Laredo (Texas)
Laredo város Texas állam déli részén, az Egyesült Államokban. Houstontól kb. 500 km-re délnyugatra, a mexikói határnál fekszik, a Rio Grande folyó mellett. Lakossága 245 ezer fő volt 2012-ben.

A települést a spanyolok alapították 1755-ben, később, 1846-ban a Texas Rangerek foglalták el, majd az 1846-1848-as mexikói háború után Texas része lett. Mexikói jellegét a mai napig megőrizte.

1840. január 12-én Jesús de Cárdenas földbirtokos és társai vezetésével kikiáltották egy város melletti településen a Rio Grande-i Köztársaságot. A köztársaság emlékét ma egyebek mellett múzeum őrzi a városban, sőt a város lobogója azonos a néhai állam zászlajával.

A város gazdaságilag kötődik a testvérvárosához, a határ másik oldalán fekvő Nuevo Laredóhoz, a két várost a Rio Grande fölött épített több híd köti össze.

Laredo fő bevételi forrása a külkereskedelem és a turizmus. A környéken állatokat tenyésztenek, kőolajat és földgázt termelnek ki.

Források 

 Reader's Digest: Világjárók lexikona, 1998

Fordítás 
 

Texas megyeszékhelyei
Mexikói–amerikai határ
Laredo város Texas állam déli részén , az Egyesült Államokban . Houstontól kb.km -re délnyugatra , a mexikói határnál fekszik , a Rio Grande folyó mellett . Lakosságaezer fő voltben . A települést a spanyolok alapítottákben , később, ban a Texas Rangerek foglalták el , majd azas mexikói háború után Texas része lett . Mexikói jellegét a mai napig megőrizte . 1840. januárén Jesús de Cárdenas földbirtokos és társai vezetésével kikiáltották egy város melletti településen a Rio Grande-i Köztársaságot . A köztársaság emlékét ma egyebek mellett múzeum őrzi a városban , sőt a város lobogója azonos a néhai állam zászlajával . A város gazdaságilag kötődik a testvérvárosához , a határ másik oldalán fekvő Nuevo Laredóhoz , a két várost a Rio Grande fölött épített több híd köti össze . Laredo fő bevételi forrása a külkereskedelem és a turizmus . A környéken állatokat tenyésztenek , kőolajat és földgázt termelnek ki . Források Reader's Digest : Világjárók lexikona , Fordítás Texas megyeszékhelyei Mexikói–amerikai határ