IV. Albert bajor herceg
IV. (Bölcs) Albert  bajor–müncheni herceg 1467-től 1503-ig, egész Bajorország hercege 1504-től haláláig.

Élete

Származása
IV. Albert herceg Münchenben született. Édesapja III. Albert herceg volt, Ernő bajor-müncheni herceg (1373–1438) és Elisabetta Visconti milánói nemes kisasszony (1374–1432) fia. Édesanyja III. Albert második felesége, Anna braunschweig-grubenhageni hercegnő (1420–1474), I. Erik braunschweig-grubenhagen-einbecki herceg és Erzsébet braunschweig-göttingeni hercegnő volt. Szülei házasságából tíz testvér született:

 János herceg (Johann, 1437–1463), trónörökös, 1460–1463 között IV. János néven uralkodó herceg,
 Ernő herceg (Ernst, 1438–1460),
 Zsigmond herceg (Siegmund, 1439–1501); 1460–1467 között Bajorország uralkodó hercege,
 Albert herceg (Albrecht, 1440–1445), kisgyermekként meghalt,
 Margit hercegnő (Margarete, 1442–1479), aki 1463-ban I. Federico Gonzaga mantovai herceg (1441–1484) felesége lett,
 Erzsébet hercegnő (Elisabeth, 1443–1484), 1460-tól I. Ernő szász választófejedelem (1441–1486) felesége,
 Albert herceg (Albrecht, 1447–1508), aki Habsburg Kinga főhercegnőt (1465–1520) vette feleségül,
 „Erős” Kristóf herceg (Christoph der Starke, 1449–1493),
 Wolfgang herceg (1451–1514), 
 Borbála hercegnő (Barbara, 1454–1472), klarissza apáca.

Mivel voltak bátyjai, Albert herceget szülei egyházi pályára szánták, és Itáliába küldték tanulni.

Házassága

IV. Albert herceg 1487-ben Habsburg Kinga osztrák főhercegnőt (1465–1520), III. Frigyes német-római császár és Eleonóra portugál infánsnő leányát, a későbbi I. Miksa német-római császár húgát vette feleségül. Kinga (Kunigunda) főhercegnő kezére sokan pályáztak, köztük Hunyadi Mátyás magyar király is, már 1465-ben, de őt Frigyes visszautasította. 1485-ben Kinga főhercegnő megismerkedett Albert bajor herceggel, aki azonban még a házassági egyezkedés közben elfoglalta Regensburg birodalmi várost. Frigyes császár erre megszakította a tárgyalásokat, de 1487-ben a leleményes Albert herceg – Kinga főhercegnő rokonának, Zsigmond osztrák főhercegnek segítségével – egy hamis császári engedély-okiratot készíttetett, és elvette feleségül választottját. Három fiuk és öt leányuk született:
Szülei házasságából nyolc gyermek született:
 Szidónia hercegnő (Sidonie, 1488–1505), V. Lajos pfalzi választófejedelem eljegyzett menyasszonyaként hunyt el, 
 Szibilla hercegnő (Sibylle, 1489–1519), aki 1511-ben V. Lajos pfalzi választófejedelem (1478–1544) felesége lett,
 Szabina hercegnő (Sabine, 1492–1564), aki 1511-ben I. Ulrik württembergi herceghez (1487–1550) ment feleségül,
 Vilmos herceg (Wilhelm, 1493–1550), trónörökös, 1508-tól IV. Vilmos néven uralkodó herceg, aki 1522-ben Maria Jakobäa von Baden őrgrófnőt (1507–1580) vette feleségül,
 Lajos herceg (Ludwig, 1495–1545), X. Lajos néven Landshut hercege, Vohburg grófja,
 Zsuzsanna hercegnő (Susanne, 1499–1500), kigyermekként elhunyt,
 Ernő herceg (Ernst, 1500–1560), a Passaui Püspökség és a Salzburgi Érsekség adminisztrátora
 Zsuzsanna hercegnő (Susanne, 1502–1543), aki 1518-ban Kázmér brandenburg-kulmbachi őrgrófhoz († 1527), majd 1529-ben Ottó Henrik (Ottheinrich) pfalz-neuburgi grófhoz († 1559) ment férjhez.

Uralkodása
Mivel egyik bátyja meghalt, a másik lemondott, 1467-ben mégis Albert hercegre szállt a müncheni bajor rész-hercegség. A császárleánnyal történő házasság kikényszerítése körüli manővereiért 1467-ben ő maga is, és felesége is kegyvesztett lett apósánál, III. Frigyes császárnál. Birodalmi kiközösítés (Reichsacht) és birodalmi háború fenyegette, amit csak sógorának, Miksa főhercegnek, a császári trónörökösnek – ekkor már a birodalom társuralkodójának – közbenjárásával sikerült elhárítania. Hosszú uralkodása alatt a tudományok és művészetek barátjaként kormányzott, és Bajorország legerélyesebb, legbölcsebb hercegeként tartották számon.

1503-ban unokafivérének, György bajor–landshuti hercegnek elhunytával kihalt a család Alsó-Bajorország–Landshut uralkodói ága, IV. Vilmos saját koronája alatt egyesítette a bajor területeket, és egész Bajorország uralkodó hercege lett.  1506-ban adta ki az úgynevezett bajor pragmatica sanctiót, amely a bajor trónöröklést szabályozza, a trónt örök időkre a mindenkori elsőszülött fiúnak biztosítva (primogenitúra).

Albert herceg 41 évnyi uralkodás után, 1508-ban hunyt el. Örököse fia, az ugyancsak hosszú ideig kormányzó IV. Vilmos lett.

Források

Lásd még 
 Bajorország uralkodóinak listája

1447-ben született személyek
1508-ban elhunyt személyek
Müncheniek
Bajor uralkodók
Wittelsbach-ház
IV . ( Bölcs ) Albert bajor–müncheni hercegtőlig , egész Bajorország hercegetől haláláig . Élete Származása IV . Albert herceg Münchenben született . Édesapja III. Albert herceg volt , Ernő bajor-müncheni herceg1438 ) és Elisabetta Visconti milánói nemes kisasszony1432 ) fia . Édesanyja III. Albert második felesége , Anna braunschweig-grubenhageni hercegnő1474 ) , I. Erik braunschweig-grubenhagen-einbecki herceg és Erzsébet braunschweig-göttingeni hercegnő volt . Szülei házasságából tíz testvér született : János herceg ( Johann,1463 ) , trónörökös, 1463 között IV . János néven uralkodó herceg , Ernő herceg ( Ernst,1460 ) , Zsigmond herceg ( Siegmund,1501);1467 között Bajorország uralkodó hercege , Albert herceg ( Albrecht,1445 ) , kisgyermekként meghalt , Margit hercegnő ( Margarete, 1479 ) , akiban I. Federico Gonzaga mantovai herceg1484 ) felesége lett , Erzsébet hercegnő ( Elisabeth,1484) ,tól I. Ernő szász választófejedelem1486 ) felesége , Albert herceg ( Albrecht,1508 ) , aki Habsburg Kinga főhercegnőt1520 ) vette feleségül , „ Erős” Kristóf herceg ( Christoph der Starke, 1493 ) , Wolfgang herceg1514 ) , Borbála hercegnő ( Barbara, 1472 ) , klarissza apáca . Mivel voltak bátyjai , Albert herceget szülei egyházi pályára szánták , és Itáliába küldték tanulni . Házassága IV . Albert hercegben Habsburg Kinga osztrák főhercegnőt1520 ) , III. Frigyes német-római császár és Eleonóra portugál infánsnő leányát , a későbbi I. Miksa német-római császár húgát vette feleségül . Kinga ( Kunigunda ) főhercegnő kezére sokan pályáztak , köztük Hunyadi Mátyás magyar király is , márben , de őt Frigyes visszautasította.ben Kinga főhercegnő megismerkedett Albert bajor herceggel , aki azonban még a házassági egyezkedés közben elfoglalta Regensburg birodalmi várost . Frigyes császár erre megszakította a tárgyalásokat , deben a leleményes Albert herceg – Kinga főhercegnő rokonának , Zsigmond osztrák főhercegnek segítségével – egy hamis császári engedély-okiratot készíttetett , és elvette feleségül választottját . Három fiuk és öt leányuk született : Szülei házasságából nyolc gyermek született : Szidónia hercegnő ( Sidonie, 1505 ) , V . Lajos pfalzi választófejedelem eljegyzett menyasszonyaként hunyt el , Szibilla hercegnő ( Sibylle, 1519 ) , akiben V . Lajos pfalzi választófejedelem1544 ) felesége lett , Szabina hercegnő ( Sabine,1564 ) , akiben I. Ulrik württembergi herceghez1550 ) ment feleségül , Vilmos herceg ( Wilhelm,1550 ) , trónörökös,tól IV . Vilmos néven uralkodó herceg , akiben Maria Jakobäa von Baden őrgrófnőt1580 ) vette feleségül , Lajos herceg ( Ludwig, 1545 ) , X . Lajos néven Landshut hercege , Vohburg grófja , Zsuzsanna hercegnő ( Susanne, 1500 ) , kigyermekként elhunyt , Ernő herceg ( Ernst,1560 ) , a Passaui Püspökség és a Salzburgi Érsekség adminisztrátora Zsuzsanna hercegnő ( Susanne, 1543 ) , akiban Kázmér brandenburg-kulmbachi őrgrófhoz ( † 1527 ) , majdben Ottó Henrik ( Ottheinrich ) pfalz-neuburgi grófhoz ( † 1559 ) ment férjhez . Uralkodása Mivel egyik bátyja meghalt , a másik lemondott, ben mégis Albert hercegre szállt a müncheni bajor rész-hercegség . A császárleánnyal történő házasság kikényszerítése körüli manővereiértben ő maga is , és felesége is kegyvesztett lett apósánál , III. Frigyes császárnál . Birodalmi kiközösítés ( Reichsacht ) és birodalmi háború fenyegette , amit csak sógorának , Miksa főhercegnek , a császári trónörökösnek – ekkor már a birodalom társuralkodójának – közbenjárásával sikerült elhárítania . Hosszú uralkodása alatt a tudományok és művészetek barátjaként kormányzott , és Bajorország legerélyesebb , legbölcsebb hercegeként tartották számon . 1503-ban unokafivérének , György bajor–landshuti hercegnek elhunytával kihalt a család Alsó-Bajorország–Landshut uralkodói ága , IV . Vilmos saját koronája alatt egyesítette a bajor területeket , és egész Bajorország uralkodó hercege lett. ban adta ki az úgynevezett bajor pragmatica sanctiót , amely a bajor trónöröklést szabályozza , a trónt örök időkre a mindenkori elsőszülött fiúnak biztosítva ( primogenitúra ) . Albert hercegévnyi uralkodás után, ban hunyt el . Örököse fia , az ugyancsak hosszú ideig kormányzó IV . Vilmos lett . Források Lásd még Bajorország uralkodóinak listája 1447-ben született személyek 1508-ban elhunyt személyek Müncheniek Bajor uralkodók Wittelsbach-ház