Összművészeti alkotás
Az összművészet vagy Gesamtkunstwerk olyan, a 19. század elején indult és a 21. században is tartó kísérlet, amely az összes művészeti ágakat mint egyenrangú elemeket – mint például a költészet, zene, tánc, színművészet, építészet, vagy a festészet, később a film stb. – egyetlen mű mondanivalójának szolgálatába állít. A legismertebb és egyik legkoraibb alkotója, alkalmazója Richard Wagner, aki a zenedrámában a szöveg, a zene, a kar és a balett egybefűzésével alkotott egységet operáiban. Ám e kísérletezés megjelenik a művészeti ágazatok – irodalom, előadó-művészet, képzőművészet – más ágainak – mint a színházművészet, vagy az építészet – alkotásaiban is.

Kialakulása 

Az összművészet eredete a német korai romantikához vezet vissza a 18. század végén, amikor megszületett az univerzális költészet filozófiája. A költészettel, mint vezető művészeti ággal indult el egy egyetemes rend megvalósulására törekvés, vágy a művészekben a francia forradalmat követő társadalmi felfordulás következtében fellépő metafizikai elvesztettség után, minden művészeti ág egyesítése által. Filozófusok, mint Friedrich von Schlegel és Friedrich Wilhelm Joseph Schelling is értekeztek erről.

A 19. század húszas éveitől kezdve megsokasodtak a Gesamtkunstwerk jelenségével kiemelten foglalkozó, azt vizsgáló teoretikus művek. A téma egyik 21. századi jelentős kutatója Anke Finger, Das Gesamtkunstwerk der Moderne című, 2006-ban megjelent könyvében rámutat, hogy az írások zöme abban a korban már az opera, az ünnepély, és a szinesztézia fogalmaival azonosítja a Gesamtkunstwerk fogalmát. Így például már Karl Friedrich Eusebius Trahndorff Aesthetik oder Lekre von der Weltordnung und Kunst című 1827-es művében is az opera műfaja volt hivatott a költészet, a zene, a színjátszás, a mozdulatművészet a tánc és a képzőművészetek egyetlen műalkotásban történő egyesítésére, mint összművészeti alkotással, hiszen voltaképpen Richard Wagner Trahndorff gondolatát viszi, gondolja tovább. Wagner e szerinti tézise a három „tisztán emberi” (reinmenschlich) művészetnek: a szónak, az utánzó művészeteknek és a zenének a drámában megvalósuló szintézisén alapul. A Gesamkunstwerkkel szimpatizáló vagy azzal polemizáló szerzők évtizedeken át elsősorban az ő Zukunftmusik című leveléből ismert kidolgozását vették alapul. Így Ottokar Hostinsky is, aki szerint szintén az opera kínálja a legmegfelelőbb feltételeket a „szintetikus műalkotás” létrehozásához, és akinek a Das  Musikalisch-Schöne und das Gesamtkunstwerk, 1877-es művében megjelenő Gesamtkuntwerk-elve már a századforduló, illetve az avantgárd totális műre vonatkozó koncepcióit előlegezi meg.

A 20. század elejétől az építészet vette át a vezető szerepet, aminek kiteljesedését a világháborúk vetették vissza – ám számos tervrajzban maradtak fönn elképzelések. Az irányzat túllépett azon a Wágneri elképzelésen, hogy a képzőművészet csupán a színházi hármas (a három „tisztán emberi” művészet, költészet-zene-tánc) alárendeltje lehet.

Totális színház 
A totális (vagy magyarul teljes) színház azoknak a színházművészeti irányzatoknak az elnevezése, amely a színművekben – a szerző által – megszerkesztett eseménysorok minél teljesebb, gazdagabb alkalmazását hirdeti. Más megfogalmazás szerint a színjáték mint művészi produkció, különféle művészetek (irodalom, színjátszás, zene, tánc, festészet) és technikai segédeszközök együttes hatására épül, ezek produktumai olvadnak össze sajátos egésszé. Richard Wagner „Gesamtkunstwerk” (’összművészet’) fogalmát a 20. század folyamán Edward Gordon Craig fejlesztette tovább. E szerint – Hevesi Sándorral való levelezése alapján – a szöveg (szó és hang) színpadi hatásának növelésére a színpadkép és a figurák mozgatása szolgálnak az összhatás álomszerűvé tételével és a többi művészet tanulmányozásával. Gyakorlata Németországban Max Reinhardt színházaiban és Erwin Piscator epikus színházi kísérleteiben alakult ki. Magyarországon például Németh Antal több rendezését jellemezte ez a művészi törekvés, amikor a rendezői értelmezéssel szemben a rendezői vízió, látomás helyeződik a középpontba, mely neki köszönhetően jelent meg hazánkban – Lengyel György magyarázata szerint.

Szecessziós Gesamtkunstwerk 

A 19-20. századok fordulóján kialakuló „új művészet” célja a használati tárgyak művészi megformálásának szükségessége, a tárgyak ipari formatervezése, a művészetet mindenkinek elv érvényesítése, a funkcionális jelleg mellett a totális műalkotás (Gesamtkunstwerk) megvalósítása volt. Ez a gyakorlatban számos ellentmondásba ütközött. Így a kézműves technológiák és az esztétikus tárgyak iránti tömegigény, az iparművészet előretörésével a használhatóság előtérbe kerülése az eszmeiséggel szemben, melyek miatt a „Gesammtkunst” (összművészet) épületre és teljes belső berendezésre kiterjedő koncepciója csak a megfelelő anyagi fedezet mellett valósulhatott meg. További nehézség volt, hogy gyakran a mozgalom képviselői maguk sem tudtak elszakadni a költői, vallási, historikus, sőt hazafias eszmék kifejezésétől, ami viszont a művészi formák teljes szabadságának mondott ellent.

Újabb változatával a Bauhaus mozgalom próbálkozott, elsősorban a szcenika, a színpad- és színháztechnika, valamint a színházépítészet variábilis lehetőségeinek kihasználásával.

Példák 

 Vidor Emil építész Bedő Béla számára tervezett Honvéd utcai palotája: Magyar Szecesszió Háza vagy Bedő-ház  (1903)
 Josef Hoffmann építette Stoclet-ház (~1905–1911)
 Maróti Géza és a Gödöllői Művésztelep művészeinek munkája, az 1909–1958 között funkcionált velencei Biennálé-kertekben található Magyar Pavilon
 Németh Antal Az ember tragédiája hamburgi rendezése (1937)
 Hans Scharoun épülete, a Berlini Filharmónia (1963)
 Horgas Eszter Partitúra Összművészeti Kurzusa (Balatonfüred, 2011-től)
 Horgas Ádám Macbeth című produkciója a Pesti Magyar Színházban (2014)

Jegyzetek

Források 
Till Géza: Opera kézikönyv; Zeneműkiadó Vállalat, Budapest - 1967. (online: Google e-könyv)
Almási Miklós: A drámafejlődés útjai: Egy műfaj története Goethétől O'Neillig (221-222. oldal) - 1969 (online: Google e-könyv)
Berend Tibor Iván: Válságos évtizedek: a 20. század első fele Közép- és kelet-európai történetének interpretációja; Magvető Könyvkiadó - 1987. (online: Google e-könyv)
Ignácz Ádám: Hogyan győzzük le a Napot? : egy futurista operáról; Magyar Zene 46. évfolyam 4. szám (425-440. oldal; Az Erasmus Kollégium konferenciája, ELTE) - 2008. (online: Google e-könyv)
Dr. Linda Schädler, Dr. Mechtild Widrich: Seminar Kunst- und Architekturgeschichte: Das Gesamtkunstwerk - 2012. február 20. 
Barbara John: Gesamtkunstwerk - 2009. 
 Berlin átváltozásai: város, építészet, kultúra - 2008.

További információk 
Odo Marquard Gesamtkunstwerk und Identitätssystem 
Rothman Gabriella: A háztól a kiskanálig – lakóházak az összművészet jegyében, Intérieur folyóirat 6. évfolyam 3. szám - 2004. (hozzáférés: 2014. december 13.)

Művészet
Operával kapcsolatos fogalmak
Az összművészet vagy Gesamtkunstwerk olyan , a század elején indult és a században is tartó kísérlet , amely az összes művészeti ágakat mint egyenrangú elemeket – mint például a költészet , zene , tánc , színművészet , építészet , vagy a festészet , később a film stb. – egyetlen mű mondanivalójának szolgálatába állít . A legismertebb és egyik legkoraibb alkotója , alkalmazója Richard Wagner , aki a zenedrámában a szöveg , a zene , a kar és a balett egybefűzésével alkotott egységet operáiban . Ám e kísérletezés megjelenik a művészeti ágazatok – irodalom , előadó-művészet , képzőművészet – más ágainak – mint a színházművészet , vagy az építészet – alkotásaiban is . Kialakulása Az összművészet eredete a német korai romantikához vezet vissza a század végén , amikor megszületett az univerzális költészet filozófiája . A költészettel , mint vezető művészeti ággal indult el egy egyetemes rend megvalósulására törekvés , vágy a művészekben a francia forradalmat követő társadalmi felfordulás következtében fellépő metafizikai elvesztettség után , minden művészeti ág egyesítése által . Filozófusok , mint Friedrich von Schlegel és Friedrich Wilhelm Joseph Schelling is értekeztek erről . A század húszas éveitől kezdve megsokasodtak a Gesamtkunstwerk jelenségével kiemelten foglalkozó , azt vizsgáló teoretikus művek . A téma egyik századi jelentős kutatója Anke Finger , Das Gesamtkunstwerk der Moderne című, ban megjelent könyvében rámutat , hogy az írások zöme abban a korban már az opera , az ünnepély , és a szinesztézia fogalmaival azonosítja a Gesamtkunstwerk fogalmát . Így például már Karl Friedrich Eusebius Trahndorff Aesthetik oder Lekre von der Weltordnung und Kunst címűes művében is az opera műfaja volt hivatott a költészet , a zene , a színjátszás , a mozdulatművészet a tánc és a képzőművészetek egyetlen műalkotásban történő egyesítésére , mint összművészeti alkotással , hiszen voltaképpen Richard Wagner Trahndorff gondolatát viszi , gondolja tovább . Wagner e szerinti tézise a három „ tisztán emberi” ( reinmenschlich ) művészetnek : a szónak , az utánzó művészeteknek és a zenének a drámában megvalósuló szintézisén alapul . A Gesamkunstwerkkel szimpatizáló vagy azzal polemizáló szerzők évtizedeken át elsősorban az ő Zukunftmusik című leveléből ismert kidolgozását vették alapul . Így Ottokar Hostinsky is , aki szerint szintén az opera kínálja a legmegfelelőbb feltételeket a „ szintetikus műalkotás” létrehozásához , és akinek a Das Musikalisch-Schöne und das Gesamtkunstwerk, es művében megjelenő Gesamtkuntwerk-elve már a századforduló , illetve az avantgárd totális műre vonatkozó koncepcióit előlegezi meg . A század elejétől az építészet vette át a vezető szerepet , aminek kiteljesedését a világháborúk vetették vissza – ám számos tervrajzban maradtak fönn elképzelések . Az irányzat túllépett azon a Wágneri elképzelésen , hogy a képzőművészet csupán a színházi hármas ( a három „ tisztán emberi” művészet , költészet-zene-tánc ) alárendeltje lehet . Totális színház A totális ( vagy magyarul teljes ) színház azoknak a színházművészeti irányzatoknak az elnevezése , amely a színművekben – a szerző által – megszerkesztett eseménysorok minél teljesebb , gazdagabb alkalmazását hirdeti . Más megfogalmazás szerint a színjáték mint művészi produkció , különféle művészetek ( irodalom , színjátszás , zene , tánc , festészet ) és technikai segédeszközök együttes hatására épül , ezek produktumai olvadnak össze sajátos egésszé . Richard Wagner „ Gesamtkunstwerk” ( ’összművészet’ ) fogalmát a század folyamán Edward Gordon Craig fejlesztette tovább . E szerint – Hevesi Sándorral való levelezése alapján – a szöveg ( szó és hang ) színpadi hatásának növelésére a színpadkép és a figurák mozgatása szolgálnak az összhatás álomszerűvé tételével és a többi művészet tanulmányozásával . Gyakorlata Németországban Max Reinhardt színházaiban és Erwin Piscator epikus színházi kísérleteiben alakult ki . Magyarországon például Németh Antal több rendezését jellemezte ez a művészi törekvés , amikor a rendezői értelmezéssel szemben a rendezői vízió , látomás helyeződik a középpontba , mely neki köszönhetően jelent meg hazánkban – Lengyel György magyarázata szerint . Szecessziós Gesamtkunstwerk A századok fordulóján kialakuló „ új művészet” célja a használati tárgyak művészi megformálásának szükségessége , a tárgyak ipari formatervezése , a művészetet mindenkinek elv érvényesítése , a funkcionális jelleg mellett a totális műalkotás ( Gesamtkunstwerk ) megvalósítása volt . Ez a gyakorlatban számos ellentmondásba ütközött . Így a kézműves technológiák és az esztétikus tárgyak iránti tömegigény , az iparművészet előretörésével a használhatóság előtérbe kerülése az eszmeiséggel szemben , melyek miatt a „ Gesammtkunst” ( összművészet ) épületre és teljes belső berendezésre kiterjedő koncepciója csak a megfelelő anyagi fedezet mellett valósulhatott meg . További nehézség volt , hogy gyakran a mozgalom képviselői maguk sem tudtak elszakadni a költői , vallási , historikus , sőt hazafias eszmék kifejezésétől , ami viszont a művészi formák teljes szabadságának mondott ellent . Újabb változatával a Bauhaus mozgalom próbálkozott , elsősorban a szcenika , a színpad- és színháztechnika , valamint a színházépítészet variábilis lehetőségeinek kihasználásával . Példák Vidor Emil építész Bedő Béla számára tervezett Honvéd utcai palotája : Magyar Szecesszió Háza vagy Bedő-ház Josef Hoffmann építette Stoclet-ház1911 ) Maróti Géza és a Gödöllői Művésztelep művészeinek munkája , az1958 között funkcionált velencei Biennálé-kertekben található Magyar Pavilon Németh Antal Az ember tragédiája hamburgi rendezése Hans Scharoun épülete , a Berlini Filharmónia Horgas Eszter Partitúra Összművészeti Kurzusa ( Balatonfüred,től ) Horgas Ádám Macbeth című produkciója a Pesti Magyar Színházban Jegyzetek Források Till Géza : Opera kézikönyv ; Zeneműkiadó Vállalat , Budapest - ( online : Google e-könyv ) Almási Miklós : A drámafejlődés útjai : Egy műfaj története Goethétől O'Neillig oldal ) -( online : Google e-könyv ) Berend Tibor Iván : Válságos évtizedek : a század első fele Közép- és kelet-európai történetének interpretációja ; Magvető Könyvkiadó - ( online : Google e-könyv ) Ignácz Ádám : Hogyan győzzük le a Napot ? \ : egy futurista operáról ; Magyar Zene évfolyam szám oldal ; Az Erasmus Kollégium konferenciája , ELTE ) - ( online : Google e-könyv ) Dr . Linda Schädler , Dr . Mechtild Widrich : Seminar Kunst- und Architekturgeschichte : Das Gesamtkunstwerk - február Barbara John : Gesamtkunstwerk - Berlin átváltozásai : város , építészet , kultúra - További információk Odo Marquard Gesamtkunstwerk und Identitätssystem Rothman Gabriella : A háztól a kiskanálig – lakóházak az összművészet jegyében , Intérieur folyóirat évfolyam szám - ( hozzáférés : december ) Művészet Operával kapcsolatos fogalmak