Nyerehta
Nyerehta () város Oroszország Kosztromai területén, a Nyerehtai járás székhelye.

Lakossága:  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Fekvése 
Kosztromától kb. 45 km-re délnyugatra helyezkedik el, a Kosztroma, Jaroszlavl és Ivanovo felé (felől) vezető vasútvonalak csomópontja.
A Kosztromai terület legnagyobb részétől eltérően a Volgától nem északra, hanem délre fekszik, mindhárom nagy városhoz viszonylag közel.

Története 
1214 óta ismert település. A 14. századtól kezdve a sófőzés egyik központja volt. Különlegessége, hogy az orosz Észak ősi településeitől eltérően soha nem épült vára. A 17. század eleji harcok (az ún. zűrzavaros idők) során azonban ez a település is szinte teljesen elnéptelenedett, 1609-ben a lengyel csapatok felégették a várost.

A 18. századtól a kézművesek és kereskedők városa volt, bőrdíszművesség, ezüstművesség, lenfonás és -szövés jellemezte. Az első vászonkészítő manufaktúrát 1761-ben alapították, ezt később más textilipari üzemek alapítása követte. 1778-ban várossá nyilvánították

Nyerehta utcaszerkezetét az 1781-ben készült városrendezési terv szerint alakították ki. 1838-ban a várost nagy tűzvész pusztította, és az újjáépítéskor átdolgozták a korábbi tervet. 1887-ben megépült a vasútvonal, ami lendületet adott a további fejlődésnek.

A 19. században alapított lenfeldolgozó a szovjet korszakban nagy lenkombináttá terebélyesedett. A textilipar mellett a fémfeldolgozás és a műszergyártás is fejlődésnek indult. Egyik alapvető iparvállalatát (Nyerehtai Mechanikai Gyár), a fegyveres erők céljaira termelő gyárat az 1940-es években alapították. 2013 nyarán tervbe korszerűsítése után nem csak hadiipari, hanem polgári célú termékek kibocsátása is várható.

Műemlék épületei 
Bogorogyice-Szretyenszkij- (Mária bemutatása-) kolostor (17–19. század).
Bogojavlenszkij- (Úr megjelenése-) templom (18. század eleje).
Kresztovozdvizsenszkij- (Kereszt felmagasztalása-) templom (18–19. század).
A városközpont polgári épületei közül is fennmaradt néhány, köztük egy hivatali épület (priszutsztvennije meszta), a kereskedősor (1830-as évek) és 19. századi udvarházak.

Jegyzetek

Források 

A Kosztromai terület települései
Nyerehta ( ) város Oroszország Kosztromai területén , a Nyerehtai járás székhelye . Lakossága : fő ( a évi népszámláláskor ) . Fekvése Kosztromától kb.km -re délnyugatra helyezkedik el , a Kosztroma , Jaroszlavl és Ivanovo felé ( felől ) vezető vasútvonalak csomópontja . A Kosztromai terület legnagyobb részétől eltérően a Volgától nem északra , hanem délre fekszik , mindhárom nagy városhoz viszonylag közel . Története 1214 óta ismert település . A századtól kezdve a sófőzés egyik központja volt . Különlegessége , hogy az orosz Észak ősi településeitől eltérően soha nem épült vára . A század eleji harcok ( az ún. zűrzavaros idők ) során azonban ez a település is szinte teljesen elnéptelenedett, ben a lengyel csapatok felégették a várost . A századtól a kézművesek és kereskedők városa volt , bőrdíszművesség , ezüstművesség , lenfonás és -szövés jellemezte . Az első vászonkészítő manufaktúrátben alapították , ezt később más textilipari üzemek alapítása követte.ban várossá nyilvánították Nyerehta utcaszerkezetét azben készült városrendezési terv szerint alakították ki.ban a várost nagy tűzvész pusztította , és az újjáépítéskor átdolgozták a korábbi tervet.ben megépült a vasútvonal , ami lendületet adott a további fejlődésnek . A században alapított lenfeldolgozó a szovjet korszakban nagy lenkombináttá terebélyesedett . A textilipar mellett a fémfeldolgozás és a műszergyártás is fejlődésnek indult . Egyik alapvető iparvállalatát ( Nyerehtai Mechanikai Gyár ) , a fegyveres erők céljaira termelő gyárat azes években alapították.nyarán tervbe korszerűsítése után nem csak hadiipari , hanem polgári célú termékek kibocsátása is várható . Műemlék épületei Bogorogyice-Szretyenszkij- ( Mária bemutatása- ) kolostor19. század ) . Bogojavlenszkij- ( Úr megjelenése- ) templom század eleje ) . Kresztovozdvizsenszkij- ( Kereszt felmagasztalása- ) templom19. század ) . A városközpont polgári épületei közül is fennmaradt néhány , köztük egy hivatali épület ( priszutsztvennije meszta ) , a kereskedősoras évek ) és századi udvarházak . Jegyzetek Források A Kosztromai terület települései