Berillium-hidrid
A berillium-hidrid egy kémiai vegyület, képlete BeH2 vagy ()n. Oldhatatlan azokban az oldószerekben, amelyekben nem bomlik. Eltérően a 2. főcsoport nehezebb elemeinek hidridjeitől, amelyek ionvegyületek, a berillium-hidrid kovalens vegyület.

Előállítása
Nem lehet elemi berillium és hidrogén reakciójával előállítani, de fémorganikus berillium(II)-vegyületek és hidridek (például lítium-alumínium-hidrid vagy diborán) reakciójával lehet előállítani. A reakciót dietil-éterben viszik végbe, mert a berillium-hidrid nem oldódik dietil-éterben és kicsapódik az oldatból:

De előállítható bisz(terc-butil)-berillium pirolízisével is 210 °C-on:

Először 1951-ben állították elő dimetil-berillium Be(CH3)2 és lítium-alumínium-hidrid LiAlH4 reakciójával.

Elő lehet állítani igen tiszta trifenil-foszfin és berillium-borohidrid reakciójával is:

Be(BH4)2 + 2 PPh3 → 2 Ph3PBH3 + BeH2

Tulajdonságai
A berillium-hidrid egy szilárd fehér színű polimer anyag, amely elemeire bomlik 205-250 °C-on. Nedvesség- és levegő érzékeny, nem oldható a legtöbb szerves oldószerben. Vízben berillium-hidroxid keletkezik belőle:

A berillium-hidrid lánc alakú polimert képez, ahol minden egyes berilliumatom körül tetraéderesen négy hidrogén van. Hasonló felépítésű, mint az alumínium-hidrid.

Vízzel lassan reagál, de savakban gyorsan hidrolizálódik.

Reagál a trimetil-aminnal N(CH3)3 dimert képez áthidaló hidridekkel. A dimetil-aminnal (HN(CH3)2) trimer berillium-diamidot [Be(N(CH3)2)2]3 és hidrogént képez.

A lítium-hidriddel és a hidridionnal reagálva LiBeH3-et és Li2BeH4-et képez.

Szerkezete
Általában amorf fehér színű szilárd anyag, de hexagonális kristályszerkezete is létezik ami nagyobb sűrűségű (~0,78 g cm−3), mint az amorf változat. Az amorf változatból állítják elő nyomással 0,5-2,5% LiH katalizátorral.

A kristályos változatnak tércentrált ortorombos elemi cellája van.

Dihidroberillium
A dihidroberillium egy rokon vegyület, képlete BeH2. Szolvatálatlanul spontán autopolimerizálódik oligomerekké. Előállítható elektromos kisüléssel magas hőmérsékleten. Lineáris molekula, a Be-H kötés hossza 133,376 pm.

Elméletben a 2 koordinációs számú hidridoberillium csoport (-BeH) hidridoberilliumokat képez, mivel a dihidroberillium elektronpárt donáló ligandumot tartalmazó molekulákkal egyesül:

 + L → 

Emiatt Lewis-sav karakterű. Két elektronpárt tud fogadni, így tetrahidroberillát(2) () aniont képez.

Felhasználása
Használják rakéta-üzemanyagként és moderátorként az atomreaktorokban.

Jegyzetek

Fordítás

Berilliumvegyületek
Hidrogénvegyületek
A berillium-hidrid egy kémiai vegyület , képlete BeH2 vagy ( )n . Oldhatatlan azokban az oldószerekben , amelyekben nem bomlik . Eltérően a főcsoport nehezebb elemeinek hidridjeitől , amelyek ionvegyületek , a berillium-hidrid kovalens vegyület . Előállítása Nem lehet elemi berillium és hidrogén reakciójával előállítani , de fémorganikus berillium( II)-vegyületek és hidridek ( például lítium-alumínium-hidrid vagy diborán ) reakciójával lehet előállítani . A reakciót dietil-éterben viszik végbe , mert a berillium-hidrid nem oldódik dietil-éterben és kicsapódik az oldatból : De előállítható bisz( terc-butil)-berillium pirolízisével is°C-on : Előszörben állították elő dimetil-berillium Be( CH3)2 és lítium-alumínium-hidrid LiAlH4 reakciójával . Elő lehet állítani igen tiszta trifenil-foszfin és berillium-borohidrid reakciójával is : Be( BH4)2 +PPh3 →Ph3PBH3 + BeH2 Tulajdonságai A berillium-hidrid egy szilárd fehér színű polimer anyag , amely elemeire bomlik°C-on . Nedvesség- és levegő érzékeny , nem oldható a legtöbb szerves oldószerben . Vízben berillium-hidroxid keletkezik belőle : A berillium-hidrid lánc alakú polimert képez , ahol minden egyes berilliumatom körül tetraéderesen négy hidrogén van . Hasonló felépítésű , mint az alumínium-hidrid . Vízzel lassan reagál , de savakban gyorsan hidrolizálódik . Reagál a trimetil-aminnal N( CH3) 3 dimert képez áthidaló hidridekkel . A dimetil-aminnal ( HN( CH3) 2 ) trimer berillium-diamidot [ Be( N( CH3) 2)2]3 és hidrogént képez . A lítium-hidriddel és a hidridionnal reagálva LiBeH3-et és Li2BeH4-et képez . Szerkezete Általában amorf fehér színű szilárd anyag , de hexagonális kristályszerkezete is létezik ami nagyobb sűrűségű78 g cm−3 ) , mint az amorf változat . Az amorf változatból állítják elő nyomással5-2,5 % LiH katalizátorral . A kristályos változatnak tércentrált ortorombos elemi cellája van . Dihidroberillium A dihidroberillium egy rokon vegyület , képlete BeH2. Szolvatálatlanul spontán autopolimerizálódik oligomerekké . Előállítható elektromos kisüléssel magas hőmérsékleten . Lineáris molekula , a Be-H kötés hossza376 pm . Elméletben akoordinációs számú hidridoberillium csoport ( -BeH ) hidridoberilliumokat képez , mivel a dihidroberillium elektronpárt donáló ligandumot tartalmazó molekulákkal egyesül : + L → Emiatt Lewis-sav karakterű . Két elektronpárt tud fogadni , így tetrahidroberillát ( 2 ) ( ) aniont képez . Felhasználása Használják rakéta-üzemanyagként és moderátorként az atomreaktorokban . Jegyzetek Fordítás Berilliumvegyületek Hidrogénvegyületek