Címerpalást
Névváltozatok: palást (Nyiri 1835. 321.), címerköpeny, címertakaró
fr: pavillon, en: pavilion, de: Wappenmantel, Pavillon, Thronzelt, cs: erbovný plášť 
Rövidítések
 

A címerpalást, a címer külső díszei közé tartozó drapéria, melyet felül rangkorona, felső sarkainál bojtos kötelek fognak össze, oldalai pedig hullámszerűen redőzöttek. Gyakran arany rojtokkal van szegve. Belsejében a címerpajzs látható a sisakkal, sisakdísszel, sisaktakaróval, esetleg a pajzstartókkal. A külső része általában bíbor színű vagy vörös (spanyol grandok), de lehet kék (francia pairek, Svédország), fekete (Máltai lovagrend) és arany is (francia hercegek, a de Brogile birodalmi fejedelmek). Általában hermelinnel, esetleg evettel (napóleoni heraldika) vagy más prémmel van bélelve. A külsejét néha arany liliomokkal (XVII. Lajos francia király), kis címerekkel, hárslevelekkel (Csehország), fekete sasokkal és arany koronákkal (Poroszország), fekete sasokkal (Oroszország) stb. is díszítették vagy a címer fő ábrájával hintették be. Nagy-Britanniában az ilyen díszes kivitel szokatlan volt.   

A címerpalást hasonlít a címersátorra, de ezen utóbbi felül kupolából indul ki, amelynek tetejére a rangkoronát helyezték. A címerpalástnál nincs ilyen kupola. A 17. században jelent meg Franciaországban. XIV. Lajos király kezdte használni. A címerpalástok és címersátrak megalkotása Philip Moreau nevéhez fűződik. Újítása nagy visszhangra talált és gyorsan elterjedt Szavojában, Dániában és Poroszországban. A 18. században már általánosan használták. Csak az uralkodót, a hercegeket, a főnemeseket, az egyházi lovagrendeket és (egyes országokban) néhány bárót illetett meg, de egyes köznemesek is használták. Előzménye a sisakra helyezett köpeny volt, melynek tetején sisakkorona, esetleg sisakdísz is volt. Egyes heraldikusok ezt antiheraldikusnak tartják.

Források 
 Heraldikai lexikon: Címerpalást

Heraldika
Névváltozatok : palást ( Nyiri ) , címerköpeny , címertakaró fr : pavillon , en : pavilion , de : Wappenmantel , Pavillon , Thronzelt , cs : erbovný plášť Rövidítések A címerpalást , a címer külső díszei közé tartozó drapéria , melyet felül rangkorona , felső sarkainál bojtos kötelek fognak össze , oldalai pedig hullámszerűen redőzöttek . Gyakran arany rojtokkal van szegve . Belsejében a címerpajzs látható a sisakkal , sisakdísszel , sisaktakaróval , esetleg a pajzstartókkal . A külső része általában bíbor színű vagy vörös ( spanyol grandok ) , de lehet kék ( francia pairek , Svédország ) , fekete ( Máltai lovagrend ) és arany is ( francia hercegek , a de Brogile birodalmi fejedelmek ) . Általában hermelinnel , esetleg evettel ( napóleoni heraldika ) vagy más prémmel van bélelve . A külsejét néha arany liliomokkal ( XVII. Lajos francia király ) , kis címerekkel , hárslevelekkel ( Csehország ) , fekete sasokkal és arany koronákkal ( Poroszország ) , fekete sasokkal ( Oroszország ) stb. is díszítették vagy a címer fő ábrájával hintették be . Nagy-Britanniában az ilyen díszes kivitel szokatlan volt . A címerpalást hasonlít a címersátorra , de ezen utóbbi felül kupolából indul ki , amelynek tetejére a rangkoronát helyezték . A címerpalástnál nincs ilyen kupola . A században jelent meg Franciaországban. XIV . Lajos király kezdte használni . A címerpalástok és címersátrak megalkotása Philip Moreau nevéhez fűződik . Újítása nagy visszhangra talált és gyorsan elterjedt Szavojában , Dániában és Poroszországban . A században már általánosan használták . Csak az uralkodót , a hercegeket , a főnemeseket , az egyházi lovagrendeket és ( egyes országokban ) néhány bárót illetett meg , de egyes köznemesek is használták . Előzménye a sisakra helyezett köpeny volt , melynek tetején sisakkorona , esetleg sisakdísz is volt . Egyes heraldikusok ezt antiheraldikusnak tartják . Források Heraldikai lexikon : Címerpalást Heraldika