Sveti Rok (Lovinac)
Sveti Rok falu Horvátországban Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Lovinachoz tartozik.

Fekvése 
Gospićtól légvonalban 30 km-re, közúton 41 km-re délkeletre, községközpontjától légvonalban 4 km-re, közúton 5 km-re délnyugatra a Likai-mező délkeleti részén, a Velebit-hegység déli vonulatának lábánál, az 1757 méter magas Vaganski vrh alatt, az A1-es autópálya és az 50-es számú főút között fekszik.

Története 
Sveti Rok már a középkorban is lakott település volt, középkori templomának alapfalai a mai plébániatemplom alatt rejtőznek. A hódoltság idejében török falu volt a helyén, melyet 1689-ben a Marko Mesić pap vezette felkelők szabadítottak fel a török uralom alól. A lakosság nagyrészt elmenekült, így a térség újra néptelen maradt. Az újratelepítés első szervezője Marko Mesić volt aki 1691 és 1712 között lényegében teljesen újratelepítette a területet. A betelepített lakosságot főként a bunyevácok képezték akik a Tengermellék és Észak-Dalmácia területéről érkeztek. Plébániáját 1790-ben alapították, előtte egyházilag Gračachoz tartozott. 1789-ben megépült a dalmáciai főútvonal részeként Gospić-Lovinac-Gračac főút, amely a település határán haladt át. 1832-ben megépült a Sveti Rok – Mali Alan – Obrovac út is, mely akkoriban a legrövidebb összeköttetést biztosította Lika és Észak-Dalmácia között. Még ebben az évben postahivatal nyílt a településen, amely 1892-ig működött itt, amikor Lovinacra helyezték át. Népiskoláját 1854-ben alapították. 1857-ben 2145, 1910-ben 1728 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gračaci járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben lakosságának 96 százaléka horvát volt. A honvédő háború során még ez év júliusában bekerítették a szerb szabadcsapatok. Szeptembertől elkezdődtek a tüzérségi támadások és novemberre lényegében az egész települést lerombolták. Lakossága elmenekült. A horvát hadsereg 1995. augusztus 6-án foglalta vissza. Plébániatemplomát 1999-ben építették újjá. A falunak 2011-ben 279 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Rókus tiszteletére szentelt plébániatemplomát 1763-ban építették a török által lerombolt középkori templom helyén. Felszentelése 1804-ben volt. 1991-ben a szerbek teljesen lerombolták. 1999-re építették újjá és az év augusztus 16-án Szent Rókus ünnepén szentelte fel dr. Mile Bogović az akkori fiume-zenggi segédpüspök. A faluban minden év augusztus 16-án nagy ünnepséget tartanak istentisztelettel, mulatsággal, amelyen összegyűlnek az innen elszármazottak is. Ezt az ünnepet a helyiek Rokovonak nevezik.
A településről kapta a nevét az 5670 méter hosszú Sveti Rok-alagút, amely az A1-es autópálya Velebit-hegységen való átjutását segíti. Az építkezést 1993-ban kezdték el; a nyugati alagutat 2003. június 30-án, a keleti alagutat pedig 2009. május 30-án adták át.
Innen indul a Velebit-hegységen átvezető 19. századi út, az ún. Majstorska cesta, amely a likai Sveti Rokot Alan településen keresztül a dalmáciai Obrovaccal köti össze. Az út neve a német „meisterstuck” szóból származik, ami remekművet jelent. Az építkezés 1820-ban kezdődött és 1832-ben fejeződött be Josip Kajetan Knežić határőr mérnök tervei szerint. A kereskedelem mellett a postai forgalom is itt folyt Bécs és Zára között.
A település palackozóüzeméről is nevezetes ahol az itteni ásványvizet a Sveti Rokot palackozzák.

Jegyzetek

Források 
 Lovinac község hivatalos oldala 
 Lovinac község információs oldala 
 A Gospić-Zenggi Püspökség honlapja 
 Lika kronológiája 

Lika-Zengg megye települései
Sveti Rok falu Horvátországban Lika-Zengg megyében . Közigazgatásilag Lovinachoz tartozik . Fekvése Gospićtól légvonalbankm-re , közútonkm-re délkeletre , községközpontjától légvonalbankm-re , közútonkm-re délnyugatra a Likai-mező délkeleti részén , a Velebit-hegység déli vonulatának lábánál , azméter magas Vaganski vrh alatt , az A1-es autópálya és azes számú főút között fekszik . Története Sveti Rok már a középkorban is lakott település volt , középkori templomának alapfalai a mai plébániatemplom alatt rejtőznek . A hódoltság idejében török falu volt a helyén , melyetben a Marko Mesić pap vezette felkelők szabadítottak fel a török uralom alól . A lakosság nagyrészt elmenekült , így a térség újra néptelen maradt . Az újratelepítés első szervezője Marko Mesić volt akiésközött lényegében teljesen újratelepítette a területet . A betelepített lakosságot főként a bunyevácok képezték akik a Tengermellék és Észak-Dalmácia területéről érkeztek . Plébániájátben alapították , előtte egyházilag Gračachoz tartozott.ben megépült a dalmáciai főútvonal részeként Gospić-Lovinac-Gračac főút , amely a település határán haladt át.ben megépült a Sveti Rok – Mali Alan – Obrovac út is , mely akkoriban a legrövidebb összeköttetést biztosította Lika és Észak-Dalmácia között . Még ebben az évben postahivatal nyílt a településen , amelyig működött itt , amikor Lovinacra helyezték át . Népiskolájátben alapították.benbenlakosa volt . A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gračaci járásához tartozott . Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben lakosságánakszázaléka horvát volt . A honvédő háború során még ez év júliusában bekerítették a szerb szabadcsapatok . Szeptembertől elkezdődtek a tüzérségi támadások és novemberre lényegében az egész települést lerombolták . Lakossága elmenekült . A horvát hadsereg augusztusán foglalta vissza . Plébániatemplomátben építették újjá . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Rókus tiszteletére szentelt plébániatemplomátban építették a török által lerombolt középkori templom helyén . Felszenteléseben volt.ben a szerbek teljesen lerombolták. re építették újjá és az év augusztusán Szent Rókus ünnepén szentelte fel dr. Mile Bogović az akkori fiume-zenggi segédpüspök . A faluban minden év augusztusán nagy ünnepséget tartanak istentisztelettel , mulatsággal , amelyen összegyűlnek az innen elszármazottak is . Ezt az ünnepet a helyiek Rokovonak nevezik . A településről kapta a nevét azméter hosszú Sveti Rok-alagút , amely az A1-es autópálya Velebit-hegységen való átjutását segíti . Az építkezéstban kezdték el ; a nyugati alagutat júniusán , a keleti alagutat pedig májusán adták át . Innen indul a Velebit-hegységen átvezető századi út , az ún . Majstorska cesta , amely a likai Sveti Rokot Alan településen keresztül a dalmáciai Obrovaccal köti össze . Az út neve a német „ meisterstuck” szóból származik , ami remekművet jelent . Az építkezésban kezdődött ésben fejeződött be Josip Kajetan Knežić határőr mérnök tervei szerint . A kereskedelem mellett a postai forgalom is itt folyt Bécs és Zára között . A település palackozóüzeméről is nevezetes ahol az itteni ásványvizet a Sveti Rokot palackozzák . Jegyzetek Források Lovinac község hivatalos oldala Lovinac község információs oldala A Gospić-Zenggi Püspökség honlapja Lika kronológiája Lika-Zengg megye települései