Fügelevélmoly
A fügelevélmoly (Choreutis nemorana) a levélmolyfélék (Choreutidae) családjába tartozó adventív lepkefaj, a füge (Ficus carica) kártevője. Viszonylag elterjedt magyar neve még a ligeti levélmoly is, a faj életmódjának ismeretében azonban e név használata kerülendő, szemantikai értelemben félrevezető.

Elterjedése
Európa mediterrán területein messze elterjedt, gyakori faj, kelet felé Üzbegisztánig, dél felé Észak-Afrikáig  fordul elő ott, ahol tápnövénye is megél. Elterjedésének északi határa Közép-Európa, Európa északabbi területein nem fordul elő. Legészakabbi előfordulása Londonból származik, ahol 2014-ben jelent meg. Megjelenését Kínában is észlelték.

Magyarországon már 1955-ben is beszámolnak budapesti előfordulásáról, de ezután évtizedekig nem került elő a faj, e korai megjelenés a behurcolásnak lehet köszönhető. Magyarországon 2015-ig a Dunántúl több pontján is megfigyelték (Mecsek, Keszthely, stb.), legkeletebbi magyarországi előfordulása Egerből származik, a legtöbb adat Budapestről ismert.

Megjelenése
Viszonylag kis termetű lepkefaj, szárnyfesztávolsága 15–20 mm, az elülső szárny alapszíne vörösesbarna, sárgás behintéssel, két világos harántsávval. A hátsó szárny alapszíne sötétbarna, rajta két apró sárgás folt látható.

A hernyók színe sárgászöld, rajtuk fekete szemölcsök láthatók, hosszuk legfeljebb 20 mm. A báb 7–8 mm hosszú, barna színű, szövedékbe burkolt.

Életmódja
Az áttelelt lepkék már kora tavasszal, áprilistól repülnek. Tojásaikat csomókban helyezik a füge levelek színi részére. Május közepétől a hernyók fehér szövedéket képeznek, a füge levelét összesodorják és hámozgatják, erősebb kártétel esetén lyuggatják. Az első nemzedék imágói júliusban repülnek, virágokon táplálkoznak. A második nemzedék hernyói július végétől októberig táplálkoznak, majd bábozódás és kikelés után védett helyre vonulnak, ahol áttelelnek.

Kártétele
Kártétele Magyarországon eddig nem jelentős, lombkártétele egyelőre elhanyagolható, azonban a mediterrán területeken jelentős kártevőnek számít, és a hazánkban is tapasztalható klímaváltozás kedvez a faj terjedésének, szaporodásának, így nem zárható ki a későbbi nagyobb mértékű növényvédelmi jelentőség. Dél-Európában a lombkártételen kívül a hernyók a gyümölcsöt is károsítják, rontva a piaci értéküket, illetve utat nyitva a kórokozóknak.

Jegyzetek

Források 

Növényi kártevők
Levélmolyfélék
Rovarfajok
A fügelevélmoly ( Choreutis nemorana ) a levélmolyfélék ( Choreutidae ) családjába tartozó adventív lepkefaj , a füge ( Ficus carica ) kártevője . Viszonylag elterjedt magyar neve még a ligeti levélmoly is , a faj életmódjának ismeretében azonban e név használata kerülendő , szemantikai értelemben félrevezető . Elterjedése Európa mediterrán területein messze elterjedt , gyakori faj , kelet felé Üzbegisztánig , dél felé Észak-Afrikáig fordul elő ott , ahol tápnövénye is megél . Elterjedésének északi határa Közép-Európa , Európa északabbi területein nem fordul elő . Legészakabbi előfordulása Londonból származik , aholben jelent meg . Megjelenését Kínában is észlelték . Magyarországon márben is beszámolnak budapesti előfordulásáról , de ezután évtizedekig nem került elő a faj , e korai megjelenés a behurcolásnak lehet köszönhető . Magyarországonig a Dunántúl több pontján is megfigyelték ( Mecsek , Keszthely , stb. ) , legkeletebbi magyarországi előfordulása Egerből származik , a legtöbb adat Budapestről ismert . Megjelenése Viszonylag kis termetű lepkefaj , szárnyfesztávolsága20 mm , az elülső szárny alapszíne vörösesbarna , sárgás behintéssel , két világos harántsávval . A hátsó szárny alapszíne sötétbarna , rajta két apró sárgás folt látható . A hernyók színe sárgászöld , rajtuk fekete szemölcsök láthatók , hosszuk legfeljebbmm . A báb8 mm hosszú , barna színű , szövedékbe burkolt . Életmódja Az áttelelt lepkék már kora tavasszal , áprilistól repülnek . Tojásaikat csomókban helyezik a füge levelek színi részére . Május közepétől a hernyók fehér szövedéket képeznek , a füge levelét összesodorják és hámozgatják , erősebb kártétel esetén lyuggatják . Az első nemzedék imágói júliusban repülnek , virágokon táplálkoznak . A második nemzedék hernyói július végétől októberig táplálkoznak , majd bábozódás és kikelés után védett helyre vonulnak , ahol áttelelnek . Kártétele Kártétele Magyarországon eddig nem jelentős , lombkártétele egyelőre elhanyagolható , azonban a mediterrán területeken jelentős kártevőnek számít , és a hazánkban is tapasztalható klímaváltozás kedvez a faj terjedésének , szaporodásának , így nem zárható ki a későbbi nagyobb mértékű növényvédelmi jelentőség . Dél-Európában a lombkártételen kívül a hernyók a gyümölcsöt is károsítják , rontva a piaci értéküket , illetve utat nyitva a kórokozóknak . Jegyzetek Források Növényi kártevők Levélmolyfélék Rovarfajok