Razvođe
Razvođe falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Prominához tartozik.

Fekvése 
Knintől légvonalban 14, közúton 20 km-re délnyugatra, községközpontjától 5 km-re délkeletre, Dalmácia északi-középső részén, a Promina-hegység nyugati lejtői alatt fekszik.

Története 
Területe már az ókorban is lakott volt, ezt bizonyítja a Grudine nevű településrészen a Klepo család háza közelében 1800 körül előkerült római szarkofág, valamint a Bristovace területén 1892-ben talált római sírfelirat. Ugyancsak római lelet a Bunarac forrásánál, az úttól öt méterre talált, határt jelölő feliratos kő.

Neve a „razvode” (vízválasztó) főnévből származik, amely onnan ered, hogy eső esetén a Promina-hegységről lezúduló víz innen több irányban folyik tovább. A falu lakosságáról az első adat 1484-ből származik, amikor birtokosa Ivan Kučić megemlíti, hogy itteni birtokára vlach pásztorok települtek, akik nemcsak a török által megszállt területekről, hanem a velencei területekről is érkeztek. A török 1522-ben szállta meg ezt a területet, melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült. A község területe a moreai háború során 1688-ban szabadult fel a török uralom alól.

A velencei összeírások alapján a 18. században a Bibić, Boljanić, Ćučić, Dodić, Duić, Jakovljević, Klepić. Kulić, Lacić. Maleš, Mirković, Pantelić, Pokrajac. Rajčević, Sekulić, Stanić, Josić Skomalj, Suman, Vuković, Vojčić és Vaslaga családok éltek a településen. Miután 1797-ben a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg. 1809-ben a Francia Császárság Illír Tartományának része lett. 1815-ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta, amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgatta 1918-ig. A falunak 1857-ben 709, 1910-ben 1104 lakosa volt. Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett.

Az 1970-es években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében. 1991-ben lakosságának 66 százaléka horvát, 31 százaléka szerb volt. A délszláv háború idején 1991-ben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták. Katolikus templomát felgyújtották, horvát lakossága elmenekült. A horvát hadsereg 1995 augusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést. Szerb lakossága nagyrészt elmenekült. A falunak 2011-ben 170 lakosa volt.

Lakosság

Nevezetességei 
A Mindenszentek tiszteletére szentelt katolikus templom valószínűleg egy régi temetőkápolna alapjaira épült 1867-ben. A délszláv háború idején a szerbek felgyújtották, 1996-ban építették újjá.
A Szent Nedeljica tiszteletére szentelt pravoszláv templom az 1969-ben épült.

Jegyzetek

További információk
 Promina község hivatalos oldala 
 A helyi pravoszláv templom felújítása 
 Knin turisztikai irodájának honlapja 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 
 Blog a prominai települések életéről 

Šibenik-Knin megye települései
Razvođe falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében . Közigazgatásilag Prominához tartozik . Fekvése Knintől légvonalban közútonkm-re délnyugatra , községközpontjátólkm-re délkeletre , Dalmácia északi-középső részén , a Promina-hegység nyugati lejtői alatt fekszik . Története Területe már az ókorban is lakott volt , ezt bizonyítja a Grudine nevű településrészen a Klepo család háza közelébenkörül előkerült római szarkofág , valamint a Bristovace területénben talált római sírfelirat . Ugyancsak római lelet a Bunarac forrásánál , az úttól öt méterre talált , határt jelölő feliratos kő . Neve a „ razvode” ( vízválasztó ) főnévből származik , amely onnan ered , hogy eső esetén a Promina-hegységről lezúduló víz innen több irányban folyik tovább . A falu lakosságáról az első adatből származik , amikor birtokosa Ivan Kučić megemlíti , hogy itteni birtokára vlach pásztorok települtek , akik nemcsak a török által megszállt területekről , hanem a velencei területekről is érkeztek . A törökben szállta meg ezt a területet , melynek korábbi lakossága nagyrészt nyugatra menekült . A község területe a moreai háború soránban szabadult fel a török uralom alól . A velencei összeírások alapján a században a Bibić , Boljanić , Ćučić , Dodić , Duić , Jakovljević , Klepić . Kulić , Lacić . Maleš , Mirković , Pantelić , Pokrajac . Rajčević , Sekulić , Stanić , Josić Skomalj , Suman , Vuković , Vojčić és Vaslaga családok éltek a településen . Miutánben a francia seregek felszámolták a Velencei Köztársaságot osztrák csapatok szállták meg.ben a Francia Császárság Illír Tartományának része lett.ben a bécsi kongresszus újra Ausztriának adta , amely a Dalmát Királyság részeként Zárából igazgattaig . A falunakbenbenlakosa volt . Az első világháború után előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság , majd Jugoszlávia része lett . Azes években nagy számú lakosság vándorolt ki a jobb megélhetés reményében.ben lakosságánakszázaléka horvát, százaléka szerb volt . A délszláv háború idejénben szerb felkelők és a JNA csapatai szállták meg és a Krajinai Szerb Köztársasághoz csatolták . Katolikus templomát felgyújtották , horvát lakossága elmenekült . A horvát hadseregaugusztusában a Vihar hadművelet során foglalta vissza a települést . Szerb lakossága nagyrészt elmenekült . A falunakbenlakosa volt . Lakosság Nevezetességei A Mindenszentek tiszteletére szentelt katolikus templom valószínűleg egy régi temetőkápolna alapjaira épültben . A délszláv háború idején a szerbek felgyújtották, ban építették újjá . A Szent Nedeljica tiszteletére szentelt pravoszláv templom azben épült . Jegyzetek További információk Promina község hivatalos oldala A helyi pravoszláv templom felújítása Knin turisztikai irodájának honlapja A spliti ferences rendtartomány honlapja Blog a prominai települések életéről Šibenik-Knin megye települései