Johannes Otzen
Johannes Otzen (Sieseby (Schleswig-Holstein), 1839. október 8. - Grunewald, (ma Berlin része), 1911. június 8.) német építész. A 19. század utolsó negyedében Németország több városában épített neogótikus templomokat.

Életpályája 
1879-ben a berlini műszaki főiskola tanára lett, majd 1904-ben a berlini művészeti akadémia elnökévé választották.

Művei 
 Főleg neogótikus templomokat épített, továbbá egyetemi épületeket. Elsősorban Észak-Németországban működött. Számos városrendezési tervet készített, pl. a berlini villanegyed tervét.  Lakóházakat is épített.

Épületei 

 1868–1870: Kaiser-Karl-iskola,  Itzehoe
 1868–1873: Szent János-templom, Hamburg-Altona
 1877: a Szent Miklós-templom tornya, Flensburg
 1878–1880: A Máriatemplom tornya, Flensburg
 1879: Bergkirche, Wiesbaden
 1880: Kreis-Kriegerdenkmal für die Gefallenen der Kriege von 1864, 1866 und 1870/1871 auf der Esplanade in Thorn
 1881–1882: Postahivatal Thornban
 1882–1884: Christuskirche,  Hamburg-Eimsbüttel
 1882–1885: St.-Gertrud-Kirche, Hamburg-Uhlenhorst
 1882–1886: Jakobikirche, Kiel
 1884: Szent Péter-templom Hamburg-Altona
 1885: Állomásépület, Flensburg (1953-ban lebontották)
 1885: Friedenskirche Hamburg-Eilbekben (Johannes Vollmerrel)
 1884–1888: Heilig-Kreuz-Kirche, Berlin-Kreuzberg
 1886–1888: Heilandskirche, Leipzig-Plagwitz
 1889–1892: Pauluskirche, Dessau
 1892–1894: Apostelkirche, Ludwigshafen am Rhein
 1893: Kirche Waldau, Bernburg-Waldau
 1893–1895: Friedenskirche Hamburg-St. Pauli
 1894: Evangelisch-reformierte Kirche in der Freiheit, Wetter (Ruhr)
 1894: Turm der Stadtkirche St. Laurentii Itzehoeban 
 1890–1894: Lutherkirche Apoldában
 1891–1894: Lutherkirche,  Berlin-Schöneberg
 1892–1894: Ringkirche  Wiesbaden
 1893–1895: Friedenskirche,  Hamburg-St. Pauli
 1894–1896: St.-Laurentius-Kirche tornya  és átépítése, Itzehoe
 1894–1898: Friedhofskirche, Wuppertal-Elberfeld
 1897: Georgenkirche, Berlin (a második világháborúban súlyosan megésrüét, 1949-ben lebontották)
 1902: Evangelische Hauptkirche Rheydt Mönchengladbach-Rheydtben

Főbb írásai 
 Baukunst des Mittelalters (Berlin, 1879—1883, 3
kötetben); 
 Gothische Baumomente (ugyanott, 1888); 
 Ausgeführte Bauten (ugyanott, 1890-1904).

Díjai, elismerései 
 1894 Roter Adlerorden 3. Klasse
 1894 Ritterkreuz I. Abtheilung des Großherzoglich-Sächsischen Hausordens der Wachsamkeit oder vom weißen Falken
 1898 Königlicher Kronenorden 2. Klasse
 1904 Roter Adlerorden 2. Klasse
 1907 Stern zum Königlichen Kronenorden 2. Klasse
 Ehrenvorsitzender des Unterstützungsvereins für Architekten, Ingenieure und Techniker

Jegyzetek

Források 
 Révai
 Művészeti lexikon 3. kötet, 648. old.

További információk 
 Vollmer: Johannes Otzen †. In: Zentralblatt der Bauverwaltung, 31. Jahrgang 1911, Nr. 52 (vom 28. Juni 1911), S. 321.
 Hans Schliepmann: Johannes Otzen †. In: Berliner Architekturwelt, 14. Jahrgang 1911/1912, Heft 4 (Juli 1911), S. 125f.
 Jörn Bahns: Johannes Otzen 1839–1911. Prestel, München 1971.
 Neue Deutsche Biographie
 Johannes Otzen: Projekte im Bestand des Architekturmuseums in der Universitätsbibliothek der TU Berlin
 Vortrag von Johannes Otzen am 1. August 1900 in der École des Beaux-Arts in Paris

Német építészek
1839-ben született személyek
1911-ben elhunyt személyek
Johannes Otzen ( Sieseby ( Schleswig-Holstein ) , október - Grunewald , ( ma Berlin része ) , június ) német építész . A század utolsó negyedében Németország több városában épített neogótikus templomokat . Életpályája 1879-ben a berlini műszaki főiskola tanára lett , majdben a berlini művészeti akadémia elnökévé választották . Művei Főleg neogótikus templomokat épített , továbbá egyetemi épületeket . Elsősorban Észak-Németországban működött . Számos városrendezési tervet készített , pl. a berlini villanegyed tervét . Lakóházakat is épített . Épületei 1870 : Kaiser-Karl-iskola , Itzehoe 1873 : Szent János-templom , Hamburg-Altona a Szent Miklós-templom tornya , Flensburg 1880 : A Máriatemplom tornya , Flensburg Bergkirche , Wiesbaden Kreis-Kriegerdenkmal für die Gefallenen der Kriege vonund1871 auf der Esplanade in Thorn 1882 : Postahivatal Thornban 1884 : Christuskirche , Hamburg-Eimsbüttel 1885 : St.-Gertrud-Kirche , Hamburg-Uhlenhorst 1886 : Jakobikirche , Kiel Szent Péter-templom Hamburg-Altona Állomásépület , Flensburgban lebontották ) Friedenskirche Hamburg-Eilbekben ( Johannes Vollmerrel ) 1888 : Heilig-Kreuz-Kirche , Berlin-Kreuzberg 1888 : Heilandskirche , Leipzig-Plagwitz 1892 : Pauluskirche , Dessau 1894 : Apostelkirche , Ludwigshafen am Rhein Kirche Waldau, Bernburg-Waldau 1895 : Friedenskirche Hamburg-St . Pauli Evangelisch-reformierte Kirche in der Freiheit , Wetter ( Ruhr ) Turm der Stadtkirche St . Laurentii Itzehoeban 1894 : Lutherkirche Apoldában 1894 : Lutherkirche, Berlin-Schöneberg 1894 : Ringkirche Wiesbaden 1895 : Friedenskirche , Hamburg-St . Pauli 1896 : St.-Laurentius-Kirche tornya és átépítése , Itzehoe 1898 : Friedhofskirche , Wuppertal-Elberfeld Georgenkirche , Berlin ( a második világháborúban súlyosan megésrüét, ben lebontották ) Evangelische Hauptkirche Rheydt Mönchengladbach-Rheydtben Főbb írásai Baukunst des Mittelalters ( Berlin,1883 , 3 kötetben ) ; Gothische Baumomente ( ugyanott , Ausgeführte Bauten ( ugyanott , Díjai , elismerései Roter Adlerorden Klasse Ritterkreuz I. Abtheilung des Großherzoglich-Sächsischen Hausordens der Wachsamkeit oder vom weißen Falken Königlicher Kronenorden Klasse Roter Adlerorden Klasse Stern zum Königlichen Kronenorden Klasse Ehrenvorsitzender des Unterstützungsvereins für Architekten , Ingenieure und Techniker Jegyzetek Források Révai Művészeti lexikon kötet , old . További információk Vollmer : Johannes Otzen † . In : Zentralblatt der Bauverwaltung , Jahrgang Nr.( vom Juni S. 321. Hans Schliepmann : Johannes Otzen † . In: Berliner Architekturwelt , Jahrgang1912 , Heft( Juli S.. Jörn Bahns : Johannes Otzen1911. Prestel , München Neue Deutsche Biographie Johannes Otzen : Projekte im Bestand des Architekturmuseums in der Universitätsbibliothek der TU Berlin Vortrag von Johannes Otzen am Augustin der École des Beaux-Arts in Paris Német építészek 1839-ben született személyek 1911-ben elhunyt személyek