Mikroplastmasa
Mikroplastmasa ir nelielas plastmasas daļiņas vidē un ir vissmalkākais no plastmasu veidiem. US EPA (United States Environmental Protection Agency) apstiprinājusi vidē atrodamo plastmasas daļiņu dalījumu ‘mikro-‘, ‘mezo-‘, ‘makro-‘ un ‘mega-‘, kas atbilst plastmasas daļiņu izmēriem < 5 mm, 5 — 20 mm, > 20 mm un > 100 mm.

Mikroplastmasas definīcija 
Plastmasa pēc savas definīcijas ir organisks, ciets materiāls, kas balstās uz sintētisku polimēru matricu, kas lielākoties iegūti no naftas produktiem, taču mēdz būt arī dabīgu materiālu polimēri. Tomēr mikroplastmasu nesastāda tikai smalkas plastmasas daļiņas — jēdzienā ietilpst arī dažādas sintētiskas tekstilšķiedras, sintētiskā gumija, krāsa, pildvielas un līdzīgi produkti, kas balstās uz sintētisko polimēru bāzes.

Pirmējā mikroplastmasa 
Pirmējā mikroplastmasa ir smalkas daļiņas, kas jau sākotnēji tiek ražotas mikroskopiskas, ar mērķi pievienot tās kosmētikas vai sadzīves produktiem, piemēram, spodrinošos līdzekļos. Tāpat mikroplastmasu izmanto arī lielāku plastmasas priekšmetu ražošanā. Mikroplastmasas daļiņas vidē tiek ievadītas uzreiz smalkā formā, ko veidojis pats cilvēks.

Otrējā mikroplastmasa 
Otrējā mikroplastmasa rodas fragmentējoties lielākiem plastmasas priekšmetiem, ko gan izmanto ikdienā, gan sastop atkritumu apsaimniekošanā un vidē. Otrējās mikroplastmasas daļiņas lielākoties veidojas sairstot un pārveidojoties makroplastmasas daļiņām, piemēram, okeānā.

Jūru piesārņojums ar mikroplastmasu 
Jūru piesārņojošie atkritumi lielākoties sastāv no plastmasas daļām. Jau 2002. gadā pārskatos tika atklāts, ka vismaz 32 % līdz pat 92 % (vidēji ap 70 %) no visiem jūru piesārņojošajiem atkritumiem sastāda plastmasa. Dati lielākoties iegūti, balstoties uz piekrastes un jūras malas stāvokli. Te atkritumu monitoringa rezultātā OSPAR reģionā, kas atrodas Ziemeļaustrumu Atlantijā, redzams aptuveni tāds pat stāvoklis kā pašā jūrā — 75 % no pludmalē atrodamajiem atkritumiem bijusi tieši plastmasa.

Uz mikroplastmasu jūras piesārņojuma ziņā tiek attiecināts vēl viens jēdziens — neiston-plastmasa (neuston plastic), kuras daļiņu izmēri ir lielāki vai vienādi ar 500 µm. Neiston-plastmasu veido smalki sadrupušas plastmasas daļiņas, kas peld pa ūdens virsu vai ūdens slāņa virsējā daļā, un kas tiek notvertas kopā ar planktonu tam paredzētos tīklos.

Mikroplastmasas ietekmes veidi 
Plastmasa mikro un nano daļiņu veidā var viegli nokļūt ūdens dzīvnieku organismos, jo tie mikroplastmasu uzņem orāli vai caur žaunām.

Zooplanktons 
Ir labi zināms fakts, ka zooplanktons, kas barojas ūdeni filtrējot ir tiešā veidā apdraudēts no mikroplastmasas piesārņojuma ūdeņos, jo tās daļiņas uzņem tieši savā barības traktā, sajaucot to kā savu laupījumu. Mikroplastmasa var arī uzsūkties uz bioloģiskām virsmām — tas var izraisīt, piemēram, fotosintēzes traucējumus aļģēm un novest pie mikroplastmasas iesaistīšanos barības ķēdē. Aļģes, kas uzsūkušas nano plastmasas daļiņas, uzturā patērē zooplanktons, ko tālāk patērē jau zivis un pat lielāki dzīvnieki kā vaļi.

Zivis 
Mikroplastmasas uzņemšana no zivīm pirmoreiz tika atklāta jau pirms daudziem gadiem, veicot pētījumus dabā, taču vēlāk arī laboratoriski noskaidrots, ka plastmasas daļiņu saturs zivīs ir ievērojami liels. 1990. gadā veikts laboratorisks izmeklējums sešām dažādām zivju sugām, kurās atrasts no 100 — 500 mm granulas ar mikroplastmasu. Turpretim arī pierādīts, ka uzņemtās plastmasas daudzums, ko zivs norij (1 — 2,8 mm), palielinās pieaugot zivju lielumam.

Pētījumos noskaidrojies arī tas, ka zivīm, kuru vēderos atrasts liels daudzums mikroplastmasas, ir mazāks kopējais svars, jo plastmasas daļiņas aizpilda iekšējos orgānus tā, ka dzīvniekam ātrāk rodas sāta sajūta, tās pārstāj baroties vēl neesot uzņēmušas pietiekamu pārtikas daudzumu.

Jūras putni 
Lai gan ir labi izpētīts tas, ka jūras putni regulāri uzņem plastmasas daļiņas ar pārtiku, nav līdz galam skaidras mikroplastmasas ietekmes uz putniem bioloģiskā ziņā. Zinātniski ir pētīta PCB jeb polihlorēto bifenilu ietekme uz jaunajiem putniem. Rezultātā tika noskaidrots, ka PCB saturs organismā ir palielinājies gan gadījumā, kad putniem barotas zivis ar mikroplastmasas piejaukumu, gan gadījumā, kad barotas zivis un eļļas produkti. Tas pierāda to, ka plastmasas daļiņas tiek sagrautas gremošanas traktā un no tām var izdalīties kādas ķīmiskas vielas vai savienojumi, kas var kaitēt dzīvniekam vai pat to noindēt.

Zīdītāji un citi lielie dzīvnieki 
Tāpat kā citām dzīvnieku grupām, arī pētījumos par mikroplastmasas piesārņojuma ietekmi uz zīdītājiem, pagaidām visvairāk pētīts tieši tādā aspektā, ka nenovērtē plastmasas daļiņu bioloģisko efektu, bet gan novērtē to uzņemto daudzumu jeb kvantitāti.

Atsauces 

Piesārņojums
Mikroplastmasa ir nelielas plastmasas daļiņas vidē un ir vissmalkākais no plastmasu veidiem . US EPA ( United States Environmental Protection Agency ) apstiprinājusi vidē atrodamo plastmasas daļiņu dalījumu ‘ mikro -‘ , ‘ mezo -‘ , ‘ makro -‘ un ‘ mega -‘ , kas atbilst plastmasas daļiņu izmēriem <mm , — mm , > mm un > mm . Mikroplastmasas definīcija Plastmasa pēc savas definīcijas ir organisks , ciets materiāls , kas balstās uz sintētisku polimēru matricu , kas lielākoties iegūti no naftas produktiem , taču mēdz būt arī dabīgu materiālu polimēri . Tomēr mikroplastmasu nesastāda tikai smalkas plastmasas daļiņas — jēdzienā ietilpst arī dažādas sintētiskas tekstilšķiedras , sintētiskā gumija , krāsa , pildvielas un līdzīgi produkti , kas balstās uz sintētisko polimēru bāzes . Pirmējā mikroplastmasa Pirmējā mikroplastmasa ir smalkas daļiņas , kas jau sākotnēji tiek ražotas mikroskopiskas , ar mērķi pievienot tās kosmētikas vai sadzīves produktiem , piemēram , spodrinošos līdzekļos . Tāpat mikroplastmasu izmanto arī lielāku plastmasas priekšmetu ražošanā . Mikroplastmasas daļiņas vidē tiek ievadītas uzreiz smalkā formā , ko veidojis pats cilvēks . Otrējā mikroplastmasa Otrējā mikroplastmasa rodas fragmentējoties lielākiem plastmasas priekšmetiem , ko gan izmanto ikdienā , gan sastop atkritumu apsaimniekošanā un vidē . Otrējās mikroplastmasas daļiņas lielākoties veidojas sairstot un pārveidojoties makroplastmasas daļiņām , piemēram , okeānā . Jūru piesārņojums ar mikroplastmasu Jūru piesārņojošie atkritumi lielākoties sastāv no plastmasas daļām . Jau gadā pārskatos tika atklāts , ka vismaz % līdz pat % ( vidēji ap % ) no visiem jūru piesārņojošajiem atkritumiem sastāda plastmasa . Dati lielākoties iegūti , balstoties uz piekrastes un jūras malas stāvokli . Te atkritumu monitoringa rezultātā OSPAR reģionā , kas atrodas Ziemeļaustrumu Atlantijā , redzams aptuveni tāds pat stāvoklis kā pašā jūrā — % no pludmalē atrodamajiem atkritumiem bijusi tieši plastmasa . Uz mikroplastmasu jūras piesārņojuma ziņā tiek attiecināts vēl viens jēdziens — neiston-plastmasa ( neuston plastic ) , kuras daļiņu izmēri ir lielāki vai vienādi arµm . Neiston-plastmasu veido smalki sadrupušas plastmasas daļiņas , kas peld pa ūdens virsu vai ūdens slāņa virsējā daļā , un kas tiek notvertas kopā ar planktonu tam paredzētos tīklos . Mikroplastmasas ietekmes veidi Plastmasa mikro un nano daļiņu veidā var viegli nokļūt ūdens dzīvnieku organismos , jo tie mikroplastmasu uzņem orāli vai caur žaunām . Zooplanktons Ir labi zināms fakts , ka zooplanktons , kas barojas ūdeni filtrējot ir tiešā veidā apdraudēts no mikroplastmasas piesārņojuma ūdeņos , jo tās daļiņas uzņem tieši savā barības traktā , sajaucot to kā savu laupījumu . Mikroplastmasa var arī uzsūkties uz bioloģiskām virsmām — tas var izraisīt , piemēram , fotosintēzes traucējumus aļģēm un novest pie mikroplastmasas iesaistīšanos barības ķēdē . Aļģes , kas uzsūkušas nano plastmasas daļiņas , uzturā patērē zooplanktons , ko tālāk patērē jau zivis un pat lielāki dzīvnieki kā vaļi . Zivis Mikroplastmasas uzņemšana no zivīm pirmoreiz tika atklāta jau pirms daudziem gadiem , veicot pētījumus dabā , taču vēlāk arī laboratoriski noskaidrots , ka plastmasas daļiņu saturs zivīs ir ievērojami liels . gadā veikts laboratorisks izmeklējums sešām dažādām zivju sugām , kurās atrasts no— mm granulas ar mikroplastmasu . Turpretim arī pierādīts , ka uzņemtās plastmasas daudzums , ko zivs norij — 8 mm ) , palielinās pieaugot zivju lielumam . Pētījumos noskaidrojies arī tas , ka zivīm , kuru vēderos atrasts liels daudzums mikroplastmasas , ir mazāks kopējais svars , jo plastmasas daļiņas aizpilda iekšējos orgānus tā , ka dzīvniekam ātrāk rodas sāta sajūta , tās pārstāj baroties vēl neesot uzņēmušas pietiekamu pārtikas daudzumu . Jūras putni Lai gan ir labi izpētīts tas , ka jūras putni regulāri uzņem plastmasas daļiņas ar pārtiku , nav līdz galam skaidras mikroplastmasas ietekmes uz putniem bioloģiskā ziņā . Zinātniski ir pētīta PCB jeb polihlorēto bifenilu ietekme uz jaunajiem putniem . Rezultātā tika noskaidrots , ka PCB saturs organismā ir palielinājies gan gadījumā , kad putniem barotas zivis ar mikroplastmasas piejaukumu , gan gadījumā , kad barotas zivis un eļļas produkti . Tas pierāda to , ka plastmasas daļiņas tiek sagrautas gremošanas traktā un no tām var izdalīties kādas ķīmiskas vielas vai savienojumi , kas var kaitēt dzīvniekam vai pat to noindēt . Zīdītāji un citi lielie dzīvnieki Tāpat kā citām dzīvnieku grupām , arī pētījumos par mikroplastmasas piesārņojuma ietekmi uz zīdītājiem , pagaidām visvairāk pētīts tieši tādā aspektā , ka nenovērtē plastmasas daļiņu bioloģisko efektu , bet gan novērtē to uzņemto daudzumu jeb kvantitāti . Atsauces Piesārņojums