Srb (Gračac)
Szereb (horvátul Srb) falu Horvátországban Zára megyében. Közigazgatásilag Gračachoz tartozik.

Fekvése
Zárától légvonalban 76, közúton 101 km-re, községközpontjától légvonalban 23, közúton 37 km-re északkeletre, Lika déli részén, a bosnyák határ mellett fekszik. Két településrésze Donji és Gornji Srb.

Története
Srb története szorosan kapcsolódik a határában a Sredica-patak feletti magaslaton található középkori vár történetéhez. A vár első említése 1345-ben történt „castrum Szereb” alakban magyar királyi várként. 1528-ig Srb és vidékének lakossága kizárólag a Lapčan nemzetségből származó horvát volt. 1551-ben Lenkovics János császári generális levélben tájékoztatja Ferdinánd királyt,  hogy a török az Oszmán Birodalom belső területeiről több ezer morlakot és vlachot vezet Srb és a Knin melletti Kosovo mező környékére. Ezekkel a vlachokkal valószínűleg pravoszláv szerzetesek is érkeztek, akik itt pravoszláv kolostorokat alapítottak. Idővel a szerb pravoszláv egyház hatására ezek a vlachok a legnagyobb számban 1830-tól szerbeknek vallották magukat.  

A településnek 1857-ben 861, 1910-ben 1257 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. 1941. április 10-én az usztasák kikiáltották a Független Horvát Államot, melynek Srb is a része lett. 1941. július 27-én kitört a szerb felkelés a Független Horvát Állam hatóságai ellen. Srben is elfoglalták és lerombolták a helyi csendőrállomást, elrabolták, megkínozták, majd kegyetlen módon meggyilkolták Juraj Gospodnetićet a helyi katolikus plébánost. 1991-ben már a falu csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt. Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakói elmenekültek. 1995-ig Srb Donji Lapac községhez tartozott. A településnek 2011-ben 450 lakosa volt.

Lakosság

Donji Srb

(1857-től 1890-ig, 1910-től 1931-ig Gornji Srbbel együtt, 2011-től Srb néven Donji és Gornji Srb együtt.)

Gornji Srb

(1857-től 1890-ig, 1910-től 1931-ig és 2011-ben lakosságát Donji Srbhez számlálták.)

Nevezetességei
A Sredica-patak felett emelkedő Kula-hegyen állnak Srb (Szereb) középkori várának romjai. 
Rađenović történelem előtti várának romjai.
A falutól nyugatra található Čemernica ókori régészeti lelőhely.
Cimiter középkori régészeti lelőhely.
Kula középkori régészeti lelőhely.
Podurljaj középkori temetője korabeli sírkövekkel.
A népi felkelés emlékműve 1951-ben épült, 1995-ben a bevonuló horvát csapatok lerombolták. 2011-ben újjáépítették.

Jegyzetek

Fordítás

További információk
 Gračac község hivatalos oldala 
 Gračac információs oldala 
 A Felsőkárolyvárosi pravoszláv püspökség honlapja 
 A Gospić-zenggi római katolikus püspökség honlapja 
 Gjuro Szabo: Középkori várak Horvátországban és Szlavóniában Zágráb, 1920. 

Zára megye települései
Szereb ( horvátul Srb ) falu Horvátországban Zára megyében . Közigazgatásilag Gračachoz tartozik . Fekvése Zárától légvonalban közútonkm-re , községközpontjától légvonalban közútonkm-re északkeletre , Lika déli részén , a bosnyák határ mellett fekszik . Két településrésze Donji és Gornji Srb . Története Srb története szorosan kapcsolódik a határában a Sredica-patak feletti magaslaton található középkori vár történetéhez . A vár első említéseben történt „ castrum Szereb” alakban magyar királyi várként.ig Srb és vidékének lakossága kizárólag a Lapčan nemzetségből származó horvát volt.ben Lenkovics János császári generális levélben tájékoztatja Ferdinánd királyt , hogy a török az Oszmán Birodalom belső területeiről több ezer morlakot és vlachot vezet Srb és a Knin melletti Kosovo mező környékére . Ezekkel a vlachokkal valószínűleg pravoszláv szerzetesek is érkeztek , akik itt pravoszláv kolostorokat alapítottak . Idővel a szerb pravoszláv egyház hatására ezek a vlachok a legnagyobb számbantól szerbeknek vallották magukat . A településnekbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett. áprilisén az usztasák kikiáltották a Független Horvát Államot , melynek Srb is a része lett. júliusén kitört a szerb felkelés a Független Horvát Állam hatóságai ellen . Srben is elfoglalták és lerombolták a helyi csendőrállomást , elrabolták , megkínozták , majd kegyetlen módon meggyilkolták Juraj Gospodnetićet a helyi katolikus plébánost.ben már a falu csaknem teljes lakossága szerb nemzetiségű volt . Lakói még ez évben csatlakoztak a Krajinai Szerb Köztársasághoz . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakói elmenekültek.ig Srb Donji Lapac községhez tartozott . A településnekbenlakosa volt . Lakosság Donji Srb ( 1857-tőlig,tőlig Gornji Srbbel együtt,től Srb néven Donji és Gornji Srb együtt . ) Gornji Srb ( 1857-tőlig,tőlig ésben lakosságát Donji Srbhez számlálták . ) Nevezetességei A Sredica-patak felett emelkedő Kula-hegyen állnak Srb ( Szereb ) középkori várának romjai . Rađenović történelem előtti várának romjai . A falutól nyugatra található Čemernica ókori régészeti lelőhely . Cimiter középkori régészeti lelőhely . Kula középkori régészeti lelőhely . Podurljaj középkori temetője korabeli sírkövekkel . A népi felkelés emlékműveben épült, ben a bevonuló horvát csapatok lerombolták.ben újjáépítették . Jegyzetek Fordítás További információk Gračac község hivatalos oldala Gračac információs oldala A Felsőkárolyvárosi pravoszláv püspökség honlapja A Gospić-zenggi római katolikus püspökség honlapja Gjuro Szabo : Középkori várak Horvátországban és Szlavóniában Zágráb , Zára megye települései