Mărăști-i csata
A mărăști-i csata az első világháború román frontjának egyik összecsapása volt 1917 nyarán. A dél-moldvai Mărăști térségébe irányuló román-orosz offenzíva elsődleges célja a keleti fronton zajló Kerenszkij-offenzíva támogatása lett volna. Habár a hadművelet kezdetben jelentős sikereket ért el, az orosz offenzíva kudarcba fulladása után a mărăști-i offenzívát is leállították.

Előzmények 
1917 elejére – a központi hatalmak sikeres hadműveleteinek köszönhetően – a román hadsereg nagyjából a történelmi Moldva területére szorult vissza, feladva a teljes Havasalföldet és Dobrudzsát. 1916. december 6-án Bukarest is elesett, így a román kormány Jászvásárba helyezte át székhelyét.

1917 tavaszán azonban megkezdődött egy, a keleti fronton indítandó orosz offenzíva terveinek kidolgozása, mely nevét kiötlőjéről, Alekszandr Fjodorovics Kerenszkij védelmi miniszterről kapta. Kerenszkij – az orosz offenzívával párhuzamosan – számított a szövetséges Románia segítségére is, melynek Moldva térségében kellett megindítania támadását a német és osztrák-magyar vonalak ellen. A moldvai offenzíva megtervezése Alexandru Averescu román tábornokra hárult. Averescu a támadás végrehajtására az 1. és a 2. román hadsereget rendelte a frontvonalba, a 7. és a 9. orosz hadsereggel megerősítve. Az 1. hadsereg Nămoloasa, míg a 2. Mărăști irányába volt hivatott megindítani a támadást. Az offenzíva siker esetén a teljes 9. német hadsereg bekerítésével és megsemmisítésével, valamint a Román-alföldre való kijutással kecsegtetett.

A csata 

Az offenzíva 1917. július 22-én, déli 12 órakor vette kezdetét egy heves tüzérségi előkészítéssel, mely nyolc órán át tartott. A tüzérségi támadást másnap megismételték, majd 24-én hajnalban, 03:50-kor kezdetét vette a román-orosz gyalogság rohama az ellenséges állások ellen. A sötétség leple alatt véghezvitt támadás megtette hatását, a német-osztrák-magyar csapatok rövid ellenállás után Mărăști faluig vonultak vissza. A visszavonuló ellenséget üldözve, a 22. román gyaloghadosztály elfoglalta a település közvetlen környékét uraló magaslatot, ahonnan állandó tűz alatt tarthatták a központi hatalmak csapatait. A német és osztrák–magyar hadvezetés így elrendelte a település kiürítését.

Az Averescu által kidolgozott haditerv értelmében, a Mărăști-i támadással párhuzamosan kellett volna sor kerüljön a Nămoloasa irányába indított támadásra, ennek megindítása azonban nem volt kivitelezhető, mert az orosz hadvezetés – a Kerenszkij-offenzíva egyre inkább érezhető kudarca miatt – átcsoportosította a román fronton harcoló csapatainak zömét a galíciai frontvonalra. Az offenzíva folytatása így értelmetlenné vált, ennek ellenére a román csapatok augusztus 1-ig folytatták az ellenséges állások ostromlását, a frontvonalt mintegy 35 km-re tolva délre.

Következmények 
Bár elsődleges céljait nem érte el, a Mărăști-i offenzíva volt az első világháború román frontjának legsikeresebb hadművelete – az antant szemszögéből. A hadművelet egy mintegy 35 km-s területnyereséget eredményezett, emellett pedig jelentős mértékben javított a román katonák morálján is.

A Mărăști-i offenzívára válaszul, augusztusban a központi hatalmak megkísérelték végleg letörni a román ellenállást, támadásba lendülve Mărășești térségében és az Ojtoz-patak völgyében (lásd a Mărășești-i csata és Ojtozi csata (1917) szócikkeket). A román csapatok ellenállásának köszönhetően azonban mindkét támadás meghiúsult, a frontvonal pedig huzamosabb időre stabilizálódott.

Források 
Laurențiu Dologa: Să ne amintim: Bătăliile de la Mărăști, Mărășești si Oituz  
Hitchins, Keith: România (1866-1947). (Humanitas Könyvkiadó, Bukarest, 1998)

1917 hadműveletei
Csaták az első világháború román frontján
Németország csatái az első világháborúban
Az Osztrák–Magyar Monarchia csatái az első világháborúban
Oroszország csatái az első világháborúban
Románia csatái az első világháborúban
A mărăști-i csata az első világháború román frontjának egyik összecsapása voltnyarán . A dél-moldvai Mărăști térségébe irányuló román-orosz offenzíva elsődleges célja a keleti fronton zajló Kerenszkij-offenzíva támogatása lett volna . Habár a hadművelet kezdetben jelentős sikereket ért el , az orosz offenzíva kudarcba fulladása után a mărăști-i offenzívát is leállították . Előzmények 1917 elejére – a központi hatalmak sikeres hadműveleteinek köszönhetően – a román hadsereg nagyjából a történelmi Moldva területére szorult vissza , feladva a teljes Havasalföldet és Dobrudzsát. decemberán Bukarest is elesett , így a román kormány Jászvásárba helyezte át székhelyét . 1917 tavaszán azonban megkezdődött egy , a keleti fronton indítandó orosz offenzíva terveinek kidolgozása , mely nevét kiötlőjéről , Alekszandr Fjodorovics Kerenszkij védelmi miniszterről kapta . Kerenszkij – az orosz offenzívával párhuzamosan – számított a szövetséges Románia segítségére is , melynek Moldva térségében kellett megindítania támadását a német és osztrák-magyar vonalak ellen . A moldvai offenzíva megtervezése Alexandru Averescu román tábornokra hárult . Averescu a támadás végrehajtására az és a román hadsereget rendelte a frontvonalba , a és a orosz hadsereggel megerősítve . Az hadsereg Nămoloasa , míg a Mărăști irányába volt hivatott megindítani a támadást . Az offenzíva siker esetén a teljes német hadsereg bekerítésével és megsemmisítésével , valamint a Román-alföldre való kijutással kecsegtetett . A csata Az offenzíva júliusén , déliórakor vette kezdetét egy heves tüzérségi előkészítéssel , mely nyolc órán át tartott . A tüzérségi támadást másnap megismételték , majdén hajnalban,50-kor kezdetét vette a román-orosz gyalogság rohama az ellenséges állások ellen . A sötétség leple alatt véghezvitt támadás megtette hatását , a német-osztrák-magyar csapatok rövid ellenállás után Mărăști faluig vonultak vissza . A visszavonuló ellenséget üldözve , a román gyaloghadosztály elfoglalta a település közvetlen környékét uraló magaslatot , ahonnan állandó tűz alatt tarthatták a központi hatalmak csapatait . A német és osztrák–magyar hadvezetés így elrendelte a település kiürítését . Az Averescu által kidolgozott haditerv értelmében , a Mărăști-i támadással párhuzamosan kellett volna sor kerüljön a Nămoloasa irányába indított támadásra , ennek megindítása azonban nem volt kivitelezhető , mert az orosz hadvezetés – a Kerenszkij-offenzíva egyre inkább érezhető kudarca miatt – átcsoportosította a román fronton harcoló csapatainak zömét a galíciai frontvonalra . Az offenzíva folytatása így értelmetlenné vált , ennek ellenére a román csapatok augusztusig folytatták az ellenséges állások ostromlását , a frontvonalt mintegykm-re tolva délre . Következmények Bár elsődleges céljait nem érte el , a Mărăști-i offenzíva volt az első világháború román frontjának legsikeresebb hadművelete – az antant szemszögéből . A hadművelet egy mintegykm-s területnyereséget eredményezett , emellett pedig jelentős mértékben javított a román katonák morálján is . A Mărăști-i offenzívára válaszul , augusztusban a központi hatalmak megkísérelték végleg letörni a román ellenállást , támadásba lendülve Mărășești térségében és az Ojtoz-patak völgyében ( lásd a Mărășești-i csata és Ojtozi csataszócikkeket ) . A román csapatok ellenállásának köszönhetően azonban mindkét támadás meghiúsult , a frontvonal pedig huzamosabb időre stabilizálódott . Források Laurențiu Dologa : Să ne amintim : Bătăliile de la Mărăști , Mărășești si Oituz Hitchins , Keith : România ( Humanitas Könyvkiadó , Bukarest , 1917 hadműveletei Csaták az első világháború román frontján Németország csatái az első világháborúban Az Osztrák–Magyar Monarchia csatái az első világháborúban Oroszország csatái az első világháborúban Románia csatái az első világháborúban