok . Budapest , Bicsok Zoltán , Orbán Zsolt : “Isten segedelmével udvaromat megépítettem...” Történelmi családok kastélyai Erdélyben . Csíkszereda , További információk Élő Erdély Székely Kalendárium Románia kastélyai , palotái A történelmi Magyarország kastélyai , palotái