Herman Ottó úti mezőgazdasági kutatótelep
A Herman Ottó úti mezőgazdasági kutatótelep Budapesten működik (1022, Herman Ottó út 15.). A szőlőtermesztés és a borászat nemzetközileg is elismert kutató helye.

Története 
Magyarország első mezőgazdasági kísérleti intézményei Magyaróvárott létesültek: 1869-ben a Gazdasági Eszköz- és Gépkísérleti Állomás, 1872-ben a Mezőgazdasági Vegykísérleti Állomás, majd 1878-ban a Vetőmagvizsgáló és Növényélettani Kísérleti Állomás. Sorrendben negyedik kutatóhelyként Herman Ottó javaslatára a Tisza Kálmán-kormány létrehozta 1880-ban Budapesten, a Debrői út (mai neve Herman Ottó út) 15. száma alatt az Országos Filoxéra Kísérleti Állomást. Az intézmény létrejötte a hazai szőlőtermesztés válságának köszönhető, amelyet a 19. század második felében az Amerikából behurcolt filoxéra (Daktulosphaira vitifoliae) és a peronoszpóra (Plasmopara viticola) pusztítása okozott. A kísérleti állomást 1890-ben Bethlen András miniszter átszervezte, és létrehozta a Magyar Királyi Állami Rovartani Állomást, majd később, ugyanezen a telken – a szőlőtermesztés és borászat újjáélesztése céljából – az 1896. évi felújítási törvény 5. törvénycikke hívta életre a Magyar Királyi Központi Szőlészeti Kísérleti Állomást és Ampelológiai Intézetet. Ilyen módon a Herman Ottó út 15-ben alakult ki az ország első mezőgazdasági kutatótelepe, amelynek tudománytörténeti jelentősége kimagasló.

Az új kutatótelep terveit – az akkori gyümölcsöskertek közé illesztve – 1901–1903 között a kor egyik legrangosabb építésze, Czigler Győző készítette, akinek nevéhez – egyebek között – a Gozsdu-udvar, az Andrássy úti Saxlehner bérpalota és a Széchenyi Gyógyfürdő tervei fűződnek. Ennek megfelelően, a historizáló, eklektikus stílusú hét épülettömb kivitelezése is magas szintű: az igényességet a Loire-völgyi kastélyokat idéző tornyos tetők, klinkertégla burkolat, az épületek homlokzatain terrakotta díszítések, benn pedig vörös márvány lépcsők és kovácsoltvas korlátok jelzik. Az épületekben található kutató-laboratóriumok felszereltsége is megfelelt a kor legmagasabb igényeinek (például a kémiai vizsgálatok számára külön szellőzéssel ellátott vegyifülkéket építettek) – vagyis hét évvel a párizsi Institut Pasteur megalapítását megelőzően világszínvonalú tudományos kapacitást hoztak létre Magyarországon (amelyet a szőlő- és bortermelő világ számos díjjal jutalmazott).

A gyorsan nemzetközi ismertséget elért kutatóintézet a szőlészek és borászok továbbképzésében is közreműködött: főépületében kapott előadótermet és laboratóriumot a Magyar Királyi Felsőbb Szőlő- és Borgazdasági Tanfolyam, amelynek szabadföldi gyakorlatai az Intézet szőlőültetvényeiben és elegáns üvegházaiban folytak. Az Intézet 1924-ben részt vett Párizsban a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (Office International de la Vigne et du Vin) megalapításában [3].

Az 1930-as években a következő intézetek is működtek a területén:
 Országos Magyar Királyi Gyapjúminősítő Intézet – gyapjúvizsgálatokat végzett termelők, kereskedők, textilipari vállalatok részére, megállapította a szennyes gyapjú rendement-ját, a gyapjú finomsági fokát, szilárdságát, nyújthatóságát, végezte a gyárilag mosott gyapjak kondicionálását és normális (kereskedelmi) súlyának megállapítását, foglalkozott tudományos kutatásokkal, évről évre szaporodó nyáj-osztályozásokkal, juhtörzskönyvezéssel az egyöntetű, jobb minőségű, több gyapjút szolgáltató nyájak kialakításának céljából
 Magyar Királyi Gyógynövénykísérleti Állomás – vizsgálta a hazai vadontermő és termesztett gyógynövényeket, tanulmányozta azok gyűjtési, szárítási és felhasználhatósági módjait, felvilágosítást nyújtott gyógynövényekkel kapcsolatos ügyekben
 Magyar Királyi Halélettani és Szennyvíztisztító Kísérleti Állomás – a halak életviszonyait és táplálkozását tanulmányozta, emellett vízvizsgálatokat végzett, megállapította, hogy emberi élvezetre / állatok itatására mely vizek használhatók, tanácsokat adott a szennyvizek tisztítására

A kutatótelep épületegyüttese az első világháború alatt katonakórházként szolgált. Ezt követően a telepen – a változó állami kutatási és fejlesztési igényeknek megfelelően – további szervezeti változásra került sor: létrejött a Magyar Királyi Növényvédelmi Kutató Intézet (1932). Sajnálatos módon, a telep épületei a második világháború idején – a budai Vár ostroma során – sok kárt szenvedtek, és több évbe telt, mire visszanyerték eredeti funkciójukat és külsejüket . A helyreállítási munkák befejezése után alakították ki az Agrokémiai Intézetet (1949), majd a Konzerv-, Hús- és Hűtőipari Kutató Intézet (1949).  A minisztériumi tárcától időközben – tudománypolitikai megfontolásokból – két intézet is a Magyar Tudományos Akadémiához került: először az Talajtani és Agrokémiai Intézet (1955), majd a Növényvédelmi Intézet (1981). Az MTA-hoz tartozó kutatóintézeteket 2013-ban a martonvásári székhelyű Agrártudományi Kutatóközpontban egyesítették, de a tagintézetek megőrizhették a telephelyüket. A Herman Ottó úti, a mezőgazdasági tárcánál maradó intézeteket 2014-ben vonták össze a gödöllői székhelyű Nemzeti Agrártudományi és Innovációs Központban. 

A kutatótelepen 2016 óta a következő két kutatóközpont négy kutatóintézete működik:
 MTA Agrártudományi Kutatóközpont (ATK)
 Növényvédelmi Intézet (NÖVI Növénykórtani Osztály és Növényi Kórélettani Osztály)
 Talajtani és Agrokémiai Intézet (TAKI)
 Nemzeti Agrártudományi és Innovációs Központ (NAIK)
 Agrár-környezettudományi Kutatóintézet (AKK)
 Élelmiszertudományi Kutatóintézet (EKI)

Továbbá itt működik az Agrárlapok.hu  kiadója (Agrárminisztérium, Herman Ottó Intézete égisze alatt). 

A kutatótelep négy intézete nemzetközileg elismert alapkutatásokat végez, de sohasem zárkóztak el a mezőgazdasági, élelmiszeripari és környezettudományi gyakorlati problémák vizsgálata elől.

Az építészetileg is nagy jelentőségű kutatótelep fennállásának 135 éve alatt elévülhetetlen érdemeket szerzett a magyar kultúrtörténetben: nemzetközi rangú kutatók és tudósok hosszú sorát (eddig 22 akadémikus dolgozott itt) adta a magyar tudománynak.

A Kutatótelep épületegyüttesét "korának jelentős, európai jelentőségű, mezőgazdasági kutató létesítményeként kiemelkedő tudományos és agrár-műszaki emlék"-ként a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ 2016. augusztus 11-én műemléki értékként nyilvántartásba vette (Ikt. sz.: 600/2232-7/2016).

A Kutatótelepnek az ország (és a régió) kulturális örökségében betöltött szerepéről 2019-ben angol nyelvű tudományos közlemény jelent meg.

Az épületekben napjainkban a Központi Élelmiszer-Tudományi Kutatóintézet, a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ (NAIK), Agrár-környezettudományi Kutatóintézete működik.

Jegyzetek

Források 
 Magyarország a XX. században. A növénytermesztéstan története
 http://darvasbela.atlatszo.hu/2016/01/29/telektudomanyok-jarulekos-vesztesegekkel/
 Gyula de Istvánffi: L' Institut Central Ampélologique Royal Hongrois. Societé d'Imprimerie et d'Editions Pallas. Budapest (1907)
 Biacs Péter: 100 éves magyar kutatótelep. Budapest Bank kiadványa (1995)
 Nagy Barnabás: Növényvédelmi kutatások Budán. Hegyvidék, 22. oldal (2006)
 Tamas Komives, Zoltan Kiraly: Cultural heritage – the first research campus in Hungary. Ecocycles 5(2) 6-11 (2019).

További információk 
 Egy világhírű magyar intézet [Szőlészeti Kísérleti Állomás]. Vasárnapi Újság 53. évfolyam, 25. szám. 404–405. oldal (1906)

Kapcsolódó szócikkek 
 Cukoripari Kutató Intézet

Budapest II. kerülete
Budapest 20. századi építményei
Magyarországi tudományos kutatóintézetek
Magyarországi állami szervezetek
A Herman Ottó úti mezőgazdasági kutatótelep Budapesten működik Herman Ottó út ) . A szőlőtermesztés és a borászat nemzetközileg is elismert kutató helye . Története Magyarország első mezőgazdasági kísérleti intézményei Magyaróvárott létesültek: ben a Gazdasági Eszköz- és Gépkísérleti Állomás, ben a Mezőgazdasági Vegykísérleti Állomás , majdban a Vetőmagvizsgáló és Növényélettani Kísérleti Állomás . Sorrendben negyedik kutatóhelyként Herman Ottó javaslatára a Tisza Kálmán-kormány létrehoztaban Budapesten , a Debrői út ( mai neve Herman Ottó út ) száma alatt az Országos Filoxéra Kísérleti Állomást . Az intézmény létrejötte a hazai szőlőtermesztés válságának köszönhető , amelyet a század második felében az Amerikából behurcolt filoxéra ( Daktulosphaira vitifoliae ) és a peronoszpóra ( Plasmopara viticola ) pusztítása okozott . A kísérleti állomástben Bethlen András miniszter átszervezte , és létrehozta a Magyar Királyi Állami Rovartani Állomást , majd később , ugyanezen a telken – a szőlőtermesztés és borászat újjáélesztése céljából – az évi felújítási törvény törvénycikke hívta életre a Magyar Királyi Központi Szőlészeti Kísérleti Állomást és Ampelológiai Intézetet . Ilyen módon a Herman Ottó útben alakult ki az ország első mezőgazdasági kutatótelepe , amelynek tudománytörténeti jelentősége kimagasló . Az új kutatótelep terveit – az akkori gyümölcsöskertek közé illesztve –1903 között a kor egyik legrangosabb építésze , Czigler Győző készítette , akinek nevéhez – egyebek között – a Gozsdu-udvar , az Andrássy úti Saxlehner bérpalota és a Széchenyi Gyógyfürdő tervei fűződnek . Ennek megfelelően , a historizáló , eklektikus stílusú hét épülettömb kivitelezése is magas szintű : az igényességet a Loire-völgyi kastélyokat idéző tornyos tetők , klinkertégla burkolat , az épületek homlokzatain terrakotta díszítések , benn pedig vörös márvány lépcsők és kovácsoltvas korlátok jelzik . Az épületekben található kutató-laboratóriumok felszereltsége is megfelelt a kor legmagasabb igényeinek ( például a kémiai vizsgálatok számára külön szellőzéssel ellátott vegyifülkéket építettek ) – vagyis hét évvel a párizsi Institut Pasteur megalapítását megelőzően világszínvonalú tudományos kapacitást hoztak létre Magyarországon ( amelyet a szőlő- és bortermelő világ számos díjjal jutalmazott ) . A gyorsan nemzetközi ismertséget elért kutatóintézet a szőlészek és borászok továbbképzésében is közreműködött : főépületében kapott előadótermet és laboratóriumot a Magyar Királyi Felsőbb Szőlő- és Borgazdasági Tanfolyam , amelynek szabadföldi gyakorlatai az Intézet szőlőültetvényeiben és elegáns üvegházaiban folytak . Az Intézetben részt vett Párizsban a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal ( Office International de la Vigne et du Vin ) megalapításában [ 3] . Azas években a következő intézetek is működtek a területén : Országos Magyar Királyi Gyapjúminősítő Intézet – gyapjúvizsgálatokat végzett termelők , kereskedők , textilipari vállalatok részére , megállapította a szennyes gyapjú rendement-ját , a gyapjú finomsági fokát , szilárdságát , nyújthatóságát , végezte a gyárilag mosott gyapjak kondicionálását és normális ( kereskedelmi ) súlyának megállapítását , foglalkozott tudományos kutatásokkal , évről évre szaporodó nyáj-osztályozásokkal , juhtörzskönyvezéssel az egyöntetű , jobb minőségű , több gyapjút szolgáltató nyájak kialakításának céljából Magyar Királyi Gyógynövénykísérleti Állomás – vizsgálta a hazai vadontermő és termesztett gyógynövényeket , tanulmányozta azok gyűjtési , szárítási és felhasználhatósági módjait , felvilágosítást nyújtott gyógynövényekkel kapcsolatos ügyekben Magyar Királyi Halélettani és Szennyvíztisztító Kísérleti Állomás – a halak életviszonyait és táplálkozását tanulmányozta , emellett vízvizsgálatokat végzett , megállapította , hogy emberi élvezetre / állatok itatására mely vizek használhatók , tanácsokat adott a szennyvizek tisztítására A kutatótelep épületegyüttese az első világháború alatt katonakórházként szolgált . Ezt követően a telepen – a változó állami kutatási és fejlesztési igényeknek megfelelően – további szervezeti változásra került sor : létrejött a Magyar Királyi Növényvédelmi Kutató Intézet Sajnálatos módon , a telep épületei a második világháború idején – a budai Vár ostroma során – sok kárt szenvedtek , és több évbe telt , mire visszanyerték eredeti funkciójukat és külsejüket \ . A helyreállítási munkák befejezése után alakították ki az Agrokémiai Intézetet majd a Konzerv- , Hús- és Hűtőipari Kutató Intézet A minisztériumi tárcától időközben – tudománypolitikai megfontolásokból – két intézet is a Magyar Tudományos Akadémiához került : először az Talajtani és Agrokémiai Intézet majd a Növényvédelmi Intézet Az MTA-hoz tartozó kutatóintézeteketban a martonvásári székhelyű Agrártudományi Kutatóközpontban egyesítették , de a tagintézetek megőrizhették a telephelyüket . A Herman Ottó úti , a mezőgazdasági tárcánál maradó intézeteketben vonták össze a gödöllői székhelyű Nemzeti Agrártudományi és Innovációs Központban . A kutatótelepenóta a következő két kutatóközpont négy kutatóintézete működik : MTA Agrártudományi Kutatóközpont ( ATK ) Növényvédelmi Intézet ( NÖVI Növénykórtani Osztály és Növényi Kórélettani Osztály ) Talajtani és Agrokémiai Intézet ( TAKI ) Nemzeti Agrártudományi és Innovációs Központ ( NAIK ) Agrár-környezettudományi Kutatóintézet ( AKK ) Élelmiszertudományi Kutatóintézet ( EKI ) Továbbá itt működik az Agrárlapok.hu kiadója ( Agrárminisztérium , Herman Ottó Intézete égisze alatt ) . A kutatótelep négy intézete nemzetközileg elismert alapkutatásokat végez , de sohasem zárkóztak el a mezőgazdasági , élelmiszeripari és környezettudományi gyakorlati problémák vizsgálata elől . Az építészetileg is nagy jelentőségű kutatótelep fennállásánakéve alatt elévülhetetlen érdemeket szerzett a magyar kultúrtörténetben : nemzetközi rangú kutatók és tudósok hosszú sorát ( eddigakadémikus dolgozott itt ) adta a magyar tudománynak . A Kutatótelep épületegyüttesét " korának jelentős , európai jelentőségű , mezőgazdasági kutató létesítményeként kiemelkedő tudományos és agrár-műszaki emlék"-ként a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ augusztusén műemléki értékként nyilvántartásba vette ( Ikt. sz. :2232-7/2016 ) . A Kutatótelepnek az ország ( és a régió ) kulturális örökségében betöltött szerepérőlben angol nyelvű tudományos közlemény jelent meg . Az épületekben napjainkban a Központi Élelmiszer-Tudományi Kutatóintézet , a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ ( NAIK ) , Agrár-környezettudományi Kutatóintézete működik . Jegyzetek Források Magyarország a XX. században . A növénytermesztéstan története http://darvasbela.atlatszo.hu/2016/01/29/telektudomanyok-jarulekos-vesztesegekkel/ Gyula de Istvánffi : L' Institut Central Ampélologique Royal Hongrois . Societé d'Imprimerie et d'Editions Pallas . Budapest Biacs Péter: éves magyar kutatótelep . Budapest Bank kiadványa Nagy Barnabás : Növényvédelmi kutatások Budán . Hegyvidék , oldal Tamas Komives , Zoltan Kiraly : Cultural heritage – the first research campus in Hungary . Ecocycles2)( 2019 ) . További információk Egy világhírű magyar intézet [ Szőlészeti Kísérleti Állomás ] . Vasárnapi Újság évfolyam , szám.405. oldal Kapcsolódó szócikkek Cukoripari Kutató Intézet Budapest II. kerülete Budapest századi építményei Magyarországi tudományos kutatóintézetek Magyarországi állami szervezetek