Nēģu dzimta
Nēģu dzimta (Petromyzontidae) ir nēģveidīgo kārtas bezžokļaiņi, kas ir izplatīti ziemeļu puslodē: Ziemeļamerikā un Eirāzijā. Dzimtu aprakstīja franču naturālists Antuāns Risso 1826. gadā.

Apraksts 
Nēģu dzimtas pārstāvji ir ūdens iemītnieki ar čūskveidīgu, šķērsgriezumā ieapaļu, līdz 1 m. garu ķermeni. Nēģiem ir tikai muguras un astes spuras (pāra spuru nav). Āda ir kaila, kas satur daudz gļotu dziedzeru. Galvas katrā pusē ir pa septiņām žaunu maisu atverēm. Nāsu atvere ir viena. Pieaugušajiem eksemplāriem ir labi attīstītas acis. Bezžokļu mute ir apaļa, un atrodas piesūcekņa piltuves dibenā. Piltuvveidīgā piesūcekņa sienās, mutē, kā arī uz mēles un mutes malām ir raga zobi un plātnītes. Zobu skaits un izvietojums ir dzimtas ģinšu un sugu galvenā taksonomiskā pazīme. Zarnas priekšējā daļa ir piemērota elpošanai.

Dzīvesveids 
Nēģi ir pusparazīti, barojas, piesūcoties un pēc tam ieurbjoties zivīs un citos ūdens dzīvniekos. Nēģu kāpuri (ņurņiki) pārtiek no detrīta, kā arī no sīkiem bentosa organismiem (kukaiņu kāpuriem, gliemjiem, tārpiem u.c.). Nēģi mīt jūrās, upēs vai ezeros, bet nārstot dodas upēs un strautos ar oļainu vai grantainu grunti.

Vairošanās un attīstība 
Nēģi nārsto martā un aprīlī smilšainās, akmeņainās vietās. Pēc nārsta tie nobeidzas. Iznērstās olas pielīp pie ūdensbaseina gultnes. No olām izšķiļas ņurņiki. Ņurņiki attīstās par pieaugušiem nēģiem ar pārvēršanos. Attīstība ilgst 3 līdz 5 gadus, dažām sugām pat līdz 15 gadiem. Ņurņiki ļoti atšķiras no pieaugušajiem īpatņiem. Kāpuri ir sīki, tārpveidīgi organismi, bez piesūcekņa un zobiem. Tiem nav acu un muguras spuras. Ņurņiki dzīvo ierakušies smiltīs un dūņās. Pēc pārvēršanās migrējošo sugu nēģi dodas uz jūru vai ezeru. Pieaugušo nēģu mūža ilgums dažādām sugām ir no pāris nedēļām līdz 5 gadiem.

Sistemātika 
Nēģu dzimta tiek dalīta 2 apakšdzimtās un 8 ģintīs. Latvijā ir zināmas 2 ģintis un 3 sugas (upes nēģis, strauta nēģis un jūrasnēģis).
 apakšdzimta: Petromyzontinae
 Amerikas nēģi (Ichthyomyzon)
 Jūrasnēģi (Petromyzon)

 apakšdzimta: Lampetrinae
 Kaspijas nēģi (Caspiomyzon)
 Trīszobu nēģi (Entosphenus)
 Zobainie nēģi (Eudontomyzon)
 Upes nēģi (Lampetra)
 Amerikas upju nēģi (Lethenteron)
 Četrzobu nēģi (Tetrapleurodon)

Ārējās saites 
 Par nēģiem (Vides vēstis).

Atsauces 

Apaļmutnieki
Nēģu dzimta ( Petromyzontidae ) ir nēģveidīgo kārtas bezžokļaiņi , kas ir izplatīti ziemeļu puslodē : Ziemeļamerikā un Eirāzijā . Dzimtu aprakstīja franču naturālists Antuāns Risso gadā . Apraksts Nēģu dzimtas pārstāvji ir ūdens iemītnieki ar čūskveidīgu , šķērsgriezumā ieapaļu , līdzm . garu ķermeni . Nēģiem ir tikai muguras un astes spuras ( pāra spuru nav ) . Āda ir kaila , kas satur daudz gļotu dziedzeru . Galvas katrā pusē ir pa septiņām žaunu maisu atverēm . Nāsu atvere ir viena . Pieaugušajiem eksemplāriem ir labi attīstītas acis . Bezžokļu mute ir apaļa , un atrodas piesūcekņa piltuves dibenā . Piltuvveidīgā piesūcekņa sienās , mutē , kā arī uz mēles un mutes malām ir raga zobi un plātnītes . Zobu skaits un izvietojums ir dzimtas ģinšu un sugu galvenā taksonomiskā pazīme . Zarnas priekšējā daļa ir piemērota elpošanai . Dzīvesveids Nēģi ir pusparazīti , barojas , piesūcoties un pēc tam ieurbjoties zivīs un citos ūdens dzīvniekos . Nēģu kāpuri ( ņurņiki ) pārtiek no detrīta , kā arī no sīkiem bentosa organismiem ( kukaiņu kāpuriem , gliemjiem , tārpiem u.c. ) . Nēģi mīt jūrās , upēs vai ezeros , bet nārstot dodas upēs un strautos ar oļainu vai grantainu grunti . Vairošanās un attīstība Nēģi nārsto martā un aprīlī smilšainās , akmeņainās vietās . Pēc nārsta tie nobeidzas . Iznērstās olas pielīp pie ūdensbaseina gultnes . No olām izšķiļas ņurņiki . Ņurņiki attīstās par pieaugušiem nēģiem ar pārvēršanos . Attīstība ilgstlīdzgadus , dažām sugām pat līdzgadiem . Ņurņiki ļoti atšķiras no pieaugušajiem īpatņiem . Kāpuri ir sīki , tārpveidīgi organismi , bez piesūcekņa un zobiem . Tiem nav acu un muguras spuras . Ņurņiki dzīvo ierakušies smiltīs un dūņās . Pēc pārvēršanās migrējošo sugu nēģi dodas uz jūru vai ezeru . Pieaugušo nēģu mūža ilgums dažādām sugām ir no pāris nedēļām līdzgadiem . Sistemātika Nēģu dzimta tiek dalītaapakšdzimtās unģintīs . Latvijā ir zināmasģintis unsugas ( upes nēģis , strauta nēģis un jūrasnēģis ) . apakšdzimta : Petromyzontinae Amerikas nēģi ( Ichthyomyzon ) Jūrasnēģi ( Petromyzon ) apakšdzimta : Lampetrinae Kaspijas nēģi ( Caspiomyzon ) Trīszobu nēģi ( Entosphenus ) Zobainie nēģi ( Eudontomyzon ) Upes nēģi ( Lampetra ) Amerikas upju nēģi ( Lethenteron ) Četrzobu nēģi ( Tetrapleurodon ) Ārējās saites Par nēģiem ( Vides vēstis ) . Atsauces Apaļmutnieki