Terminológiaelmélet
A terminológiaelmélet vagy röviden terminológia a szakszókinccsel foglalkozó alkalmazott nyelvészeti diszciplína.

A terminológia hármas értelmezése 
A terminológia értelmezése hármas: elmélet, módszertan, szakszókincs-gyűjtemény. Előfordul, hogy az elmélet elkülönítése végett a terminológiaelmélet vagy terminológiatan elnevezéseket is alkalmazzák, de a leggyakoribb a terminológia megnevezés használata. Ebben az értelemben a terminológia alatt nem a szaknyelvkutatás egy szűk területét, hanem a terminológia elméletét és módszertanát, és ezek  alkalmazását értjük. A szaknyelvkutatás és a terminológia eredeti kiindulópontja ugyanis más. Míg a szaknyelvkutatás a szaknyelveket (szakszókincset, grammatikai szerkezeteket, stílust stb.) elsősorban nyelvészeti rendszerező megközelítéssel elemzi, addig a terminológia a wüsteri alapelvekre építve a fogalmi rendszerhez illeszkedő terminusokat és azok rendszerét vizsgálja, és nem tekint el a nyelv és a szakismeretek egységétől (lásd még Soglia 2002: 10; Tamás 2014: 16; Wüster 1974, 1991). Napjainkban is Eugen Wüstert (1898-1977) tekintik a modern terminológia atyjának.

A terminológia és a lexikográfia kapcsolata, a terminológia alkalmazási területei 
A terminológia a lexikográfiához, azaz a szótártanhoz hasonlóan alkalmazott nyelvészeti diszciplína. A lexikográfiával ellentétben azonban kizárólag a szakszókinccsel foglalkozik. A gyakorlatban napjainkban elsősorban a szakszókincs modern elektronikus adatbázisokban való – nyelvészeti és számítógépes módszerek segítségével történő – feldolgozásával, annak szabványosításával, harmonizációjával, nyelvpolitikai (lásd Dél-Tirol, Katalónia) vonatkozásaival foglalkozik. A terminológiai szempontok alapján feldolgozott szakszavakat terminológiai adatbázisokban teszik közzé. A lexikográfia műfaja az elektronikus szótár (Sermann-Tamás 2013) .

A terminológiai adatbázisok 
A terminológiai adatbázisok elsőként műszaki cégeknél, az autóiparban, nemzetközi szervezeteknél jelentek meg, mert rengeteg plusz költséget okozott nem egységesített szakszókincs. Néhány példa ezekre: nemzetközi szervezetek EU (iate.europa.eu), ENSZ, FAO, WTO, UNESCO, ILO; informatikai, műszaki és egyéb üzleti cégek: IBM, SAP (www.sapterm.com); fordítóirodák: pl. Kanadai Központi Fordítóiroda ; közigazgatási hivatalok: pl. Svájci Kancellária ; kutatóintézeti, egyetemi projektek EOHS Term (eohsterm.org. Lásd még: terminológiamenedzsment .

A terminológus feladatai 
A terminológusok feladata a szakszókincs összegyűjtése, kidolgozása, rendszerezése, rögzítése és közzététele. A munka végzéséhez speciális nyelvészeti és számítógépes kompetenciákra van szükség. A terminológia saját szemléletmóddal rendelkezik, amelynek elvei és módszerei bármilyen szakszókincs kezelésére alkalmazhatók. A kurzusokon ezek elsajátítása folyik. Mivel a terminológus számára a szakszó mint nyelvi jel és a mögötte lévő fogalom szoros egységet képez, ezért mindig tárgyi szakirodalom és szakemberek ismeretére épít (ez utóbbi szakmai konzultáció keretében vagy nyelv és szakmai terminológiai munkacsoport létrehozásával történik, amikor a terminológus koordinátorként is működhet).

A terminológia alapfogalmai 
A terminológia alapfogalmai a terminus (szakszó) által jelölt fogalom, a fogalmat leíró definíció, a terminológiai vizsgálatok alapja a fogalmak közti ekvivalencia (egyenértékűség) vizsgálata (lásd még Fóris 2005, Tamás 2014).

A terminológia és a nemzetközi szabványosítás (ISO), nemzetközi szervezetek 
Eugen Wüster tevékenységét az ISO (International Organization for Standardization) nemzetközi szervezete is elismerte azzal, hogy 1947-ben létrehozta az ISO/TC 37-es számú műszaki bizottságot (lásd Fóris-Sermann 2010:47, Tamás 2014: 41-42, Zabóné 2012: 277), amelynek titkárává őt választották. Szintén Wüster érdeme a terminológiai rendezésre irányuló UNESCO program elfogadása, amelynek köszönhetően 1971-ben megalakult a bécsi központú Infoterm (International Information Centre for Terminology), amely mind a mai napig jelentős nemzetközi terminológiai központ .

Az EU-terminológia magyarítása 
Az EU-terminológia magyarításának vitafóruma, a HUTERM. Az EU 2005-ben mintegy 500 magyar nyelvészt alkalmazott közvetve vagy közvetlenül. A fordítók, jogász-nyelvészek, tolmácsok és korrektorok valamint célközönségük: az EU-szakértők, kormányzati döntéshozók, EP-képviselők, újságírók és újságolvasók 2003 óta internetes fórumon vitatják meg egymással terminológiai problémáikat, közösen keresik az új EU-terminusok legtalálóbb magyar megfelelőit. A fórum címe: http://groups.yahoo.com/group/HUterm/

E vitafórumnak és általában a hazai szakértők és az uniós fordítók, terminológusok, tolmácsok közötti kapcsolatnak két szempontból is kiemelt jelentősége van. Egyrészt Magyarország EU-csatlakozását követően a fordítási és terminológiai munka az európai uniós intézményekbe tevődött át, így minden, a hazai és az uniós kapcsolatokat erősítő együttműködésnek jelentősége van. Másrészt az európai integráció a magyarban is egy sajátos nyelvezetet eredményez, amelynek nagy része a folyamatosan születő új, uniós terminusokban érhető tetten. E terminusok magyar megfelelőinek kialakítása fordítási révén történik, hiszen az uniós hivatalos nyelvi státusz de facto fordítási kötelezettséget jelent. A fordítás és terminológia és az EU-terminológia sajátosságairól lásd részletesen Fischer 2018a, 2018b. Az EU 24 nyelvű hivatalos terminológiai adatbázisáról (iate.europa.eu) pedig Lesznyák 2010.

Források 
 Fischer M. 2018a. Terminológia és fordítás. Válogatott terminológiaelméleti és fordítástudományi tanulmányok. Pécs: Institutio. 
Fischer M. 2018b. Elméleti és módszertani adalék a terminológia oktatásához III. Európai uniós terminológia. Fordítástudomány 19. évf. 2. szám.
Fóris Á. 2005. Hat terminológia lecke. Pécs: Lexikográfia Kiadó
 Fóris Á., Sermann E. 2010. A terminológiai szabványosítás és a terminológiai harmonizáció. Magyar Terminológia 3. évfolyam, 1. szám, 41–54.
Lesznyák Á. 2010. Az európai uniós intézmények terminológiai adatbázisa: a IATE. Magyar Terminológia 3. évf. 2. szám. 161-181.
 Sermann E., Tamás D. 2013. Elektronikus szótár vagy terminológiai adatbázis? In: Tóth Sz. (szerk.)  A XXII. MANYE Kongresszus előadásai. Szeged 2012. április 12–14. Budapest–Szeged: MANYE–Szegedi Egyetemi Kiadó Juhász Gyula Felsőoktatási Kiadó. 450–454. .
 Soglia, S. 2002. Origine, sviluppo e tendenze della terminologia moderna. In: Magris, M., Musacchio, M. T., Rega, L., Scarpa, F. (a cura di) Manuale di terminologia. Milano: Hoepli. 9–25.
 Tamás D. 2014. Gazdasági szakszövegek fordításának terminológiai kérdéseiről. ELTE Bölcsészettudományi Kar. Fordító- és Tolmácsképző Tanszék.
 Wüster, S. E. 1974. Die allgemeine Terminologielehre – Ein Grenzgebiet zwischen Sprachwissenschaft, Logik, Ontologie, Informatik und den Sachwissenschaften. Linguistics 119, 61–106.
 Wüster, E. 1991. Einführung in die Allgemeine Terminologielehre und terminologische Lexikographie. Bonn: Romanistischer Verlag.
 Zabóné Varga I. 2012. Eugen Wüster két fő művének összehasonlítása. Magyar Terminológia 5. évfolyam, 2. szám, 260–283.

Alkalmazott tudományok
Nyelvészet
A terminológiaelmélet vagy röviden terminológia a szakszókinccsel foglalkozó alkalmazott nyelvészeti diszciplína . A terminológia hármas értelmezése A terminológia értelmezése hármas : elmélet , módszertan , szakszókincs-gyűjtemény . Előfordul , hogy az elmélet elkülönítése végett a terminológiaelmélet vagy terminológiatan elnevezéseket is alkalmazzák , de a leggyakoribb a terminológia megnevezés használata . Ebben az értelemben a terminológia alatt nem a szaknyelvkutatás egy szűk területét , hanem a terminológia elméletét és módszertanát , és ezek alkalmazását értjük . A szaknyelvkutatás és a terminológia eredeti kiindulópontja ugyanis más . Míg a szaknyelvkutatás a szaknyelveket ( szakszókincset , grammatikai szerkezeteket , stílust stb. ) elsősorban nyelvészeti rendszerező megközelítéssel elemzi , addig a terminológia a wüsteri alapelvekre építve a fogalmi rendszerhez illeszkedő terminusokat és azok rendszerét vizsgálja , és nem tekint el a nyelv és a szakismeretek egységétől ( lásd még Soglia Tamás Wüster Napjainkban is Eugen Wüsterttekintik a modern terminológia atyjának . A terminológia és a lexikográfia kapcsolata , a terminológia alkalmazási területei A terminológia a lexikográfiához , azaz a szótártanhoz hasonlóan alkalmazott nyelvészeti diszciplína . A lexikográfiával ellentétben azonban kizárólag a szakszókinccsel foglalkozik . A gyakorlatban napjainkban elsősorban a szakszókincs modern elektronikus adatbázisokban való – nyelvészeti és számítógépes módszerek segítségével történő – feldolgozásával , annak szabványosításával , harmonizációjával , nyelvpolitikai ( lásd Dél-Tirol , Katalónia ) vonatkozásaival foglalkozik . A terminológiai szempontok alapján feldolgozott szakszavakat terminológiai adatbázisokban teszik közzé . A lexikográfia műfaja az elektronikus szótár ( Sermann-Tamás . A terminológiai adatbázisok A terminológiai adatbázisok elsőként műszaki cégeknél , az autóiparban , nemzetközi szervezeteknél jelentek meg , mert rengeteg plusz költséget okozott nem egységesített szakszókincs . Néhány példa ezekre : nemzetközi szervezetek EU ( iate.europa.eu ) , ENSZ , FAO , WTO , UNESCO , ILO ; informatikai , műszaki és egyéb üzleti cégek : IBM , SAP ( www.sapterm.com ) ; fordítóirodák : pl . Kanadai Központi Fordítóiroda ; közigazgatási hivatalok : pl . Svájci Kancellária ; kutatóintézeti , egyetemi projektek EOHS Term ( eohsterm.org . Lásd még : terminológiamenedzsment \ . A terminológus feladatai A terminológusok feladata a szakszókincs összegyűjtése , kidolgozása , rendszerezése , rögzítése és közzététele . A munka végzéséhez speciális nyelvészeti és számítógépes kompetenciákra van szükség . A terminológia saját szemléletmóddal rendelkezik , amelynek elvei és módszerei bármilyen szakszókincs kezelésére alkalmazhatók . A kurzusokon ezek elsajátítása folyik . Mivel a terminológus számára a szakszó mint nyelvi jel és a mögötte lévő fogalom szoros egységet képez , ezért mindig tárgyi szakirodalom és szakemberek ismeretére épít ( ez utóbbi szakmai konzultáció keretében vagy nyelv és szakmai terminológiai munkacsoport létrehozásával történik , amikor a terminológus koordinátorként is működhet ) . A terminológia alapfogalmai A terminológia alapfogalmai a terminus ( szakszó ) által jelölt fogalom , a fogalmat leíró definíció , a terminológiai vizsgálatok alapja a fogalmak közti ekvivalencia ( egyenértékűség ) vizsgálata ( lásd még Fóris Tamás A terminológia és a nemzetközi szabványosítás ( ISO ) , nemzetközi szervezetek Eugen Wüster tevékenységét az ISO ( International Organization for Standardization ) nemzetközi szervezete is elismerte azzal , hogyben létrehozta az ISO/TCes számú műszaki bizottságot ( lásd Fóris-Sermann47 , Tamás Zabóné amelynek titkárává őt választották . Szintén Wüster érdeme a terminológiai rendezésre irányuló UNESCO program elfogadása , amelynek köszönhetőenben megalakult a bécsi központú Infoterm ( International Information Centre for Terminology ) , amely mind a mai napig jelentős nemzetközi terminológiai központ \ . Az EU-terminológia magyarítása Az EU-terminológia magyarításának vitafóruma , a HUTERM. Az EUben mintegymagyar nyelvészt alkalmazott közvetve vagy közvetlenül . A fordítók , jogász-nyelvészek , tolmácsok és korrektorok valamint célközönségük : az EU-szakértők , kormányzati döntéshozók , EP-képviselők , újságírók és újságolvasókóta internetes fórumon vitatják meg egymással terminológiai problémáikat , közösen keresik az új EU-terminusok legtalálóbb magyar megfelelőit . A fórum címe : http://groups.yahoo.com/group/HUterm/ E vitafórumnak és általában a hazai szakértők és az uniós fordítók , terminológusok , tolmácsok közötti kapcsolatnak két szempontból is kiemelt jelentősége van . Egyrészt Magyarország EU-csatlakozását követően a fordítási és terminológiai munka az európai uniós intézményekbe tevődött át , így minden , a hazai és az uniós kapcsolatokat erősítő együttműködésnek jelentősége van . Másrészt az európai integráció a magyarban is egy sajátos nyelvezetet eredményez , amelynek nagy része a folyamatosan születő új , uniós terminusokban érhető tetten . E terminusok magyar megfelelőinek kialakítása fordítási révén történik , hiszen az uniós hivatalos nyelvi státusz de facto fordítási kötelezettséget jelent . A fordítás és terminológia és az EU-terminológia sajátosságairól lásd részletesen Fischer , . Az EUnyelvű hivatalos terminológiai adatbázisáról ( iate.europa.eu ) pedig Lesznyák Források Fischer M.. Terminológia és fordítás . Válogatott terminológiaelméleti és fordítástudományi tanulmányok . Pécs : Institutio . Fischer M.. Elméleti és módszertani adalék a terminológia oktatásához III. Európai uniós terminológia . Fordítástudomány évf. szám . Fóris Á. Hat terminológia lecke . Pécs : Lexikográfia Kiadó Fóris Á. , Sermann E. A terminológiai szabványosítás és a terminológiai harmonizáció . Magyar Terminológia évfolyam , szám,54. Lesznyák Á. Az európai uniós intézmények terminológiai adatbázisa : a IATE. Magyar Terminológia évf. szám . Sermann E. , Tamás D. Elektronikus szótár vagy terminológiai adatbázis ? In : Tóth Sz. ( szerk . ) A XXII. MANYE Kongresszus előadásai . Szeged április14. Budapest–Szeged : MANYE–Szegedi Egyetemi Kiadó Juhász Gyula Felsőoktatási Kiadó.454. \ . Soglia , S. Origine , sviluppo e tendenze della terminologia moderna . In : Magris , M. , Musacchio , M. T. , Rega , L. , Scarpa , F. ( a cura di ) Manuale di terminologia . Milano : Hoepli.25. Tamás D. Gazdasági szakszövegek fordításának terminológiai kérdéseiről . ELTE Bölcsészettudományi Kar . Fordító- és Tolmácsképző Tanszék . Wüster , S. E. Die allgemeine Terminologielehre – Ein Grenzgebiet zwischen Sprachwissenschaft , Logik , Ontologie , Informatik und den Sachwissenschaften . Linguistics106 . Wüster , E. Einführung in die Allgemeine Terminologielehre und terminologische Lexikographie . Bonn : Romanistischer Verlag . Zabóné Varga I. Eugen Wüster két fő művének összehasonlítása . Magyar Terminológia évfolyam , szám,283. Alkalmazott tudományok Nyelvészet