Kurts Georgs Kīzingers
Kurts Georgs Kīzingers (; dzimis , miris ) bija Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības politiķis un jurists, Vācijas kanclers no 1966. līdz 1969. gadam, kad vadīja t.s. Lielo koalīciju, kurā pirmoreiz pēc 1930. gada valdībā bija Vācijas Sociāldemokrātiskā partija. 

Studēja Berlīnē, 1933. gadā iestājās nacistu partijā. Otrā pasaules kara laikā strādāja Ārlietu ministrijā par masu līdzekļu nodaļas vadītāja vietnieku. Pēc kara iestājās CDU, no 1958. līdz 1966. gadam bija Bādenes-Virtembergas Ministru prezidents. Nodibinoties Lielajai koalīcijai, par Kīzingera valdības vicekancleru un ārlietu ministru kļuva Villijs Brants. Kīzingera valdības laikā turpinājās valsts ekonomiskā augšupeja. 1968. gadā publiskā pasākuma laikā nacistu medniece Beāte Klarsfelde iesita Kīzingeram pļauku, nosaucot to par nacistu. Pēc 1969. gada vēlēšanām nodibinājās sociāldemokrātu un FDP koalīcija un par kancleru kļuva Villijs Brants.

Ārējās saites 

1904. gadā dzimušie
1988. gadā mirušie
Vācijas kancleri
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Kurts Georgs Kīzingers ( ; dzimis , miris ) bija Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības politiķis un jurists , Vācijas kanclers no līdz gadam , kad vadīja t.s. Lielo koalīciju , kurā pirmoreiz pēc gada valdībā bija Vācijas Sociāldemokrātiskā partija . Studēja Berlīnē , gadā iestājās nacistu partijā . Otrā pasaules kara laikā strādāja Ārlietu ministrijā par masu līdzekļu nodaļas vadītāja vietnieku . Pēc kara iestājās CDU , no līdz gadam bija Bādenes-Virtembergas Ministru prezidents . Nodibinoties Lielajai koalīcijai , par Kīzingera valdības vicekancleru un ārlietu ministru kļuva Villijs Brants . Kīzingera valdības laikā turpinājās valsts ekonomiskā augšupeja . gadā publiskā pasākuma laikā nacistu medniece Beāte Klarsfelde iesita Kīzingeram pļauku , nosaucot to par nacistu . Pēc gada vēlēšanām nodibinājās sociāldemokrātu un FDP koalīcija un par kancleru kļuva Villijs Brants . Ārējās saites 1904. gadā dzimušie 1988. gadā mirušie Vācijas kancleri Bādenē-Virtembergā dzimušie