Karibi Hollandia
A Karibi Hollandia () három egykori Holland Antillákbeli sziget elnevezése, melyek 2010. október 10-től Hollandia speciális községei, hivatalos néven köztestületei () lettek. A három sziget a Karib-tengerben található, Bonaire Arubától és Curaçaoótól keletre a venezuelai partok mentén fekszik, míg Saba és Sint Eustatius Sint Maartentől délre, Saint Kitts és Nevistől északnyugatra helyezkedik el. Ismert nevük még a BES-szigetek is, melyeket a három sziget nevéből (Bonaire, Sint Eustatius, Saba) alakítottak ki. A szigetek jelenleg az Európai Unió tengerentúli országai és területei (OCT) besorolás alatt állnak, így az EU jogokat nem automatikusan alkalmazzák. Előre láthatólag 2015 folyamán átsorolják őket az EU legkülső régiói (OMR) közé (pl. Madeirához vagy a Kanári-szigetekhez hasonló státust kapnak).

A három sziget jelenlegi státusát a Holland Antillák felbomlásával nyerte el 2010. október 10-én, amikor Curaçao és Sint Maarten két autonóm területté vált a Hollandiai Királyságon belül. Így ez utóbbi két sziget, és Aruba sem tartozik tehát a Karibi Hollandiához, melynek területe így , lakossága  fő lett.

Adminisztráció
A különleges községek ( gyakorlatilag a legtöbb olyan funkciót képviselik, amelyeket a kontinentális Hollandia önkormányzatai. A végrehajtó hatalom továbbra is az alkormányzók () kezében maradt. A legmagasabb kormányzati szerv a szigettanács (), melyből mindhárom szigeten található egy-egy. A holland állampolgárok jogosultak mind a hollandiai, mind a uniós választásokon szavazni.

Hivatalosan a szigeteket a holland jogrendben köztestületként () és nem községként () kezelik. Ezért nem is részei egyetlen holland tartománynak sem. Ezért, a tartományi végrehajtó hatalmat két szerv, a szigettanács és egy, a kontinentális Hollandiában székelő szerv, a Karibi Hollandia Nemzeti Hivatala () látja el. Emiatt hívják a szigeteket különleges községeknek.

A legtöbb hollandiai törvénynek van helyi változata, például a társadalombiztosítás nem ugyanazon a szinten van, mint az európai Hollandiában.

A Nemzeti Hivatal
A Karibi Hollandia Nemzeti Hivatala () felelősségébe tartozik az adózás, a rendőrség, a bevándorlás, a közlekedési infrastruktúra, az egészségügy, az oktatás és a társadalombiztosítás területének irányítása a szigeteken a holland kormányzat keretein belül. Ezt az ügynökséget Regionális Szolgáltatóközpontként () hozták létre 2008-ban, majd 2010. szeptember 1-én vált a mai hivatallá. A jelenlegi igazgatója Sybren van Dam. A királyság képviselője () – jelenleg Wilbert Stolte – képviseli Hollandia kormányát a szigeteken.

Kapcsolata az Európai Unióval
A szigetek jelenleg nem részei az Európai Uniónak, a „tengerentúli országok és területek” (OCT státus) részét alkotják, és speciális jogosultságokkal rendelkeznek. A Lisszaboni szerződés bevezetett egy eljárást, amely szerint az Európai Tanácsnak lehetősége lenne Dánia, Franciaország vagy Hollandia tengerentúli területeinek státusát megváltoztassa tekintettel az uniós szerződések e területre való alkalmazásával. 2008 júniusában a holland kormányzat kiadott egy hatástanulmányt a jogi és gazdasági helyzet változásának lehetőségeiről az OCT státus OMR-re változása esetén. A szigetek helyzete egy ötéves átmeneti periódus után lesz felülvizsgálva, mely a Holland Antillák feloszlásával kezdődött 2010 októberében. A felülvizsgálat a „Bonaire, Sint Eustatius és Saba köztestületekről szóló törvény”  alapján lesz elvégezve, amiben a szigeteknek garantálták a hehetőséget a státusváltásra, így az Európai Unió közvetlen tagjává válásra.

Földrajz
A Karibi Hollandia a Kis-Antillák része. Ebben a szigetcsoportban
Bonaire az ABC-szigetek része a Szélcsendes-szigetek között, Venezuela partjainak közelében. Ezek a szigetek vulkanikus és korall eredetűek.
Saba és Sint Eustatius a Szél felőli szigetek része. Puerto Ricótól és a Virgin-szigetektől keletre fekszenek. Vulkanikus eredetűek, dombos, mezőgazdaságra alkalmas területekkel. Legmagasabb pontja a Mount Scenery Sabán, 887 m-es magasságával ez a legmagasabb pont a Holland Királyság területén.

Éghajlat
A szigeteken trópusi éghajlat uralkodik, egész évben meleg az idő. A Szélcsendes-szigetek melegebbek, mint a Szél felőli szigetek. Nyaranta a Szél felőli szigeteken gyakran alakulnak ki hurrikánok.

Pénznem
2011. január 1. óta a három szigeten a hivatalos pénz az amerikai dollár (a Hollandiában használt euró helyett), amely a Holland antillákbeli forintot váltotta fel (melyet Curaçao és Sint Maarten még ma is használ a jövőben bevezetendő, tervezett karibi forint helyett). A döntés a dollár bevezetéséről 2008 novemberében született, melyet a gazdasági kapcsolatokkal magyaráztak.

Kommunikáció
A szigetek telefonos országkódja a Holland Antillák idején használatos 599 maradt, megosztva Curaçaoóval. A bonairei telefonszámok általában 7-tel, a sabaiak 4-gyel, a Sint Eustatius-iak pedig 3-mal kezdődnek és mind hétjegyű (Curaçao a 9-es előhívószámot használja).

A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által elkészített ISO 3166-1 alpha-2 szabvány szerint a szigetek országkódja ISO 3166-1:BQ, a három sziget ISO 3166-2-es területkódok pedig a következők:
Bonaire: ISO 3166-2:BQ-BO vagy ISO 3166-2:NL-BQ1
Saba: ISO 3166-2:BQ-SA vagy ISO 3166-2:NL-BQ2
Saint Eustatius: ISO 3166-2:BQ-SE vagy ISO 3166-2:NL-BQ3

A szigeteknek 2010-ben az ISO szabvány alapján az IANA létrehozta a .bq internet domaint, ami azonban máig nincs használatban, és nem is tudni, hogy valaha használni fogják-e. Jelenleg a weboldalaknál a Holland Antillákhoz tartozó .an, vagy a Hollandiához tartozó .nl domaint használják.

Megjegyzések

Jegyzetek

További információk

A Karibi Hollandia Nemzeti Hivatala hivatalos oldala
Bonaire hivatalos kormányzati oldala
Saba hivatalos kormányzati oldala
Sint Eustatius hivatalos kormányzati oldala

Hollandia szigetei
A Karibi Hollandia ( ) három egykori Holland Antillákbeli sziget elnevezése , melyek októbertől Hollandia speciális községei , hivatalos néven köztestületei ( ) lettek . A három sziget a Karib-tengerben található , Bonaire Arubától és Curaçaoótól keletre a venezuelai partok mentén fekszik , míg Saba és Sint Eustatius Sint Maartentől délre , Saint Kitts és Nevistől északnyugatra helyezkedik el . Ismert nevük még a BES-szigetek is , melyeket a három sziget nevéből ( Bonaire , Sint Eustatius , Saba ) alakítottak ki . A szigetek jelenleg az Európai Unió tengerentúli országai és területei ( OCT ) besorolás alatt állnak , így az EU jogokat nem automatikusan alkalmazzák . Előre láthatólagfolyamán átsorolják őket az EU legkülső régiói ( OMR) közé ( pl . Madeirához vagy a Kanári-szigetekhez hasonló státust kapnak ) . A három sziget jelenlegi státusát a Holland Antillák felbomlásával nyerte el októberén , amikor Curaçao és Sint Maarten két autonóm területté vált a Hollandiai Királyságon belül . Így ez utóbbi két sziget , és Aruba sem tartozik tehát a Karibi Hollandiához , melynek területe így , lakossága fő lett . Adminisztráció A különleges községek ( gyakorlatilag a legtöbb olyan funkciót képviselik , amelyeket a kontinentális Hollandia önkormányzatai . A végrehajtó hatalom továbbra is az alkormányzók ( ) kezében maradt . A legmagasabb kormányzati szerv a szigettanács ( ) , melyből mindhárom szigeten található egy-egy . A holland állampolgárok jogosultak mind a hollandiai , mind a uniós választásokon szavazni . Hivatalosan a szigeteket a holland jogrendben köztestületként ( ) és nem községként ( ) kezelik . Ezért nem is részei egyetlen holland tartománynak sem . Ezért , a tartományi végrehajtó hatalmat két szerv , a szigettanács és egy , a kontinentális Hollandiában székelő szerv , a Karibi Hollandia Nemzeti Hivatala ( ) látja el . Emiatt hívják a szigeteket különleges községeknek . A legtöbb hollandiai törvénynek van helyi változata , például a társadalombiztosítás nem ugyanazon a szinten van , mint az európai Hollandiában . A Nemzeti Hivatal A Karibi Hollandia Nemzeti Hivatala ( ) felelősségébe tartozik az adózás , a rendőrség , a bevándorlás , a közlekedési infrastruktúra , az egészségügy , az oktatás és a társadalombiztosítás területének irányítása a szigeteken a holland kormányzat keretein belül . Ezt az ügynökséget Regionális Szolgáltatóközpontként ( ) hozták létreban , majd szeptemberén vált a mai hivatallá . A jelenlegi igazgatója Sybren van Dam . A királyság képviselője ( ) – jelenleg Wilbert Stolte – képviseli Hollandia kormányát a szigeteken . Kapcsolata az Európai Unióval A szigetek jelenleg nem részei az Európai Uniónak , a „ tengerentúli országok és területek” ( OCT státus ) részét alkotják , és speciális jogosultságokkal rendelkeznek . A Lisszaboni szerződés bevezetett egy eljárást , amely szerint az Európai Tanácsnak lehetősége lenne Dánia , Franciaország vagy Hollandia tengerentúli területeinek státusát megváltoztassa tekintettel az uniós szerződések e területre való alkalmazásával.júniusában a holland kormányzat kiadott egy hatástanulmányt a jogi és gazdasági helyzet változásának lehetőségeiről az OCT státus OMR-re változása esetén . A szigetek helyzete egy ötéves átmeneti periódus után lesz felülvizsgálva , mely a Holland Antillák feloszlásával kezdődöttoktóberében . A felülvizsgálat a „ Bonaire , Sint Eustatius és Saba köztestületekről szóló törvény” alapján lesz elvégezve , amiben a szigeteknek garantálták a hehetőséget a státusváltásra , így az Európai Unió közvetlen tagjává válásra . Földrajz A Karibi Hollandia a Kis-Antillák része . Ebben a szigetcsoportban Bonaire az ABC-szigetek része a Szélcsendes-szigetek között , Venezuela partjainak közelében . Ezek a szigetek vulkanikus és korall eredetűek . Saba és Sint Eustatius a Szél felőli szigetek része . Puerto Ricótól és a Virgin-szigetektől keletre fekszenek . Vulkanikus eredetűek , dombos , mezőgazdaságra alkalmas területekkel . Legmagasabb pontja a Mount Scenery Sabán,m-es magasságával ez a legmagasabb pont a Holland Királyság területén . Éghajlat A szigeteken trópusi éghajlat uralkodik , egész évben meleg az idő . A Szélcsendes-szigetek melegebbek , mint a Szél felőli szigetek . Nyaranta a Szél felőli szigeteken gyakran alakulnak ki hurrikánok . Pénznem 2011. január óta a három szigeten a hivatalos pénz az amerikai dollár ( a Hollandiában használt euró helyett ) , amely a Holland antillákbeli forintot váltotta fel ( melyet Curaçao és Sint Maarten még ma is használ a jövőben bevezetendő , tervezett karibi forint helyett ) . A döntés a dollár bevezetésérőlnovemberében született , melyet a gazdasági kapcsolatokkal magyaráztak . Kommunikáció A szigetek telefonos országkódja a Holland Antillák idején használatosmaradt , megosztva Curaçaoóval . A bonairei telefonszámok általábantel , a sabaiakgyel , a Sint Eustatius-iak pedigmal kezdődnek és mind hétjegyű ( Curaçao aes előhívószámot használja ) . A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által elkészített ISOalpha-2 szabvány szerint a szigetek országkódja ISOBQ , a három sziget ISOes területkódok pedig a következők : Bonaire : ISOBQ-BO vagy ISONL-BQ1 Saba : ISOBQ-SA vagy ISONL-BQ2 Saint Eustatius : ISOBQ-SE vagy ISONL-BQ3 A szigeteknekben az ISO szabvány alapján az IANA létrehozta a\.bq internet domaint , ami azonban máig nincs használatban , és nem is tudni , hogy valaha használni fogják-e . Jelenleg a weboldalaknál a Holland Antillákhoz tartozó \ . an , vagy a Hollandiához tartozó\.nl domaint használják . Megjegyzések Jegyzetek További információk A Karibi Hollandia Nemzeti Hivatala hivatalos oldala Bonaire hivatalos kormányzati oldala Saba hivatalos kormányzati oldala Sint Eustatius hivatalos kormányzati oldala Hollandia szigetei