Homoród mente
Homoród mente, kistáj, ahol a Hargitából eredő 59 km hosszú Nagy- és 46 km hosszan húzódó Kis-Homoród patakok hosszanti völgyeiben fekvő falvak településfüzérei találhatók, az egykori Udvarhelyszék keleti és déli részén.

Nevének eredete
Nevét 1421-ben Humrud alakban említették először. A Homoród név a magyar nyelvterületen számos helyen fordul elő, a név a meder alakjára utal. A Homoród folyónév magyar közszóból alakult, a folyómeder homorú alakjával kapcsolatos; a folyónév a homoró melléknév d- képzős származéka. A völgy falvai tehát a víz nevét kapták.

Leírása
Jellemzőek az apró falvak, néhány községgel és megtalálható két város is. A vallási tolerancia földje: nagyrészt lakosai unitárius, katolikus, református, ortodox, evangélikus, lutheránus, baptista és jehova vallásúak. Nemzetiségi felosztás szerint magyar, román, cigány, szász vagy német lakosság lakja.

Városok: Szentegyháza, Kőhalom

Községek: Kaca, Kápolnásfalu, Lövéte, Homoród, Homoródalmás, Homoródszentmárton, Oklánd tartozik hozzá közigazgatásilag és ezeknek a 22 faluja.

Vízrajzilag pedig az egykori Udvarhelyszék területéből 19 település; Ége, Székelydálya, Petek, Homoródjánosfalva, Homoróddaróc, Homoródbene, Pálos, Kaca, Homoród, Székelyzsombor, Mirkvásár, Szászugra és az egykori kőhalmi járásból Kőhalom, Sövénység, Szászfehéregyháza, Garat, Dombos, Lemnek, valamint Zsiberk tartoznak hozzá.

Kisebb tájegységei
A Hargita előterében elterülő Havasalja (Kápolnásfaluval és Szentegyháza várossal), a Nagy-Homoród vidéke és a Kis-Homoród vidéke, melyek közül várossá Kőhalom és Szentegyháza (Szentegyházasfalu és Szentkeresztbánya) fejlődött.

Gazdasága
A 19-20. század fordulóján a lakosság fő jövedelmi forrása az állattenyésztés, erdőgazdálkodás, bánya-, malom-, kézműves-, házipara; főleg a fakitermelés volt. Az áru forgalom a völgyekben zajlott, de a környező városok (Székelyudvarhely, Segesvár, Székelykeresztúr, Csíkszereda, Barót, Brassó) fele is értékesítettek.

A mezőgazdaságban 1850-től terjedt el a háromnyomásos gazdálkodás. Az őszi nyomás (búza, rozs) mellett kialakult a tavaszi nyomás (kukorica, burgonya) is.

Néprajza
Néprajzi és művelődési hagyományokban gazdag. A 20. század végén még élt a térségben a havasi állattartás, az erdőgazdaság és a csergekészítés hagyománya is.

Források
 Magyar Néprajzi Lexikon
 Magyar Katolikus Lexikon

Székelyföld
Homoród mente , kistáj , ahol a Hargitából eredőkm hosszú Nagy- éskm hosszan húzódó Kis-Homoród patakok hosszanti völgyeiben fekvő falvak településfüzérei találhatók , az egykori Udvarhelyszék keleti és déli részén . Nevének eredete Nevétben Humrud alakban említették először . A Homoród név a magyar nyelvterületen számos helyen fordul elő , a név a meder alakjára utal . A Homoród folyónév magyar közszóból alakult , a folyómeder homorú alakjával kapcsolatos ; a folyónév a homoró melléknév d- képzős származéka . A völgy falvai tehát a víz nevét kapták . Leírása Jellemzőek az apró falvak , néhány községgel és megtalálható két város is . A vallási tolerancia földje : nagyrészt lakosai unitárius , katolikus , református , ortodox , evangélikus , lutheránus , baptista és jehova vallásúak . Nemzetiségi felosztás szerint magyar , román , cigány , szász vagy német lakosság lakja . Városok : Szentegyháza , Kőhalom Községek : Kaca , Kápolnásfalu , Lövéte , Homoród , Homoródalmás , Homoródszentmárton , Oklánd tartozik hozzá közigazgatásilag és ezeknek afaluja . Vízrajzilag pedig az egykori Udvarhelyszék területébőltelepülés ; Ége , Székelydálya , Petek , Homoródjánosfalva , Homoróddaróc , Homoródbene , Pálos , Kaca , Homoród , Székelyzsombor , Mirkvásár , Szászugra és az egykori kőhalmi járásból Kőhalom , Sövénység , Szászfehéregyháza , Garat , Dombos , Lemnek , valamint Zsiberk tartoznak hozzá . Kisebb tájegységei A Hargita előterében elterülő Havasalja ( Kápolnásfaluval és Szentegyháza várossal ) , a Nagy-Homoród vidéke és a Kis-Homoród vidéke , melyek közül várossá Kőhalom és Szentegyháza ( Szentegyházasfalu és Szentkeresztbánya ) fejlődött . Gazdasága A század fordulóján a lakosság fő jövedelmi forrása az állattenyésztés , erdőgazdálkodás , bánya- , malom- , kézműves- , házipara ; főleg a fakitermelés volt . Az áru forgalom a völgyekben zajlott , de a környező városok ( Székelyudvarhely , Segesvár , Székelykeresztúr , Csíkszereda, Barót , Brassó ) fele is értékesítettek . A mezőgazdaságbantől terjedt el a háromnyomásos gazdálkodás . Az őszi nyomás ( búza , rozs ) mellett kialakult a tavaszi nyomás ( kukorica , burgonya ) is . Néprajza Néprajzi és művelődési hagyományokban gazdag . A század végén még élt a térségben a havasi állattartás , az erdőgazdaság és a csergekészítés hagyománya is . Források Magyar Néprajzi Lexikon Magyar Katolikus Lexikon Székelyföld