Murvica (Poličnik)
Murvica falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Poličnikhoz tartozik.

Fekvése
Zára központjától légvonalban 8 km-re, közúton 9 km-re északkeletre, községközpontjától 6 km-re délnyugatra, Dalmácia északi részén, Ravni kotar közepén fekszik.

Története
A középkorban területe zárai nemesek és polgárok birtoka volt. Egy időben középkori plébániatemploma után Sveta Sofijának nevezték. A murvica név 1439-ben és 1440-ben bukkan fel az írott forrásokban. Nevét az eperfáról (murva) kapta, amely nagy számban termett a határában. Egykori lakói közül az 1375-ben említett Dražoka Filipović, az 1381-ben említett Dragoslav Damjanov és az 1432-ben említett Dujam neve ismert. A 14. század végétől a Velencei Köztársaság-hoz tartozott. A velencei-török háborúk idején a velenceiek egyik határfaluja volt. A 18. század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot. 1797 és 1805 között Habsburg uralom alá került, majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. 1857-ben 266, 1910-ben 414 lakosa volt. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakói főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek, de sokan dolgoztak a közeli Zárán is. 2011-ben 701 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei
A Szeplőtelen fogantatás tiszteletére szentelt plébániatemploma 1898-ban épült. Építését akkor határozták el, amikor a temetőben álló régi plébániatemplom 1893-ban egy tűzvészben leégett. Megáldása 1899. január 8-án, felszentelése 1912. november 13-án történt. 1989-ben megújították. 1991 szeptemberében szerb gránáttalálat érte, melynek következtében kigyulladt és egész belseje kiégett. Elpusztult a neogótikus oltár a Szűzanya szobrával, Jézus szíve szobra, Szent Paszkál fogadalmi szobra és két harangja is. A templomot 1998-ban meghosszabbítva építették újjá. A régi faoltár helyett egy szembemiséző kőoltárt kapott, melyet Ivan Prenđa zárai érsek szentelt fel. Kő keresztelőmedencéje a nini óhorvát Višeslav keresztelőmedence mintájára készült. Az oltár mögött fából faragott, intarziás poliptichon látható a Szeplőtelen fogantatás, boldog Alojzije Stepinac, Szent Leopold Mandić, Szent Péter és Szent Pál apostolok alakjával. A Szeplőtelen fogantatás és Szent Paszkál szobrait fából faragták. A homlokzat feletti harangtoronyban két harang található.
Régi, Sarlós Boldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemploma a temetőben áll. Építési ideje nem ismert de köztudott, hogy a 17. század végén romos volt és 1868-ban valamennyire újjáépítették. Története során titulusa háromszor is változott. 1754-ben a Havas Boldogasszony tiszteletére szentelték, majd a 18. század végén bővítették és a Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelték fel, végül a 19. században kapta mai titulusát. 1893-ban egy tűzvészben leégett, de nem állították helyre csak újrafedték. Súlyosan megsérült a délszláv háborúban is. Helyreállítása 1994-ben kezdődött és 1995 augusztusában fejeződött be amikor a harangtoronyban elhelyezték a két harangot.

További információk
A falu weboldala 
Poličnik község hivatalos oldala 
A zárai érsekség honlapja

Jegyzetek

Zára megye települései
Murvica falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Poličnikhoz tartozik . Fekvése Zára központjától légvonalbankm-re , közútonkm-re északkeletre , községközpontjátólkm-re délnyugatra , Dalmácia északi részén , Ravni kotar közepén fekszik . Története A középkorban területe zárai nemesek és polgárok birtoka volt . Egy időben középkori plébániatemploma után Sveta Sofijának nevezték . A murvica névben ésben bukkan fel az írott forrásokban . Nevét az eperfáról ( murva ) kapta , amely nagy számban termett a határában . Egykori lakói közül azben említett Dražoka Filipović , azben említett Dragoslav Damjanov és azben említett Dujam neve ismert . A század végétől a Velencei Köztársaság-hoz tartozott . A velencei-török háborúk idején a velenceiek egyik határfaluja volt . A század végén Napóleon megszüntette a Velencei Köztársaságot.ésközött Habsburg uralom alá került , majd az egész Dalmáciával együtt az Első Francia Császárság része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig.benbenlakosa volt . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Lakói főként mezőgazdaságból és állattartásból éltek , de sokan dolgoztak a közeli Zárán is.benlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Szeplőtelen fogantatás tiszteletére szentelt plébániatemplomaban épült . Építését akkor határozták el , amikor a temetőben álló régi plébániatemplomban egy tűzvészben leégett . Megáldása januárán , felszentelése novemberán történt.ben megújították.szeptemberében szerb gránáttalálat érte , melynek következtében kigyulladt és egész belseje kiégett . Elpusztult a neogótikus oltár a Szűzanya szobrával , Jézus szíve szobra , Szent Paszkál fogadalmi szobra és két harangja is . A templomotban meghosszabbítva építették újjá . A régi faoltár helyett egy szembemiséző kőoltárt kapott , melyet Ivan Prenđa zárai érsek szentelt fel . Kő keresztelőmedencéje a nini óhorvát Višeslav keresztelőmedence mintájára készült . Az oltár mögött fából faragott , intarziás poliptichon látható a Szeplőtelen fogantatás , boldog Alojzije Stepinac , Szent Leopold Mandić , Szent Péter és Szent Pál apostolok alakjával . A Szeplőtelen fogantatás és Szent Paszkál szobrait fából faragták . A homlokzat feletti harangtoronyban két harang található . Régi , Sarlós Boldogasszony tiszteletére szentelt plébániatemploma a temetőben áll . Építési ideje nem ismert de köztudott , hogy a század végén romos volt ésban valamennyire újjáépítették . Története során titulusa háromszor is változott.ben a Havas Boldogasszony tiszteletére szentelték , majd a század végén bővítették és a Rózsafüzér királynője tiszteletére szentelték fel , végül a században kapta mai titulusát.ban egy tűzvészben leégett , de nem állították helyre csak újrafedték . Súlyosan megsérült a délszláv háborúban is . Helyreállításaben kezdődött ésaugusztusában fejeződött be amikor a harangtoronyban elhelyezték a két harangot . További információk A falu weboldala Poličnik község hivatalos oldala A zárai érsekség honlapja Jegyzetek Zára megye települései