Gross Béla
Gross Béla (Miskolc, 1835. február 4. – Budapest, 1914. október 15.) magyar festőművész.

Életpályája 
Édesapja Gross Henrik kereskedő, édesanyja Fischer Rozália volt. Tanulmányait 1853-ban a Marastoni Jakab által létrehozott pesti festőiskolában kezdte, ám néhány hónap múlva elhagyta Pestet, és egy éven át a bécsi akadémián Ferdinand Georg Waldmüller keze alatt folytatta tanulmányait. 1854-ben már a bécsi akadémia antik osztályán tanult. Az 1858-i, a Diana fürdőben rendezett pesti műegyleti kiállításon állított ki először képet (Bachánsnő). Ezután újra a bécsi akadémián működött, majd 1860-ban visszatért Pestre, ahol 9 éven át dolgozott különböző festményeken, mígnem Bécsbe költözött. Később megint Pesten élt és egész 1914-ig a Műcsarnok kiállításán vett részt. 1914. október 17-én a budapesti rákoskeresztúri temetőben helyezték örök nyugalomra. Felesége Nagy Berta volt.

Lelkiismeretes gondossággal festett arcképeket, tanulmányfejeket és ideális karakterfejeket. Jobbára biedermeier stílusú portrékat készített, ilyen például Andrássy Gyula grófról készített festménye (1881).

Festményei (válogatás) 

 Andrássy Gyula gróf arcképe
 Paraszt-anyóka
 Tóth Berta arcképe
 Adler Mór arcképe
 Szent Margit 
 Tanulmányfej
 Cigánylány
 Árva lettem
 Ájtatosság
 Apáca
 Tanulmányfej
 Madonna
 Önarckép
 Kertészlány
 Július
 Meghiúsult remény
 Női arckép
 Almássy Pál arcképe
 Bródy Zsigmond arcképe
 Drótos-tót
 Lány népviseletben

Galéria

Jegyzetek

Források

További információk 
 Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Bp., Akadémiai Kiadó, 1965-1968.

1835-ben született személyek
Magyar festők
1914-ben elhunyt személyek
Gross Béla ( Miskolc , február – Budapest , október ) magyar festőművész . Életpályája Édesapja Gross Henrik kereskedő , édesanyja Fischer Rozália volt . Tanulmányaitban a Marastoni Jakab által létrehozott pesti festőiskolában kezdte , ám néhány hónap múlva elhagyta Pestet , és egy éven át a bécsi akadémián Ferdinand Georg Waldmüller keze alatt folytatta tanulmányait.ben már a bécsi akadémia antik osztályán tanult . Azi , a Diana fürdőben rendezett pesti műegyleti kiállításon állított ki először képet ( Bachánsnő ) . Ezután újra a bécsi akadémián működött , majdban visszatért Pestre , aholéven át dolgozott különböző festményeken , mígnem Bécsbe költözött . Később megint Pesten élt és egészig a Műcsarnok kiállításán vett részt. októberén a budapesti rákoskeresztúri temetőben helyezték örök nyugalomra . Felesége Nagy Berta volt . Lelkiismeretes gondossággal festett arcképeket , tanulmányfejeket és ideális karakterfejeket . Jobbára biedermeier stílusú portrékat készített , ilyen például Andrássy Gyula grófról készített festménye Festményei ( válogatás ) Andrássy Gyula gróf arcképe Paraszt-anyóka Tóth Berta arcképe Adler Mór arcképe Szent Margit Tanulmányfej Cigánylány Árva lettem Ájtatosság Apáca Tanulmányfej Madonna Önarckép Kertészlány Július Meghiúsult remény Női arckép Almássy Pál arcképe Bródy Zsigmond arcképe Drótos-tót Lány népviseletben Galéria Jegyzetek Források További információk Művészeti lexikon . Fel. szerk . Lajta Edit . Bp. , Akadémiai Kiadó , 1835-ben született személyek Magyar festők 1914-ben elhunyt személyek