Energiafordulat az egyes államokban
Az energiaátmenet a világ egyes államaiban azokat a világ egészére kiterjedő erőfeszítéseket írja le, melyeknek az a célja, hogy a fennálló, fosszilis energiaforrásokra és atomenergiára építő energiarendszereket a megújuló energiák segítségével fenntartható energiarendszerré alakítsák át. A sok ipari országban és fejlődő országban folyamatban lévő ún. energiafordulat során azonban az egyes országok politikai megközelítése részben nagyon erősen eltér egymástól.

Az energiafordulat motivációja és háttere 

A megújuló energiákra alapozott átmenetet a fosszilis energiahordozókról, valamint a nukleáris energia nem fenntartható használatáról a fenntartható energiaellátásra  energiafordulatnak nevezzük. Az energiaátmenetnek az a célja, hogy az energiagazdaság által okozott ökológiai és gazdasági problémákat minimális mértékűre csökkentsék, és az ennek során keletkező, az energiagazdaság által eddig be nem árazott külső költségeket teljes egészében beépítsék az energiatermelésbe. Az egyértelműen az ember által okozott globális felmelegedés miatt napjainkban alapvető fontosságú az energiagazdaság dekarbonizálása: ez azt jelenti, hogy felhagyunk az olyan energiahordozók használatával, mint a kőolaj, a szén és a földgáz. Az energiafordulat fontos okai között meg lehet említeni még a fosszilis energiahordozók végességét és az atomenergia veszélyeit. A globális energiaprobléma megoldása a 21. század legfontosabb kihívása.

Az energiafordulat magában foglalja az áramtermelést, a fűtést-hűtést, a mobilitást (szállítást), továbbá, hosszabb távon, a műanyagok és a műtrágya nyersanyagaként szolgáló fosszilis anyagok használatának megszüntetését is. A szén és a kőolaj felhasználása megszüntetésének azzal kell még járnia, hogy a fosszilis energiahordozók nagy részének a föld méhében kell maradnia. A fordulat döntően fontos elemei: a megújuló energiák kiépítése, az energiahatékonyság növelése és az energiatakarékossági lépések megvalósítása. A megújuló energiák magukban foglalják a szélenergiát, a napenergiát (naphőerőművek és napelemek), az ár-apály-erőműveket, a bioenergiát, a vízerőműveket és a geotermikus energiát. Ezenkívül hőpumpák és elektromosság biztosította mobilitás segítségével fontos szerepet kap a fűtés és a közlekedés elektromosságra történő átállítása. A hagyományos energiahordozókról a megújuló energiákra való átállás a világ több államában zajlik. Mind az elképzelések, mind a megvalósításukhoz szükséges technikák ismertek. Tisztán technikai szempontból nézve egy teljes, az egész világra kiterjedő energiafordulat körülbelül 2030-ig megvalósítható lenne, de többek között politikai és gyakorlati problémák miatt, úgy tűnik, hogy csak 2050-re lehetséges ez az átállás. Az átállás legnagyobb akadályának a politikai akarat hiányát tartják. Mind globális szinten, mind Németországra kiszámítva tanulmányok arra az eredményre jutottak, hogy egy megújuló energiarendszerben az energiaköltségek ugyanakkorák lennének, mint a hagyományos fosszilis üzemanyagokra és atomenergiára alapozó energiarendszerben.

A nyilvános diskurzusban az energiafordulatot leszűkítő értelemben csak az áramtermelésre vonatkoztatják, mely Németországban a teljes energiaszektor kereken 20 százalékát teszi csak ki. A politikai és nyilvános viták gyakran azt is figyelmen kívül hagyják, hogy a technikai stratégiaként felfogott megújuló energiákon és energiahatékonyságon kívül említett energiatakarékossággal arra utalnak, hogy egy sikeres energiafordulattal a viselkedési mintáknak is meg kell változniuk, tehát kevesebb energiafelhasználással is meg kell elégedni.

Az energiaátmenet további alakulása 

Az energiaátmenet úttörőjének Dánia számít, mely már 2012-ben villamosáram-szükségletének 30 százalékát szélenergiából fedezte. Dánia célul tűzte ki, hogy 2050-ig az energiagazdaság mindhárom ágában, tehát az áramtermelésben, a fűtésben és a közlekedésben, 100 százalékban megújulókból fedezi energiaszükségletét. Nagyon fontos még a német energiafordulat, mely szerte az egész világban követőkre talált, de vannak kritizálói és elutasítói is. Noha a német energiafordulatot helytelenül Németország másodszor meghozott, az atomenergiától való megszabadulást előíró döntésével azonosítják, az energiafordulat Németországban már az 1980-as években megkezdődött a megújuló energiák támogatásával és az új atomerőműprojektek leállításával.

A fosszilis energiahordozókra alapozott erőművek megépítésével járó súlyos környezetszennyezés, pl. a szmog, a vízszennyezés, a talajok elszennyeződése, a fosszilis energiahordozók véges mennyisége, a készletek fogyása és megdrágulása, valamint külön kiemelendően az elégetésük által bekövetkező globális felmelegedés számos más fejlett országban ahhoz vezetett, hogy a fosszilis energiahordozók energiaellátásban játszott szerepét átgondolták. Időközben több államban bevezették az energiafordulatot.
Éppen Kínában, ahol a környezetvédelmi problémák miatt a lakosság újra és újra tiltakozott, az utóbbi időkben határozott politikai erőfeszítéseket tettek, hogy gátat szabjanak a fosszilis energiahordozók negatív hatásainak kivédésére: szigorúbb, állami intézkedéseket hoztak és masszívan előmozdítják a megújuló energiákat és az energiahatékonyságot. 2013-ban Kína vezető szerepet játszott a szélenergia kapacitások, napelemek és okos elektromos hálózatok gyártásában és telepítésében egyaránt; ráadásul az ország a megújuló energiákba való legnagyobb befektető és a világ legjelentősebb zöldáram-termelője. Ezzel párhuzamosan sok állam számára a fosszilis energiahordozók megtakarítása a megújuló energiákra való átállás tekintetében döntő fontosságú, mivel a megtakarítás teszi lehetővé számukra az energiaimport csökkentését és ezzel párhuzamosan az ellátás biztonságának megjavítását. Ezzel párhuzamosan csökken az energiaforrások megszerzéséért folytatott katonai konfliktusok veszélye. Nemzetek feletti szinten több szervezet is támogatja az energiaellátás átalakítását. A különféle módszerek jobb koordinálása érdekében 2010-ben megalapították a Megújuló Energiák Nemzetközi Szervezetét, az IRENA-t. A szervezet azt tekinti a céljának, hogy szerte az egész világban támogassa a megújuló energiák alkalmazását és fenntartható használatát.

Az ENSZ főtitkársága bejelentette, hogy ütemezési terveket fog elkészíteni a globális gazdaság dekarbonizálására. 2014 júniusában az ENSZ főtitkára, Ban-Ki Mun kiadta Az erőteljes dekarbonizációhoz vezető utak (Pathways to Deep Decarbonisation) jelentését, melyben többek között 12 állam 12 ipari ország fenntartható fejlődéséhez és dekarbonizációhoz vezető utak találhatók meg.

A szoláris energiarendszerekkel foglalkozó Frauhoffer Intézet annak mérésére, hogy az egyes országokban az energiafordulat mennyire haladt előre, kifejlesztette az energia átalakítási indexet (ETI). Ez a mutató méri mind azt, hogy mennyire terjedt el a megújuló energiákra (pl. a napenergiára) alapozott áramtermelés és azt is, hogy mennyire használják hatékonyan az energiát. Svédország, az egy szinten álló Brazília és Japán és Nagy-Britannia mögött Németország a negyedik helyen áll. A megújulók 1990 óta lezajlott növekedését tekintve azonban Németország Nagy-Britanniával együtt az első helyen áll. Az EU tagállamainál figyelembe kell venni, hogy ezek az államok a nemzeti energiamix és, ezzel párhuzamosan, a nemzeti energiafejlődési utak tekintetében ugyan szuverén módon döntenek, de – a határokat átlépő áram- és földgáz-hálózatokhoz való csatlakozás, valamint az olyan szabályozás, mint az emissziókereskedelem következtében – mégis erős kölcsönhatások állnak fenn az EU törvényhozása és az egymással szomszédos országok energiapolitikái között.

Belgium 

Im Jahr 2003 beschloss Belgien unter einer Regierungskoalition mit grüner Beteiligung den Atomausstieg bis zum Jahr 2025. Demnach sollten alle 8 vorhandenen Reaktorblöcke in den beiden Kernkraftwerken Tihange und Doel nach 40 Jahren Betrieb außer Dienst gestellt werden. Ein Neubau von Kernkraftwerken wurde gesetzlich verboten. Dieses Gesetz wurde in den Folgejahren kontrovers diskutiert und auch eine Laufzeitverlängerung in die Debatte eingebracht, es kam jedoch zu keinen Gesetzesänderungen. Nach der Nuklearkatastrophe von Fukushima wurde der Atomausstieg bis 2025 bestätigt. Zugleich wurde die Laufzeit von Tihange I um 10 Jahre auf 2025 verlängert, während die Kraftwerke Doel 1 und 2 dafür 2015 abgeschaltet werden sollten. 

Nachdem in den beiden Reaktordruckbehältern der Blöcke Doel 3 und Tihange 2 mehrere Tausend Risse infolge von Materialschäden entdeckt worden waren, erhielten die Blöcke Doel 1 und 2 eine Laufzeitverlängerung bis 2015. Bisher fehlt jedoch noch die Freigabe der Atomsicherheitsbehörde FANC für den Weiterbetrieb. Hingegen ist unsicher, ob die beiden beschädigten Blöcke repariert werden können oder endgültig stillgelegt werden müssen. Beide Blöcke wurden im März 2014 auf Anordnung der FANC heruntergefahren und sollen frühestens 2016 wieder in Betrieb genommen werden können.

Beim Ausbau der erneuerbaren Energien strebt Belgien bis 2020 einen Anteil von 13% am Bruttoendenergieverbrauch an. Mit Stand 2014 lag der Anteil bei 8,0%, womit er sich gegenüber 2004 (1,9) mehr als vervierfacht hat. Ende 2014 waren in Belgien Windkraftanlagen mit einer Leistung von 1.959 MW installiert. Bedeutendester Einzelproduzent war der Offshore-Windpark Thorntonbank mit einer installierten Leistung von 325 MW. An Photovoltaik-Leistung waren Ende 2014 3.105 MWp vorhanden. Dies entspricht ca. 277 W/Einwohner und ist der dritthöchste Wert in der EU nach Deutschland und Italien.

Jegyzetek

Fordítás 

Megújuló energia
Az energiaátmenet a világ egyes államaiban azokat a világ egészére kiterjedő erőfeszítéseket írja le , melyeknek az a célja , hogy a fennálló , fosszilis energiaforrásokra és atomenergiára építő energiarendszereket a megújuló energiák segítségével fenntartható energiarendszerré alakítsák át . A sok ipari országban és fejlődő országban folyamatban lévő ún. energiafordulat során azonban az egyes országok politikai megközelítése részben nagyon erősen eltér egymástól . Az energiafordulat motivációja és háttere A megújuló energiákra alapozott átmenetet a fosszilis energiahordozókról , valamint a nukleáris energia nem fenntartható használatáról a fenntartható energiaellátásra energiafordulatnak nevezzük . Az energiaátmenetnek az a célja , hogy az energiagazdaság által okozott ökológiai és gazdasági problémákat minimális mértékűre csökkentsék , és az ennek során keletkező , az energiagazdaság által eddig be nem árazott külső költségeket teljes egészében beépítsék az energiatermelésbe . Az egyértelműen az ember által okozott globális felmelegedés miatt napjainkban alapvető fontosságú az energiagazdaság dekarbonizálása : ez azt jelenti , hogy felhagyunk az olyan energiahordozók használatával , mint a kőolaj , a szén és a földgáz . Az energiafordulat fontos okai között meg lehet említeni még a fosszilis energiahordozók végességét és az atomenergia veszélyeit . A globális energiaprobléma megoldása a század legfontosabb kihívása . Az energiafordulat magában foglalja az áramtermelést , a fűtést-hűtést , a mobilitást ( szállítást ) , továbbá , hosszabb távon , a műanyagok és a műtrágya nyersanyagaként szolgáló fosszilis anyagok használatának megszüntetését is . A szén és a kőolaj felhasználása megszüntetésének azzal kell még járnia , hogy a fosszilis energiahordozók nagy részének a föld méhében kell maradnia . A fordulat döntően fontos elemei : a megújuló energiák kiépítése , az energiahatékonyság növelése és az energiatakarékossági lépések megvalósítása . A megújuló energiák magukban foglalják a szélenergiát , a napenergiát ( naphőerőművek és napelemek ) , az ár-apály-erőműveket , a bioenergiát , a vízerőműveket és a geotermikus energiát . Ezenkívül hőpumpák és elektromosság biztosította mobilitás segítségével fontos szerepet kap a fűtés és a közlekedés elektromosságra történő átállítása . A hagyományos energiahordozókról a megújuló energiákra való átállás a világ több államában zajlik . Mind az elképzelések , mind a megvalósításukhoz szükséges technikák ismertek . Tisztán technikai szempontból nézve egy teljes , az egész világra kiterjedő energiafordulat körülbelülig megvalósítható lenne , de többek között politikai és gyakorlati problémák miatt , úgy tűnik , hogy csakre lehetséges ez az átállás . Az átállás legnagyobb akadályának a politikai akarat hiányát tartják . Mind globális szinten , mind Németországra kiszámítva tanulmányok arra az eredményre jutottak , hogy egy megújuló energiarendszerben az energiaköltségek ugyanakkorák lennének , mint a hagyományos fosszilis üzemanyagokra és atomenergiára alapozó energiarendszerben . A nyilvános diskurzusban az energiafordulatot leszűkítő értelemben csak az áramtermelésre vonatkoztatják , mely Németországban a teljes energiaszektor kerekenszázalékát teszi csak ki . A politikai és nyilvános viták gyakran azt is figyelmen kívül hagyják , hogy a technikai stratégiaként felfogott megújuló energiákon és energiahatékonyságon kívül említett energiatakarékossággal arra utalnak , hogy egy sikeres energiafordulattal a viselkedési mintáknak is meg kell változniuk , tehát kevesebb energiafelhasználással is meg kell elégedni . Az energiaátmenet további alakulása Az energiaátmenet úttörőjének Dánia számít , mely márben villamosáram-szükségleténekszázalékát szélenergiából fedezte . Dánia célul tűzte ki , hogyig az energiagazdaság mindhárom ágában , tehát az áramtermelésben , a fűtésben és a közlekedésben, százalékban megújulókból fedezi energiaszükségletét . Nagyon fontos még a német energiafordulat , mely szerte az egész világban követőkre talált , de vannak kritizálói és elutasítói is . Noha a német energiafordulatot helytelenül Németország másodszor meghozott , az atomenergiától való megszabadulást előíró döntésével azonosítják , az energiafordulat Németországban már azas években megkezdődött a megújuló energiák támogatásával és az új atomerőműprojektek leállításával . A fosszilis energiahordozókra alapozott erőművek megépítésével járó súlyos környezetszennyezés , pl. a szmog , a vízszennyezés , a talajok elszennyeződése , a fosszilis energiahordozók véges mennyisége , a készletek fogyása és megdrágulása , valamint külön kiemelendően az elégetésük által bekövetkező globális felmelegedés számos más fejlett országban ahhoz vezetett , hogy a fosszilis energiahordozók energiaellátásban játszott szerepét átgondolták . Időközben több államban bevezették az energiafordulatot . Éppen Kínában , ahol a környezetvédelmi problémák miatt a lakosság újra és újra tiltakozott , az utóbbi időkben határozott politikai erőfeszítéseket tettek , hogy gátat szabjanak a fosszilis energiahordozók negatív hatásainak kivédésére : szigorúbb , állami intézkedéseket hoztak és masszívan előmozdítják a megújuló energiákat és az energiahatékonyságot.ban Kína vezető szerepet játszott a szélenergia kapacitások , napelemek és okos elektromos hálózatok gyártásában és telepítésében egyaránt ; ráadásul az ország a megújuló energiákba való legnagyobb befektető és a világ legjelentősebb zöldáram-termelője . Ezzel párhuzamosan sok állam számára a fosszilis energiahordozók megtakarítása a megújuló energiákra való átállás tekintetében döntő fontosságú , mivel a megtakarítás teszi lehetővé számukra az energiaimport csökkentését és ezzel párhuzamosan az ellátás biztonságának megjavítását . Ezzel párhuzamosan csökken az energiaforrások megszerzéséért folytatott katonai konfliktusok veszélye . Nemzetek feletti szinten több szervezet is támogatja az energiaellátás átalakítását . A különféle módszerek jobb koordinálása érdekébenben megalapították a Megújuló Energiák Nemzetközi Szervezetét , az IRENA-t . A szervezet azt tekinti a céljának , hogy szerte az egész világban támogassa a megújuló energiák alkalmazását és fenntartható használatát . Az ENSZ főtitkársága bejelentette , hogy ütemezési terveket fog elkészíteni a globális gazdaság dekarbonizálására.júniusában az ENSZ főtitkára, Ban-Ki Mun kiadta Az erőteljes dekarbonizációhoz vezető utak ( Pathways to Deep Decarbonisation ) jelentését , melyben többek közöttállamipari ország fenntartható fejlődéséhez és dekarbonizációhoz vezető utak találhatók meg . A szoláris energiarendszerekkel foglalkozó Frauhoffer Intézet annak mérésére , hogy az egyes országokban az energiafordulat mennyire haladt előre , kifejlesztette az energia átalakítási indexet ( ETI ) . Ez a mutató méri mind azt , hogy mennyire terjedt el a megújuló energiákra ( pl. a napenergiára ) alapozott áramtermelés és azt is , hogy mennyire használják hatékonyan az energiát . Svédország , az egy szinten álló Brazília és Japán és Nagy-Britannia mögött Németország a negyedik helyen áll . A megújulókóta lezajlott növekedését tekintve azonban Németország Nagy-Britanniával együtt az első helyen áll . Az EU tagállamainál figyelembe kell venni , hogy ezek az államok a nemzeti energiamix és , ezzel párhuzamosan , a nemzeti energiafejlődési utak tekintetében ugyan szuverén módon döntenek , de – a határokat átlépő áram- és földgáz-hálózatokhoz való csatlakozás , valamint az olyan szabályozás , mint az emissziókereskedelem következtében – mégis erős kölcsönhatások állnak fenn az EU törvényhozása és az egymással szomszédos országok energiapolitikái között . Belgium Im Jahrbeschloss Belgien unter einer Regierungskoalition mit grüner Beteiligung den Atomausstieg bis zum Jahr Demnach sollten allevorhandenen Reaktorblöcke in den beiden Kernkraftwerken Tihange und Doel nachJahren Betrieb außer Dienst gestellt werden . Ein Neubau von Kernkraftwerken wurde gesetzlich verboten . Dieses Gesetz wurde in den Folgejahren kontrovers diskutiert und auch eine Laufzeitverlängerung in die Debatte eingebracht , es kam jedoch zu keinen Gesetzesänderungen . Nach der Nuklearkatastrophe von Fukushima wurde der Atomausstieg bisbestätigt . Zugleich wurde die Laufzeit von Tihange I umJahre aufverlängert , während die Kraftwerke Doelunddafürabgeschaltet werden sollten . Nachdem in den beiden Reaktordruckbehältern der Blöcke Doelund Tihangemehrere Tausend Risse infolge von Materialschäden entdeckt worden waren , erhielten die Blöcke Doelundeine Laufzeitverlängerung bis Bisher fehlt jedoch noch die Freigabe der Atomsicherheitsbehörde FANC für den Weiterbetrieb . Hingegen ist unsicher , ob die beiden beschädigten Blöcke repariert werden können oder endgültig stillgelegt werden müssen . Beide Blöcke wurden im Märzauf Anordnung der FANC heruntergefahren und sollen frühestenswieder in Betrieb genommen werden können . Beim Ausbau der erneuerbaren Energien strebt Belgien biseinen Anteil von am Bruttoendenergieverbrauch an . Mit Standlag der Anteil bei0 % , womit er sich gegenüber( 1,9 ) mehr als vervierfacht hat . Endewaren in Belgien Windkraftanlagen mit einer Leistung von959 MW installiert . Bedeutendester Einzelproduzent war der Offshore-Windpark Thorntonbank mit einer installierten Leistung vonMW. An Photovoltaik-Leistung waren Ende3.105 MWp vorhanden . Dies entspricht ca.W/Einwohner und ist der dritthöchste Wert in der EU nach Deutschland und Italien . Jegyzetek Fordítás Megújuló energia