Here (méh)
A herék hím méhek. Feladatuk az anya megtermékenyítése. Semmilyen más munkában nem vesznek részt. Felismerhető nagy szeméről, tömzsi alakjáról és tompa potrohvégéről. Tavasztól nyár végéig egyszerre néhány száz-néhány ezer here lebzsel a házi méh egy családjában. Az indiai méh egy családjában csúcsidőben 200 here található, viszont az ő családja egyébként is kisebb nyugati rokonáénál.

Rendszerint nagyobbak, mint a dolgozók, de az álanyás herék kisebbek is lehetnek. Szemük kétszer akkora, mint a nőstényeké. Testalkatuk ellenére képesek ugyanolyan gyorsan repülni, mint az anya. A kifejlődésükhöz szükséges idő átlag 24 nap. Egy ideig még nem képesek önállóan enni, a dolgozók etetik. Később azonban már saját maguk szívogatnak mézet a sejtekből. Kelés után 38 nappal válnak ivaréretté. Élettartamuk néhány hónap. A herék családról családra vándorolhatnak, mindenütt szívesen látják őket egészen a hereűzésig. A hereűzésre Magyarországon augusztus-szeptemberben kerül sor. Ekkor a dolgozók kiéheztetik és leszúrják a heréket. A családban csak a következő tavasszal jelennek meg herék. Álanyás családokban még ezután is vannak herék.

Szerepe
 
A herék családról családra vándorolva messzire kerülhetnek attól a családtól, ahol keltek. Nem a kaptárban párosodik az anyával, hanem heregyülekező helyen várja az arra repülő anyákat. A méhek nemmeghatározási módszere miatt nagy károkat szenved az a család, ahol az anya kizárólag testvéreivel párzott, ugyanis a megtermékenyített peték feléből herék lesznek. Mivel a dolgozók már álcaként eltávolítják őket, az ilyen anya fiasítása hézagos lesz.

A párzásra repülés közben kerül sor. Az anya cikázva repül, emiatt a heréknek jó látásra van szükségük. Sikeres párzás után a here elpusztul, az anya pedig vagy készen áll a további párzásra, vagy hazamegy. A here párzószerve beleszakad az anyába, amit a here nem élhet túl. Becslések szerint egy anya akár 30 herével is pározhat.

A méhanya mesterségesen is megtermékenyíthető. Az angol bioméhészet tiltja ezt, mert megsérti a királynőt; a magyar bioméhészet megengedi. Ezek az anyák azonban inkább tenyészpéldányok, termelő méhészetbe nem kerülnek. A tenyésztők pároztatótelepet hoznak létre. A legtöbb ilyen hely völgykatlanban vagy szigeten van, ahol nagyon kicsi annak az esélye, hogy egy idegen here felbukkan. Magyarországon egy pároztatótelep van, amit az ott nem pároztatók méheikkel nem közelíthetnek 5 km-nél kisebb távolságra.

A herék részt vesznek a család hőháztartásának fenntartásában. Ha hideg van, akkor remegéssel hőt termelnek; ha meleg van, akkor szárnyukkal legyeznek. Nem etetnek, nem építenek és nem gyűjtenek. Kora délutánonként elhagyják a kaptárat és a heregyülekező helyekre repülnek. 
Fullánkjuk nincs, de ha felveszik őket, akkor himbálóznak potrohukkal, hogy megijesszék támadójukat. A fullánktalan méhfajok heréi is harapnak.

Párzás és a here párzószerve

A here pénisze nagy mennyiségű folyadék és hímivarsejt kifecskendezésére képes. A pénisz a here testének belsejében helyezkedik el. Párzás közben kifordul, és úgy hatol az anyába. A péniszt a potroh izmai fordítják ki, miközben megnövelik a vérnyirok nyomását, ami felfújja a péniszt. A pénisz alján kampók segítik megtartani az anyát. A párzás 5 másodperc alatt befejeződik, de gyakran csak 1-2 másodpercig tart, eközben a pár 10-40 méter magasan a föld felszíne fölött repül. Mivel az anya legalább 12 herével párzik, és a here párzás után meghal, mindent egyszerre kell beleadnia. Először felülről közelíti meg az anyát, torával érinti annak potrohát. Ezután megragadja mind a hat lábával, és péniszével a fullánk kamrájába hatol. Ha ez nincs teljesen kinyitva, akkor a párzás sikertelen. A pénisz kifordításával a here lebénul, és hátrafelé lökődik, miközben spermacsomagja a fullánk kamrájába robban. Ez néha emberi füllel is hallható pattogó hang. A robbanás leszakítja a péniszt, és kilöki a herét az anyából. A pénisz az anyában marad, és párzási jelvénynek nevezik. Ez nem akadályozza meg, hogy más herék is párosodjanak az anyával, de meggátolja a sperma kifolyását a vaginából.

Here gyülekezőhelyek
A párzásra a levegőben kerül sor, távol a méhcsaládoktól. A herék eddig ismeretlen szempontok szerint kiválasztott helyeken várják a pározni érkező anyákat. Ezek a helyek általában 10–40 m magasan vannak, és átmérőjük 30–200 m. Határa éles; nem indulnak a néhány méterrel arrébb repülő anya után. Tipikusan egy-egy helyet több évig is használnak,  néhány hely még 12 év alatt is csak kevéssel mozdul el. Mivel a herék nem érik meg a következő szezont, így nem tudják megmutatni a helyet a következő nemzedékeknek. A gyülekezőhelyek általában nyílt területen, fáktól, hegyektől távol, szélvédett helyen vannak, de néhány hely nem felel meg ezeknek a kritériumoknak. Néhány tanulmány szerint köze lehet a mágnesességhez. A hat hetesnél idősebb herék érzékelhetik a mágneses teret a potrohukban levő magnetitdarabokban gazdag sejtekkel.

A gyülekezőhelyek megtalálhatók úgy, hogy légballonnal felengednek zárkázott párzatlan anyát. A talajon mozgó megfigyelő feljegyzi, hogy hol vonzza az anya a heréket. Egy gyülekezőhelyen átlagosan 200 család heréi találkoznak, összesen 25 ezren. Ez biztosítja, hogy az anya megtalálja azt a genetikai változatosságot, amire a családjának szüksége van. Minél messzebbre repül, annál jobban csökkenti a beltenyészet lehetőségét. A gyülekezőhelyek legalább 90 méterre vannak a méhcsaládoktól, és minél távolabb vannak, annál nagyobb csomóban gyülekeznek. Egy here több gyülekezőhelyet is látogathat élete folyamán, sőt, egy délután is megjárhat többet is. A nászrepülés egy here számára átlagban 25-32 percig tart, és legfeljebb 60 perces lehet, mert ekkor fel kell keresnie egy kaptárat, hogy feltöltekezzen mézzel. Az anya megérkezéséig csak röpködnek ide-oda, de amint megjön, elkezdenek versenyezni érte. A családok nagy fölöslegben nevelik a heréket, így még az anya sokszori párzásával is csak minden ezredik herének sikerül reprezentálnia magát a következő nemzedék génkészletében. Ha a fiatal anya szükségét érzi, akkor több nászrepülése is lehet, hogy biztosan elegendő spermát gyűjtsön be.

Herék és a Varroa atka

Az ázsiai méhatka a házi méh fiasításos sejtjeiben szaporodik. Az atka előnyben részesíti a herefiasítást a kedvezőbb hőmérséklet, a nagyobb sejtméret és a hosszabb fejlődési idő miatt, ezért a herefiasítás eltávolításával nagyban csökkenthető az atkák száma.

Genetika
A méhek, mint minden hártyásszárnyú haplodiploid nemmeghatározású, azaz normál esetben a hím haploid, a nőstény diploid. Az anya petesejtképződése közben az őssejt átmegy egy számfelező osztódáson, így a házi méh 32 kromoszómáját megfelezve 16 kromoszóma kerül a petesejtbe. Ez az anya alléljainak új összeállítását tartalmazza. A here megtermékenyítetlen petesejtből fejlődik szűznemzéssel.

Mivel a herének nincs apja, ezért családfája érdekesen alakul. Visszafelé követve a nemzedékeket: a here, az anyja, az anya apja és anyja, az anya anyjának apja és anyja, az anya apjának anyja. Így az 1, 1, 2, 3, 5, 8, ...  sorozat adódik, a Fibonacci-sorozat.

A haplodiploid nemmeghatározás szerint a herének két szerepe van a szaporodásban. Egyrészt, anyjának egy petesejtjéből 10 millió hímivarsejtet csinál, másrészt párosodva egy fiatal anyának átad több millió genetikailag teljesen egyforma hímivarsejtet. Így a lánytestvérek 32 kromoszómájából 16 teljesen azonos lesz, amivel a lánytestvérek egymás közelebbi rokonai lesznek, mint a nem haplodiploid nemmeghatározású fajoknál.

A tulajdonképpeni nemmeghatározást egy gén alléljai végzik. Ha egy petében a gén két allélja van jelen, akkor nőstény
fejlődik, különben hím. Ha az anya testvérével párzik, akkor a diploid utódok feléből here fejlődik, ami amellett, hogy gyengíti a családot, plusz munkát ad a másik feléből fejlődő dolgozóknak. Emiatt alakult ki a nászrepülés, az eltávolodás a méhcsaládoktól, és a több herével való párzás. Így kevesebb munkaerő megy veszendőbe, ha a herék közül egy vagy kettő véletlenül a testvére volt.

Egy álanya kizárólag heréket szaporít, mert nem repül ki párzani, emiatt petéit nem tudja megtermékenyíteni. Egyes méhfajok azonban nőstény petét is tudnak rakni, ahol a számfelező osztódás három poláris sejtje biztosítja a második kromoszómakészletet.

A természetes nászrepülés alatt az anya több herével is párzik, amelyek valószínűleg több különböző családból származnak, így nagyobb genetikai változatosságot biztosít, mint a mesterséges megtermékenyítés, amikor a herék mind testvérek. Viszont ez a megoldás lehetőséget ad az apacsalád kiválasztására.

Források
Örösi Pál Zoltán: Méhek között
Kedves Dr. Tatiana...

Jegyzetek

Fordítás

Méhészet
A herék hím méhek . Feladatuk az anya megtermékenyítése . Semmilyen más munkában nem vesznek részt . Felismerhető nagy szeméről , tömzsi alakjáról és tompa potrohvégéről . Tavasztól nyár végéig egyszerre néhány száz-néhány ezer here lebzsel a házi méh egy családjában . Az indiai méh egy családjában csúcsidőbenhere található , viszont az ő családja egyébként is kisebb nyugati rokonáénál . Rendszerint nagyobbak , mint a dolgozók , de az álanyás herék kisebbek is lehetnek . Szemük kétszer akkora , mint a nőstényeké . Testalkatuk ellenére képesek ugyanolyan gyorsan repülni , mint az anya . A kifejlődésükhöz szükséges idő átlagnap . Egy ideig még nem képesek önállóan enni , a dolgozók etetik . Később azonban már saját maguk szívogatnak mézet a sejtekből . Kelés utánnappal válnak ivaréretté . Élettartamuk néhány hónap . A herék családról családra vándorolhatnak , mindenütt szívesen látják őket egészen a hereűzésig . A hereűzésre Magyarországon augusztus-szeptemberben kerül sor . Ekkor a dolgozók kiéheztetik és leszúrják a heréket . A családban csak a következő tavasszal jelennek meg herék . Álanyás családokban még ezután is vannak herék . Szerepe A herék családról családra vándorolva messzire kerülhetnek attól a családtól , ahol keltek . Nem a kaptárban párosodik az anyával , hanem heregyülekező helyen várja az arra repülő anyákat . A méhek nemmeghatározási módszere miatt nagy károkat szenved az a család , ahol az anya kizárólag testvéreivel párzott , ugyanis a megtermékenyített peték feléből herék lesznek . Mivel a dolgozók már álcaként eltávolítják őket , az ilyen anya fiasítása hézagos lesz . A párzásra repülés közben kerül sor . Az anya cikázva repül , emiatt a heréknek jó látásra van szükségük . Sikeres párzás után a here elpusztul , az anya pedig vagy készen áll a további párzásra , vagy hazamegy . A here párzószerve beleszakad az anyába , amit a here nem élhet túl . Becslések szerint egy anya akárherével is pározhat . A méhanya mesterségesen is megtermékenyíthető . Az angol bioméhészet tiltja ezt , mert megsérti a királynőt ; a magyar bioméhészet megengedi . Ezek az anyák azonban inkább tenyészpéldányok , termelő méhészetbe nem kerülnek . A tenyésztők pároztatótelepet hoznak létre . A legtöbb ilyen hely völgykatlanban vagy szigeten van , ahol nagyon kicsi annak az esélye , hogy egy idegen here felbukkan . Magyarországon egy pároztatótelep van , amit az ott nem pároztatók méheikkel nem közelíthetnekkm-nél kisebb távolságra . A herék részt vesznek a család hőháztartásának fenntartásában . Ha hideg van , akkor remegéssel hőt termelnek ; ha meleg van , akkor szárnyukkal legyeznek . Nem etetnek , nem építenek és nem gyűjtenek . Kora délutánonként elhagyják a kaptárat és a heregyülekező helyekre repülnek . Fullánkjuk nincs , de ha felveszik őket , akkor himbálóznak potrohukkal , hogy megijesszék támadójukat . A fullánktalan méhfajok heréi is harapnak . Párzás és a here párzószerve A here pénisze nagy mennyiségű folyadék és hímivarsejt kifecskendezésére képes . A pénisz a here testének belsejében helyezkedik el . Párzás közben kifordul , és úgy hatol az anyába . A péniszt a potroh izmai fordítják ki , miközben megnövelik a vérnyirok nyomását , ami felfújja a péniszt . A pénisz alján kampók segítik megtartani az anyát . A párzásmásodperc alatt befejeződik , de gyakran csakmásodpercig tart , eközben a párméter magasan a föld felszíne fölött repül . Mivel az anya legalábbherével párzik , és a here párzás után meghal , mindent egyszerre kell beleadnia . Először felülről közelíti meg az anyát , torával érinti annak potrohát . Ezután megragadja mind a hat lábával , és péniszével a fullánk kamrájába hatol . Ha ez nincs teljesen kinyitva , akkor a párzás sikertelen . A pénisz kifordításával a here lebénul , és hátrafelé lökődik , miközben spermacsomagja a fullánk kamrájába robban . Ez néha emberi füllel is hallható pattogó hang . A robbanás leszakítja a péniszt , és kilöki a herét az anyából . A pénisz az anyában marad , és párzási jelvénynek nevezik . Ez nem akadályozza meg , hogy más herék is párosodjanak az anyával , de meggátolja a sperma kifolyását a vaginából . Here gyülekezőhelyek A párzásra a levegőben kerül sor , távol a méhcsaládoktól . A herék eddig ismeretlen szempontok szerint kiválasztott helyeken várják a pározni érkező anyákat . Ezek a helyek általában40 m magasan vannak , és átmérőjük200 m . Határa éles ; nem indulnak a néhány méterrel arrébb repülő anya után . Tipikusan egy-egy helyet több évig is használnak , néhány hely mégév alatt is csak kevéssel mozdul el . Mivel a herék nem érik meg a következő szezont , így nem tudják megmutatni a helyet a következő nemzedékeknek . A gyülekezőhelyek általában nyílt területen , fáktól , hegyektől távol , szélvédett helyen vannak , de néhány hely nem felel meg ezeknek a kritériumoknak . Néhány tanulmány szerint köze lehet a mágnesességhez . A hat hetesnél idősebb herék érzékelhetik a mágneses teret a potrohukban levő magnetitdarabokban gazdag sejtekkel . A gyülekezőhelyek megtalálhatók úgy , hogy légballonnal felengednek zárkázott párzatlan anyát . A talajon mozgó megfigyelő feljegyzi , hogy hol vonzza az anya a heréket . Egy gyülekezőhelyen átlagosancsalád heréi találkoznak , összesenezren . Ez biztosítja , hogy az anya megtalálja azt a genetikai változatosságot , amire a családjának szüksége van . Minél messzebbre repül , annál jobban csökkenti a beltenyészet lehetőségét . A gyülekezőhelyek legalábbméterre vannak a méhcsaládoktól , és minél távolabb vannak , annál nagyobb csomóban gyülekeznek . Egy here több gyülekezőhelyet is látogathat élete folyamán , sőt , egy délután is megjárhat többet is . A nászrepülés egy here számára átlagbanpercig tart , és legfeljebbperces lehet , mert ekkor fel kell keresnie egy kaptárat , hogy feltöltekezzen mézzel . Az anya megérkezéséig csak röpködnek ide-oda , de amint megjön , elkezdenek versenyezni érte . A családok nagy fölöslegben nevelik a heréket , így még az anya sokszori párzásával is csak minden ezredik herének sikerül reprezentálnia magát a következő nemzedék génkészletében . Ha a fiatal anya szükségét érzi , akkor több nászrepülése is lehet , hogy biztosan elegendő spermát gyűjtsön be . Herék és a Varroa atka Az ázsiai méhatka a házi méh fiasításos sejtjeiben szaporodik . Az atka előnyben részesíti a herefiasítást a kedvezőbb hőmérséklet , a nagyobb sejtméret és a hosszabb fejlődési idő miatt , ezért a herefiasítás eltávolításával nagyban csökkenthető az atkák száma . Genetika A méhek , mint minden hártyásszárnyú haplodiploid nemmeghatározású , azaz normál esetben a hím haploid , a nőstény diploid . Az anya petesejtképződése közben az őssejt átmegy egy számfelező osztódáson , így a házi méhkromoszómáját megfelezvekromoszóma kerül a petesejtbe . Ez az anya alléljainak új összeállítását tartalmazza . A here megtermékenyítetlen petesejtből fejlődik szűznemzéssel . Mivel a herének nincs apja , ezért családfája érdekesen alakul . Visszafelé követve a nemzedékeket : a here , az anyja , az anya apja és anyja , az anya anyjának apja és anyja , az anya apjának anyja . Így az\... sorozat adódik , a Fibonacci-sorozat . A haplodiploid nemmeghatározás szerint a herének két szerepe van a szaporodásban . Egyrészt , anyjának egy petesejtjébőlmillió hímivarsejtet csinál , másrészt párosodva egy fiatal anyának átad több millió genetikailag teljesen egyforma hímivarsejtet . Így a lánytestvérekkromoszómájábólteljesen azonos lesz , amivel a lánytestvérek egymás közelebbi rokonai lesznek , mint a nem haplodiploid nemmeghatározású fajoknál . A tulajdonképpeni nemmeghatározást egy gén alléljai végzik . Ha egy petében a gén két allélja van jelen , akkor nőstény fejlődik , különben hím . Ha az anya testvérével párzik , akkor a diploid utódok feléből here fejlődik , ami amellett , hogy gyengíti a családot , plusz munkát ad a másik feléből fejlődő dolgozóknak . Emiatt alakult ki a nászrepülés , az eltávolodás a méhcsaládoktól , és a több herével való párzás . Így kevesebb munkaerő megy veszendőbe , ha a herék közül egy vagy kettő véletlenül a testvére volt . Egy álanya kizárólag heréket szaporít , mert nem repül ki párzani , emiatt petéit nem tudja megtermékenyíteni . Egyes méhfajok azonban nőstény petét is tudnak rakni , ahol a számfelező osztódás három poláris sejtje biztosítja a második kromoszómakészletet . A természetes nászrepülés alatt az anya több herével is párzik , amelyek valószínűleg több különböző családból származnak , így nagyobb genetikai változatosságot biztosít , mint a mesterséges megtermékenyítés , amikor a herék mind testvérek . Viszont ez a megoldás lehetőséget ad az apacsalád kiválasztására . Források Örösi Pál Zoltán : Méhek között Kedves Dr . Tatiana. . . Jegyzetek Fordítás Méhészet