Juhans Šite
Juhans Šite (, 1577–1645) bija zviedru valstsvīrs. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1629—1633). Izveidoja Zviedru Vidzemes pārvaldes un tiesu iekārtas sistēmu, nodibinot zemes tiesas, pilstiesas un hoftiesu, veica arklu un privilēģiju revīzijas, nodokļu reformu, radīja Vidzemes evaņģēliski luteriskās baznīcas konsistoriālo iekārtu.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1577. gadā Nīšepingas pilsētas galvas Bengta Šrēdara (, , "Skrodera") un viņa sievas Annas ģimenē. Mācījās Nīšepingas skolā, 1598. gadā ieguva maģistra grādu Marburgas Universitātē. 1602. gadā atgriezās dzimtenē un sāka strādāt par nākamā karaļa Gustava II Ādolfa mājskolotāju, 1603. gadā par valsts kancelejas sekretāru.
1604. gadā tika iecelts dižciltīgo kārtā ar uzvārdu "Šite". 1610. gadā viņš Londonā neveiksmīgi veda diplomātiskas sarunas par princeses Elizabetes Stjuartes salaulāšanu ar zviedru kroņprinci Gustavu Ādolfu.

Pēc kļūšanas par karali Gustavs II Ādolfs viņu 1611. gadā iecēla par Vestmanlandes provinces gubernatoru, 1612. gadā par kambarpadomnieku ar uzdevumu pārraudzīt valsts finanses, 1617. gadā par valsts padomnieku. 1622. gadā viņš kļuva par Upsālas Universitātes kancleru. 1624. gadā Šitem piešķīra brīvkunga (barona) titulu un Duderu dzimtmuižu (Duderhof, Дудергоф) tagadējās Pēterburgas teritorijā.

Pēc Poļu-zviedru kara beigām 1629. gadā Gustavs Ādolfs viņu iecēla par Vidzemes, Ingrijas un Karēlijas ģenerālgubernatoru un 1632. gadā par pirmo Tērbatas Gustava akadēmijas kancleru. Rezidēja Tērbatā (1629-1632) un Rīgā (1633). 
1633. gadā Šite atgriezās Zviedrijā un 1634. gadā tika iecelts par Jētas hoftiesas prezidentu Jenšēpingā.

Miris 1645. gada 15. martā Kalmaras lēnes pilsētiņā Sēderokrā.

Piemiņa 
Svinot Tartu Universitātes 375. gadadienu, Zviedrijas karaliene Silvija 2007. gada 5. oktobrī atklāja Juhana Šites pieminekli zīmoga formā Tartu, tā autors ir T. Kirsipū (Kirsipuu).

Atsauces 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Sēdermanlandes lēnē dzimušie
Juhans Šite ( ,1645 ) bija zviedru valstsvīrs . Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators1633 ) . Izveidoja Zviedru Vidzemes pārvaldes un tiesu iekārtas sistēmu , nodibinot zemes tiesas , pilstiesas un hoftiesu , veica arklu un privilēģiju revīzijas , nodokļu reformu , radīja Vidzemes evaņģēliski luteriskās baznīcas konsistoriālo iekārtu . Dzīvesgājums Dzimis gadā Nīšepingas pilsētas galvas Bengta Šrēdara ( , , " Skrodera " ) un viņa sievas Annas ģimenē . Mācījās Nīšepingas skolā , gadā ieguva maģistra grādu Marburgas Universitātē . gadā atgriezās dzimtenē un sāka strādāt par nākamā karaļa Gustava II Ādolfa mājskolotāju , gadā par valsts kancelejas sekretāru . 1604. gadā tika iecelts dižciltīgo kārtā ar uzvārdu " Šite " . gadā viņš Londonā neveiksmīgi veda diplomātiskas sarunas par princeses Elizabetes Stjuartes salaulāšanu ar zviedru kroņprinci Gustavu Ādolfu . Pēc kļūšanas par karali Gustavs II Ādolfs viņu gadā iecēla par Vestmanlandes provinces gubernatoru , gadā par kambarpadomnieku ar uzdevumu pārraudzīt valsts finanses , gadā par valsts padomnieku . gadā viņš kļuva par Upsālas Universitātes kancleru . gadā Šitem piešķīra brīvkunga ( barona ) titulu un Duderu dzimtmuižu ( Duderhof , Дудергоф ) tagadējās Pēterburgas teritorijā . Pēc Poļu -zviedru kara beigām gadā Gustavs Ādolfs viņu iecēla par Vidzemes , Ingrijas un Karēlijas ģenerālgubernatoru un gadā par pirmo Tērbatas Gustava akadēmijas kancleru . Rezidēja Tērbatāun Rīgā 1633. gadā Šite atgriezās Zviedrijā un gadā tika iecelts par Jētas hoftiesas prezidentu Jenšēpingā . Miris gada martā Kalmaras lēnes pilsētiņā Sēderokrā . Piemiņa Svinot Tartu Universitātes gadadienu , Zviedrijas karaliene Silvija gada oktobrī atklāja Juhana Šites pieminekli zīmoga formā Tartu , tā autors ir T. Kirsipū ( Kirsipuu ) . Atsauces Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie Sēdermanlandes lēnē dzimušie