Žagrović
Žagrović falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Kninhez tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 3, közúton 6 km-re északnyugatra, Dalmácia északi-középső részén, Bukovica területén, a Krka jobb partja és a Zágráb – Split főút közelében fekszik.

Története 
A szerbek betelepülése a 16. század elején kezdődött. Knin környékén már 1511-ben nagy számú szerb lakosság érkezett, majd főként Bosznia és Hercegovina területéről 1523 és 1527 között Dalmácia területére is sok szerb települt. A žagrovići pravoszláv templom 1537-ben épült. A következő századokban a környező falvak lakossága már mind pravoszláv többségű volt. A településnek 1857-ben 958, 1910-ben 1228 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1991-ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. A településnek 2011-ben 637 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomát 1537-ben építették gótikus stílusban. A templom egyhajós épület félköríves apszissal, oldalt kétosztatú, a homlokzaton háromosztatú ablakokkal. A templomot temető övezi.

Jegyzetek

További információk
 Knin város hivatalos oldala 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 Knin város információs portálja 
 A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja 

Šibenik-Knin megye települései
Žagrović falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Kninhez tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re északnyugatra , Dalmácia északi-középső részén , Bukovica területén , a Krka jobb partja és a Zágráb – Split főút közelében fekszik . Története A szerbek betelepülése a század elején kezdődött . Knin környékén márben nagy számú szerb lakosság érkezett , majd főként Bosznia és Hercegovina területérőlésközött Dalmácia területére is sok szerb települt . A žagrovići pravoszláv templomben épült . A következő századokban a környező falvak lakossága már mind pravoszláv többségű volt . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett.ben csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei Szent Miklós püspök tiszteletére szentelt szerb pravoszláv templomátben építették gótikus stílusban . A templom egyhajós épület félköríves apszissal , oldalt kétosztatú , a homlokzaton háromosztatú ablakokkal . A templomot temető övezi . Jegyzetek További információk Knin város hivatalos oldala Knin turisztikai irodájának honlapja Knin város információs portálja A dalmáciai pravoszláv püspökség honlapja Šibenik-Knin megye települései