Arnolds Kurše
Arnolds Kurše (1896—1953) bija latviešu virsnieks, Vidzemes divīzijas komandiera vietnieks, ģenerālis (1940).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Rucavas pagastā zemnieku ģimenē, mācījās Liepājas pilsētas  reālskolā.
Sākoties Pirmajam pasaules karam, 1915. gada oktobrī Kurše iestājās Krievijas impērijas armijā un tika nosūtīts uz Gatčinas karaskolu. 
No 1916. gada decembra viņš dienēja Latviešu strēlnieku rezerves pulkā.
 
1918. gada janvārī podporučiks A. Kurše demobilizējās un atgriezās vecāku mājās Kurzemē. 1919. gada jūnija sākumā virsleitnantu A. Kurši ieskaitīja 2. (5.) Cēsu kājnieku pulkā, un viņš piedalījās Cēsu kaujās, tad Bermontiādes un Latgales atbrīvošanas cīņās. 1919. gada decembrī viņu paaugstināja par kapteini.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām kapteinis Kurše 1923. gadā papildinājās militārajos kursos, 1926. gadā kļuva par Kurzemes divīzijas štāba priekšnieka p.i. un pabeidza Virsnieku akadēmiskos kursus un 1929. gadā kļuva par Latgales divīzijas štāba priekšnieku. 
Bija 11. Dobeles kājnieku pulka komandiera p.i. (1937) un 10. Aizputes kājnieku pulka komandiera p.i. (1939).

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā Kurši iecēla par 4. Valmieras kājnieku pulka komandieri un augustā par Vidzemes divīzijas komandiera palīgu, paaugstinot ģenerāļa pakāpē. 

Pēc Latvijas armijas likvidēšanas oktobrī ģenerāli Kurši atvaļināja no dienesta armijā, un viņš pārcēlās uz dzīvi Pļaviņās.
Vācu okupācijas laikā pulkvedis A. Kurše bija 18. Kurzemes kārtības dienesta (policijas) bataljona komandieris (1942), vēlāk Rīgas 12. policijas iecirkņa priekšnieks un Rīgas jūras ostas ūdens policijas priekšnieka palīgs.

1943. gadā viņš pārgāja civilā darbā, pēc kara beigām dzīvoja Ventspilī, kur 1952. gada janvārī viņu apcietināja un notiesāja uz 25 gadiem. Miris 1953. gada 16. maijā Mariinskas soda nometnē Kemerovas apgabalā Sibīrijā.

Literatūra 
 Latvijas armijas augstākie virsnieki (1918-1940), biogrāfiska vārdnīca (sast. Ēriks Jēkabsons, Valters Ščerbinskis); Latvijas Valsts vēstures arhīvs.

Atsauces 

Krievijas virsnieki
Latvijas ģenerāļi
Dienvidkurzemes novadā dzimušie
Padomju represiju upuri
Arnolds Kurše1953 ) bija latviešu virsnieks , Vidzemes divīzijas komandiera vietnieks , ģenerālis Dzīvesgājums Dzimis Rucavas pagastā zemnieku ģimenē , mācījās Liepājas pilsētas reālskolā . Sākoties Pirmajam pasaules karam , gada oktobrī Kurše iestājās Krievijas impērijas armijā un tika nosūtīts uz Gatčinas karaskolu . No gada decembra viņš dienēja Latviešu strēlnieku rezerves pulkā . 1918. gada janvārī podporučiks A. Kurše demobilizējās un atgriezās vecāku mājās Kurzemē . gada jūnija sākumā virsleitnantu A. Kurši ieskaitīja ) Cēsu kājnieku pulkā , un viņš piedalījās Cēsu kaujās , tad Bermontiādes un Latgales atbrīvošanas cīņās . gada decembrī viņu paaugstināja par kapteini . Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām kapteinis Kurše gadā papildinājās militārajos kursos , gadā kļuva par Kurzemes divīzijas štāba priekšnieka p. i . un pabeidza Virsnieku akadēmiskos kursus un gadā kļuva par Latgales divīzijas štāba priekšnieku . Bija Dobeles kājnieku pulka komandiera p.i.un Aizputes kājnieku pulka komandiera p. i . Pēc Latvijas okupācijas gada jūlijā Kurši iecēla par Valmieras kājnieku pulka komandieri un augustā par Vidzemes divīzijas komandiera palīgu , paaugstinot ģenerāļa pakāpē . Pēc Latvijas armijas likvidēšanas oktobrī ģenerāli Kurši atvaļināja no dienesta armijā , un viņš pārcēlās uz dzīvi Pļaviņās . Vācu okupācijas laikā pulkvedis A. Kurše bija Kurzemes kārtības dienesta ( policijas ) bataljona komandieris vēlāk Rīgas policijas iecirkņa priekšnieks un Rīgas jūras ostas ūdens policijas priekšnieka palīgs . 1943. gadā viņš pārgāja civilā darbā , pēc kara beigām dzīvoja Ventspilī , kur gada janvārī viņu apcietināja un notiesāja uzgadiem . Miris gada maijā Mariinskas soda nometnē Kemerovas apgabalā Sibīrijā . Literatūra Latvijas armijas augstākie virsnieki biogrāfiska vārdnīca ( sast . Ēriks Jēkabsons , Valters Ščerbinskis ) ; Latvijas Valsts vēstures arhīvs . Atsauces Krievijas virsnieki Latvijas ģenerāļi Dienvidkurzemes novadā dzimušie Padomju represiju upuri