Arkadi-kolostor
Az Arkadi-kolostor Kréta épületeinek egyik legszebbje, ami évszázadok múltán Arkadi város egyik legszentebb helye lett. A krétaiak a hazaszeretet jelképeként is emlegetik.

Nevének eredete 
A kolostor nevét az egyik alapító görög ortodox szerzetesétől, Arkadiosztól származtatják, de vannak olyanok, akik úgy gondolják, hogy a kolostor egy ősi város, Arcadia helyére épült. Az utóbbit régészek megcáfolták, és Kréta lakosai is jobban ragaszkodnak az első változathoz.

Történelme 
Mivel nem nagyon maradtak fent a kolostorról írásos emlékek, a régészek csak következtetni tudtak arra, hogy a kolostor valamikor a bizánci időkben épülhetett. Az első írásos emlék a 16. századból való, eszerint a kolostort felújították és jelentősen kibővítették a már álló épületeket. A velencei stílusban épült főtemplom, amelyik az udvar közepén áll, 1590-re nyerte el végső formáját. Több mint húsz évig építették. Ezután Arkadi lett a kéziratmásolás központja Krétán, kulturális és irodalmi központ lehetett. A 17. században újra kibővítették: ebédlőtermet, könyvtárat és istállókat építettek a meglévő épületek köré. 1645-től a várost komoly veszély fenyegette: a törökök megállíthatatlanul dúlták fel a szigetet. Három év múlva a kolostor és pár épület kivételével az egész sziget a oszmánok kezében volt. Egy másik krétai város elfoglalása után érkeztek először a kolostorhoz. Feltörték a kapuit, mindent feldúltak, elüldözték a szerzeteseket. Husszein pasa, a török hadsereg frissen megválasztott vezetője megengedte, hogy a neki tett hűségeskü után a szerzetesek visszatérhessenek a kolostorba, és megkezdhessék annak restaurálását. Egy idő után a harangozást is megengedte nekik, ami különösen nagy szívességnek számított az ellenség részéről.

Áldozat a szabadságért 

Az 1800-as években a sziget lakosai még mindig török uralom alatt sínylődtek. Egyre gyakoribbak lettek a lázadások az elnyomás ellen, ám a törökök ezeket mindig leverték. Ez végül odáig fajult, hogy a szultán hirtelen haragjában kötelezővé tette a muzulmán hitre való áttérést a krétaiaknak, továbbá 1866 tavaszán több helyi vezetőt és pátriárkát is bebörtönöztetett, akik a lakosság jogaiért kiálltak. A sziget lakói petíciót küldtek a szultánnak, aki azzal a fenyegetéssel válaszolt, hogy hadai el fogják pusztítani a kolostort és környékét egyaránt.

A krétaiak, a megbeszélt terv szerint, a kolostor puskaportárolójában rejtőztek el a törökök elől. Amikor mindenki bent volt, és az ellenség már dörömbölt az ajtón, az egyik krétai belelőtt egy puskaporos hordóba. Mintegy 800 krétai vesztette életét, köztük nagyon sok gyermek is. A mai lakosok erről a tettről ma nemzeti ünnepként emlékeznek meg. A puskaportárolón emléktábla hívja fel a figyelmet az 1866-ban életüket feláldozó hazafiakra:

„E kriptában meggyújtott láng egész Krétát megvilágította, Isten tüze volt, olyan tűzáldozat, amelyben a krétaiak a szabadságért haltak meg.”

Turizmus 
1870-ben, a robbantás után 4 évvel kezdték meg a kolostor restaurálását. Az udvar közepén álló templom ma is látogatható, azt mondják, Kréta egyik legszebb épülete. Bár sokszor kifosztották, feldúlták az évszázadok során, a szerzetesek mindig igyekezték óvni és az eredeti állapotában helyre állítani. A kolostorban múzeumot is létrehoztak, ami a turisták előtt feleleveníti az 1866-ban történteket. A puskaporos szoba eredeti állapotában ma is megtekinthető, a tragédia óta szinte változatlan formában fennmaradt. Az áldozatok emlékére a kolostorban örökmécsest gyújtottak, és egy festmény is hirdeti a lakosok önfeláldozását. Az udvaron egy kiszáradt ciprusfa álldogál, törzsében még mindig megtekinthető egy török lövedék.

Források 
 James Harpur, Jennifer Westwood – Legendák földjén (Magyar Könyvklub Kiadó, 1994)
 https://web.archive.org/web/20150214105218/http://kretasziget.hu/index.php/kreta-latnivalok/nyugat-kreta/arkadi-kolostor-kreta

Kréta
Görögország ortodox templomai, kolostorai
Az Arkadi-kolostor Kréta épületeinek egyik legszebbje , ami évszázadok múltán Arkadi város egyik legszentebb helye lett . A krétaiak a hazaszeretet jelképeként is emlegetik . Nevének eredete A kolostor nevét az egyik alapító görög ortodox szerzetesétől , Arkadiosztól származtatják , de vannak olyanok , akik úgy gondolják , hogy a kolostor egy ősi város , Arcadia helyére épült . Az utóbbit régészek megcáfolták , és Kréta lakosai is jobban ragaszkodnak az első változathoz . Történelme Mivel nem nagyon maradtak fent a kolostorról írásos emlékek , a régészek csak következtetni tudtak arra , hogy a kolostor valamikor a bizánci időkben épülhetett . Az első írásos emlék a századból való , eszerint a kolostort felújították és jelentősen kibővítették a már álló épületeket . A velencei stílusban épült főtemplom , amelyik az udvar közepén áll, re nyerte el végső formáját . Több mint húsz évig építették . Ezután Arkadi lett a kéziratmásolás központja Krétán , kulturális és irodalmi központ lehetett . A században újra kibővítették : ebédlőtermet , könyvtárat és istállókat építettek a meglévő épületek köré.től a várost komoly veszély fenyegette : a törökök megállíthatatlanul dúlták fel a szigetet . Három év múlva a kolostor és pár épület kivételével az egész sziget a oszmánok kezében volt . Egy másik krétai város elfoglalása után érkeztek először a kolostorhoz . Feltörték a kapuit , mindent feldúltak , elüldözték a szerzeteseket . Husszein pasa , a török hadsereg frissen megválasztott vezetője megengedte , hogy a neki tett hűségeskü után a szerzetesek visszatérhessenek a kolostorba , és megkezdhessék annak restaurálását . Egy idő után a harangozást is megengedte nekik , ami különösen nagy szívességnek számított az ellenség részéről . Áldozat a szabadságért Azas években a sziget lakosai még mindig török uralom alatt sínylődtek . Egyre gyakoribbak lettek a lázadások az elnyomás ellen , ám a törökök ezeket mindig leverték . Ez végül odáig fajult , hogy a szultán hirtelen haragjában kötelezővé tette a muzulmán hitre való áttérést a krétaiaknak , továbbátavaszán több helyi vezetőt és pátriárkát is bebörtönöztetett , akik a lakosság jogaiért kiálltak . A sziget lakói petíciót küldtek a szultánnak , aki azzal a fenyegetéssel válaszolt , hogy hadai el fogják pusztítani a kolostort és környékét egyaránt . A krétaiak , a megbeszélt terv szerint , a kolostor puskaportárolójában rejtőztek el a törökök elől . Amikor mindenki bent volt , és az ellenség már dörömbölt az ajtón , az egyik krétai belelőtt egy puskaporos hordóba . Mintegykrétai vesztette életét , köztük nagyon sok gyermek is . A mai lakosok erről a tettről ma nemzeti ünnepként emlékeznek meg . A puskaportárolón emléktábla hívja fel a figyelmet azban életüket feláldozó hazafiakra : „ E kriptában meggyújtott láng egész Krétát megvilágította , Isten tüze volt , olyan tűzáldozat , amelyben a krétaiak a szabadságért haltak meg.” Turizmus 1870-ben , a robbantás utánévvel kezdték meg a kolostor restaurálását . Az udvar közepén álló templom ma is látogatható , azt mondják , Kréta egyik legszebb épülete . Bár sokszor kifosztották , feldúlták az évszázadok során , a szerzetesek mindig igyekezték óvni és az eredeti állapotában helyre állítani . A kolostorban múzeumot is létrehoztak , ami a turisták előtt feleleveníti azban történteket . A puskaporos szoba eredeti állapotában ma is megtekinthető , a tragédia óta szinte változatlan formában fennmaradt . Az áldozatok emlékére a kolostorban örökmécsest gyújtottak , és egy festmény is hirdeti a lakosok önfeláldozását . Az udvaron egy kiszáradt ciprusfa álldogál , törzsében még mindig megtekinthető egy török lövedék . Források James Harpur , Jennifer Westwood – Legendák földjén ( Magyar Könyvklub Kiadó , https://web.archive.org/web/20150214105218/http://kretasziget.hu/index.php/kreta-latnivalok/nyugat-kreta/arkadi-kolostor-kreta Kréta Görögország ortodox templomai , kolostorai