Magyarország és Dél-Korea kapcsolatai
A  a Magyarország és Dél-Korea közötti diplomáciai kapcsolatokat jelöli. A két nép között 1892 óta, a két ország között hivatalosan csak 1989 óta van kapcsolat, mivel a Koreai Köztársaság 1948. augusztusi kikiáltását az akkori magyar kormány szovjet mintára nem ismerte el, hanem a szocialista Észak-Koreát tekintette Korea jogutódjának. A diplomáciai kapcsolatok felvételekor is még két, egymással ellenséges katonai tömbhöz tartoztak: Magyarország a Varsói Szerződés, míg Dél-Korea a NATO tagállama volt.

Története a szocializmus idején
1956-ban, a magyar forradalom hírére  akkori dél-koreai vezető támogatást akart küldeni a felkelőknek, és egy világméretű kommunistaellenes háborút szorgalmazott.
1982-től a Magyar Szocialista Munkáspárt legfelsőbb vezetése elkezdett élénken foglalkozni a magyar–dél-koreai kapcsolatokkal. Napirendi téma volt, hogy Magyar Népköztársaság képviseltesse-e magát a Szöulban 1983 októberében tartandó Interparlamentáris Unió 70. közgyűlésén. Észak-Korea heves tiltakozását fejezte ki ezzel kapcsolatban, és bojkottra szólította fel a szocialista országokat.
Az akkori magyar kormány végül úgy döntött, részt vesz az ülésen, de amikor 1983. szeptember 1-jén véletlenül lelőttek egy szovjet légtérbe tévedt dél-koreai utasszállítót, és emiatt Dél-Koreában szovjetellenes hangulat alakult ki, a magyar vezetés elállt a látogatástól.

 dél-koreai elnöki politikai tanácsadó július 5-én Budapestre látogatott, majd Grósz Károly akkori magyar kormányfő látogatást tett ban. Az újabb észak-koreai bojkott ellenére Magyarország részt vett sok másik szocialista állammal együtt az 1988-as szöuli olimpiai játékokon is.

Története a rendszerváltás után

Magyar részről a gulyáskommunizmus és a közelgő rendszerváltás, koreai részről  dél-koreai elnök nyitási politikájának köszönhető a diplomáciai viszonyok rendezése. Magyarország a keleti blokk országai közül elsőként vette fel a kapcsolatokat Dél-Koreával. A szerződést, ami megalapozta mindezt, 1988. szeptember 13-án írta alá a két ország képviselete.

Hivatalosan Magyarország (Magyar Népköztársaság) és Dél-Korea (Koreai Köztársaság) között 1989. január 29. óta van diplomáciai viszony, de a gyakrabban használják a jóval kerekebb, február elseji dátumot.

2006-ban egy észak-koreai diplomata családjával együtt a budapesti dél-koreai nagykövetségen kért politikai menedékjogot.

2007-re a két ország közötti áruforgalom értéke elérte a 450 milliárd forintot, megjelentek Magyarországon a nagyobb dél-koreai cégek, mint például a Samsung és a Hankook Tire. Magyarország egykori szöuli nagykövete, Lengyel Miklós az 1980-as években Magyarország phenjani nagyköveteként szolgált. Magyarország szöuli nagykövete 2018–2022 között Csoma Mózes volt, Dél-Korea budapesti nagykövete pedig .

2015 áprilisában Áder János köztársasági elnök dél-koreai látogatása során javaslatot tett egy Budapest– légi járat forgalomba állítására, és bejelentette, hogy a két ország közötti kapcsolat tovább fejlődhetne közös kutatások terén.

Magyarország szöuli missziójának vezetői
 Etre Sándor (1989–1993)
 Németh Iván (1993–1998/1999)
 László Béla (1999–2003)
 Torzsa István (2003–2007)
 Lengyel Miklós (2007–2013)
 Csaba Gábor (2013–2018)
 Csoma Mózes (2018–2022)
 Szerdahelyi István (2022–)

Dél-Korea budapesti missziójának vezetői
 (1989. március 2. – 1991 nyara)
 (1991. szeptember 2. – 1993)
 (1993. december 8. – 1996)
 (1996. április 2. – 1998)
 (1998. szeptember 28. – 2001)
 (2001. március 14. – 2003)
 (2003. június 2. – 2006)
 (2006. április 25. – 2008)
 (2008. október 8. – 2011)
 (2011 – 2014)
 (2014 – 2018)
 (2018 januárja – 2020)
 (2020. december – )

További információk
A szöuli magyar nagykövetség épülete

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Magyarország és Korea kapcsolatai
Magyarország és Észak-Korea kapcsolatai

Dél-Korea
Dél-Korea
A a Magyarország és Dél-Korea közötti diplomáciai kapcsolatokat jelöli . A két nép közöttóta , a két ország között hivatalosan csakóta van kapcsolat , mivel a Koreai Köztársaság augusztusi kikiáltását az akkori magyar kormány szovjet mintára nem ismerte el , hanem a szocialista Észak-Koreát tekintette Korea jogutódjának . A diplomáciai kapcsolatok felvételekor is még két , egymással ellenséges katonai tömbhöz tartoztak : Magyarország a Varsói Szerződés , míg Dél-Korea a NATO tagállama volt . Története a szocializmus idején 1956-ban , a magyar forradalom hírére akkori dél-koreai vezető támogatást akart küldeni a felkelőknek , és egy világméretű kommunistaellenes háborút szorgalmazott . 1982-től a Magyar Szocialista Munkáspárt legfelsőbb vezetése elkezdett élénken foglalkozni a magyar–dél-koreai kapcsolatokkal . Napirendi téma volt , hogy Magyar Népköztársaság képviseltesse-e magát a Szöulbanoktóberében tartandó Interparlamentáris Unió közgyűlésén . Észak-Korea heves tiltakozását fejezte ki ezzel kapcsolatban , és bojkottra szólította fel a szocialista országokat . Az akkori magyar kormány végül úgy döntött , részt vesz az ülésen , de amikor szeptemberjén véletlenül lelőttek egy szovjet légtérbe tévedt dél-koreai utasszállítót , és emiatt Dél-Koreában szovjetellenes hangulat alakult ki , a magyar vezetés elállt a látogatástól. dél-koreai elnöki politikai tanácsadó júliusén Budapestre látogatott , majd Grósz Károly akkori magyar kormányfő látogatást tett ban . Az újabb észak-koreai bojkott ellenére Magyarország részt vett sok másik szocialista állammal együtt azas szöuli olimpiai játékokon is . Története a rendszerváltás után Magyar részről a gulyáskommunizmus és a közelgő rendszerváltás , koreai részről dél-koreai elnök nyitási politikájának köszönhető a diplomáciai viszonyok rendezése . Magyarország a keleti blokk országai közül elsőként vette fel a kapcsolatokat Dél-Koreával . A szerződést , ami megalapozta mindezt , szeptemberán írta alá a két ország képviselete . Hivatalosan Magyarország ( Magyar Népköztársaság ) és Dél-Korea ( Koreai Köztársaság ) között január óta van diplomáciai viszony , de a gyakrabban használják a jóval kerekebb , február elseji dátumot . 2006-ban egy észak-koreai diplomata családjával együtt a budapesti dél-koreai nagykövetségen kért politikai menedékjogot . 2007-re a két ország közötti áruforgalom értéke elérte amilliárd forintot , megjelentek Magyarországon a nagyobb dél-koreai cégek , mint például a Samsung és a Hankook Tire . Magyarország egykori szöuli nagykövete , Lengyel Miklós azas években Magyarország phenjani nagyköveteként szolgált . Magyarország szöuli nagykövete2022 között Csoma Mózes volt , Dél-Korea budapesti nagykövete pedig \ . 2015 áprilisában Áder János köztársasági elnök dél-koreai látogatása során javaslatot tett egy Budapest– légi járat forgalomba állítására , és bejelentette , hogy a két ország közötti kapcsolat tovább fejlődhetne közös kutatások terén . Magyarország szöuli missziójának vezetői Etre Sándor1993 ) Németh Iván1998/1999 ) László Béla2003 ) Torzsa István2007 ) Lengyel Miklós2013 ) Csaba Gábor2018 ) Csoma Mózes2022 ) Szerdahelyi István ) Dél-Korea budapesti missziójának vezetői március –nyara ) szeptember – december – április – szeptember – március – június – április – október – – – januárja – december – ) További információk A szöuli magyar nagykövetség épülete Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Magyarország és Korea kapcsolatai Magyarország és Észak-Korea kapcsolatai Dél-Korea Dél-Korea