Balogh István (történész)
Balogh István (Debrecen, 1912. november 29. – Debrecen, 2007. május 21.) történész, néprajzkutató, levéltáros.

Élete és munkássága

A Debrecenhez tartozó Nagycsere nevű tanyán született, és a tanyasi iskolákban kezdte meg tanulmányait. A debreceni Református Kollégiumban végezte a gimnáziumot, majd az egyetemen történelem-földrajz szakára járt, ahol 1935-ben bölcsészdoktori oklevelet, 1936-ban pedig tanári képesítést szerzett. A debreceni Déri Múzeum munkatársa lett, ahol tudományos kutatásra is lehetősége nyílt. A levéltári kutatások mellett néprajzi gyűjtőutakat is tett, külföldi tanulmányutakat is végzett.

Debrecen felszabadulása után, 1944 őszén részt vett a Nemzeti Parasztpárt szervezésében, programjának kidolgozásában. E párt színeiben lett 1945 áprilisában Szatmár, Ugocsa és Bereg k.e.e. vármegye főispánja. Nagy munkát végzett a közigazgatás újjászervezése, a közellátás biztosítása és a földreform végrehajtása körül. 1946-tól új feladatot kapott: Hajdú vármegye, és emellett Debrecen városának is főispánja lett. Munkálkodása hozzájárult a Nemzeti Parasztpárt helyi népszerűségéhez. A koalíciós kormányzás ellehetetlenülése, a kommunista hatalomátvétel miatt azonban 1948-ban lemondott tisztségéről és szakított a politizálással.

Visszatért a Déri Múzeumba, amelynek 1950 és 1957 között igazgatója lett. Az 1956-os forradalomnak ugyan nem volt aktív résztvevője, de a forradalmat követő politikai megtorlás idején a „megfelelő éberség elmulasztása” miatt és fegyverrejtegetés koholt vádjával állásától megfosztották és „száműzték” Debrecenből.

1957 decemberétől ezért Nyíregyházán lett a Jósa András Múzeum munkatársa, majd 1964. augusztus 1-től a Nyíregyházi Állami Levéltár (1968-tól Szabolcs-Szatmár Megyei Levéltár) igazgatói tisztére kapott megbízást, bár mindvégig debreceni lakos maradt.

Nyíregyházi évei alatt kutatásának földrajzi határai kitágultak, a nyíregyházi múzeum és levéltár anyagával pedig új forrásokhoz jutott. Széles körű igazgatástörténeti ismeretei nagy segítséget nyújtottak levéltári munkájához. Nevéhez fűződik a levéltár teljes anyagának rendszerezése, az 1976-os az első fondjegyzék elkészítése. 1966-ban kandidátusi, majd 1985-ben a történettudományok doktora tudományos fokozatot szerzett, közben tanított a nyíregyházi főiskolán.

1975 áprilisában vonult nyugdíjba, de 90 éves koráig átjárt Nyíregyházára, régi munkahelyére. Folytatta kutatásait, latin nyelvű iratokat fordított és segítette kollégái munkáját.

Művei
Az 1950-es évek végétől jelentek meg a megye és Nyíregyháza történetével foglalkozó munkái. Írásaiban a paraszti gazdálkodás, a tanyarendszer, a paraszti művelődés, Szabolcs–Szatmár–Bereg megye történetének részleteit, a Hajdúság és Debrecen népi kultúráját dolgozza fel. Mintegy 400 publikáció fűződik a nevéhez.

Elismerései

Debrecen 1992-ben díszpolgári címet adományozott Balogh Istvánnak.

Jegyzetek

Források

Magyar történészek
Magyar néprajzkutatók
Magyar levéltárosok
Debreceniek
1912-ben született személyek
2007-ben elhunyt személyek
Debrecen díszpolgárai
Hajdú vármegye főispánjai
Nemzeti Parasztpárt-tagok
Pauler Gyula-díjasok
Balogh István ( Debrecen , november – Debrecen , május ) történész , néprajzkutató , levéltáros . Élete és munkássága A Debrecenhez tartozó Nagycsere nevű tanyán született , és a tanyasi iskolákban kezdte meg tanulmányait . A debreceni Református Kollégiumban végezte a gimnáziumot , majd az egyetemen történelem-földrajz szakára járt , aholben bölcsészdoktori oklevelet, ban pedig tanári képesítést szerzett . A debreceni Déri Múzeum munkatársa lett , ahol tudományos kutatásra is lehetősége nyílt . A levéltári kutatások mellett néprajzi gyűjtőutakat is tett , külföldi tanulmányutakat is végzett . Debrecen felszabadulása után,őszén részt vett a Nemzeti Parasztpárt szervezésében , programjának kidolgozásában . E párt színeiben lettáprilisában Szatmár , Ugocsa és Bereg k.e.e. vármegye főispánja . Nagy munkát végzett a közigazgatás újjászervezése , a közellátás biztosítása és a földreform végrehajtása körül.tól új feladatot kapott : Hajdú vármegye , és emellett Debrecen városának is főispánja lett . Munkálkodása hozzájárult a Nemzeti Parasztpárt helyi népszerűségéhez . A koalíciós kormányzás ellehetetlenülése , a kommunista hatalomátvétel miatt azonbanban lemondott tisztségéről és szakított a politizálással . Visszatért a Déri Múzeumba , amelynekésközött igazgatója lett . Azos forradalomnak ugyan nem volt aktív résztvevője , de a forradalmat követő politikai megtorlás idején a „ megfelelő éberség elmulasztása” miatt és fegyverrejtegetés koholt vádjával állásától megfosztották és „ száműzték” Debrecenből . 1957 decemberétől ezért Nyíregyházán lett a Jósa András Múzeum munkatársa , majd augusztustől a Nyíregyházi Állami Levéltártól Szabolcs-Szatmár Megyei Levéltár ) igazgatói tisztére kapott megbízást , bár mindvégig debreceni lakos maradt . Nyíregyházi évei alatt kutatásának földrajzi határai kitágultak , a nyíregyházi múzeum és levéltár anyagával pedig új forrásokhoz jutott . Széles körű igazgatástörténeti ismeretei nagy segítséget nyújtottak levéltári munkájához . Nevéhez fűződik a levéltár teljes anyagának rendszerezése , azos az első fondjegyzék elkészítése.ban kandidátusi , majdben a történettudományok doktora tudományos fokozatot szerzett , közben tanított a nyíregyházi főiskolán . 1975 áprilisában vonult nyugdíjba , deéves koráig átjárt Nyíregyházára , régi munkahelyére . Folytatta kutatásait , latin nyelvű iratokat fordított és segítette kollégái munkáját . Művei Azes évek végétől jelentek meg a megye és Nyíregyháza történetével foglalkozó munkái . Írásaiban a paraszti gazdálkodás , a tanyarendszer , a paraszti művelődés , Szabolcs–Szatmár–Bereg megye történetének részleteit , a Hajdúság és Debrecen népi kultúráját dolgozza fel . Mintegypublikáció fűződik a nevéhez . Elismerései Debrecenben díszpolgári címet adományozott Balogh Istvánnak . Jegyzetek Források Magyar történészek Magyar néprajzkutatók Magyar levéltárosok Debreceniek 1912-ben született személyek 2007-ben elhunyt személyek Debrecen díszpolgárai Hajdú vármegye főispánjai Nemzeti Parasztpárt-tagok Pauler Gyula-díjasok