Pētera I reālskola
Pētera I reālskola jeb Rīgas krievu reālskola () bija Baltijas pārkrievošanas laikā dibināta Rīgas skola ar krievu valodas apmācību.

Vēsture 
Skola tika iekārtota agrākajā Pētera palasta ēkā, kurā pēc Rīgas ieņemšanas Lielā Ziemeļu kara laikā uzturējies Pēteris I. 1805. gadā tajā izveidoja Rīgas 2. apriņķa skolu, kurai pievienoja jau 1789. gadā dibināto Rīgas Navigācijas skolu. Pēc trīs klašu mācībām ceturtajā gadā bija iespējams apgūt jūrskolas zināšanas. 1820. gadā skolu slēdza.  

Skola savu darbību Palasta ielā 9 atjaunoja 1886. gadā sakarā ar likumu par krievvalodīgo skolu izveidi Rīgā un Baltijas teritorijā.
Tā kā vietējie iedzīvotāji pārsvarā bija tirgotāji un amatnieki, bija nepieciešams arī pēc vispārējās izglītības iegūšanas apgūt praktiskas iemaņas un zināšanas kādā noteiktā sfērā. 
1888. gada 15. februārī Rīgas pilsētas Dome pieņēma lēmumu nodot skolas celtniecībai zemi Muitas un Jēkaba ielu stūrī (tagadējā Kronvalda bulvārī 1). Rīgas mācību apgabala arhitekta Alekseja Kīzelbaša projektētā ēka tika atklāta 1890. gadā.

Pirmā pasaules kara laikā skolu evakuēja uz Taganrogu un Rīgā tās darbība vairs netika atjaunota.

Ievērojami skolēni 
 Sergejs Antonovs, arhitekts
 Alfrēds Kalniņš (biologs)
 Edgars Lejnieks, matemātiķis
 Mārtiņš Nukša, diplomāts
 Mārtiņš Prīmanis, LU rektors
Eižens Laube, arhitekts
Frīdrihs Vasarietis, virsnieks, Rīgas aizstāvēšanas organizators bermontiādes laikā, Tirdzniecības un rūpniecības ministrs, diplomāts

Atsauces 

Bijušās skolas Rīgā
Pētera I reālskola jeb Rīgas krievu reālskola ( ) bija Baltijas pārkrievošanas laikā dibināta Rīgas skola ar krievu valodas apmācību . Vēsture Skola tika iekārtota agrākajā Pētera palasta ēkā , kurā pēc Rīgas ieņemšanas Lielā Ziemeļu kara laikā uzturējies Pēteris I. gadā tajā izveidoja Rīgas apriņķa skolu , kurai pievienoja jau gadā dibināto Rīgas Navigācijas skolu . Pēc trīs klašu mācībām ceturtajā gadā bija iespējams apgūt jūrskolas zināšanas . gadā skolu slēdza . Skola savu darbību Palasta ielāatjaunoja gadā sakarā ar likumu par krievvalodīgo skolu izveidi Rīgā un Baltijas teritorijā . Tā kā vietējie iedzīvotāji pārsvarā bija tirgotāji un amatnieki , bija nepieciešams arī pēc vispārējās izglītības iegūšanas apgūt praktiskas iemaņas un zināšanas kādā noteiktā sfērā . 1888. gada februārī Rīgas pilsētas Dome pieņēma lēmumu nodot skolas celtniecībai zemi Muitas un Jēkaba ielu stūrī ( tagadējā Kronvalda bulvārī Rīgas mācību apgabala arhitekta Alekseja Kīzelbaša projektētā ēka tika atklāta gadā . Pirmā pasaules kara laikā skolu evakuēja uz Taganrogu un Rīgā tās darbība vairs netika atjaunota . Ievērojami skolēni Sergejs Antonovs , arhitekts Alfrēds Kalniņš ( biologs ) Edgars Lejnieks , matemātiķis Mārtiņš Nukša , diplomāts Mārtiņš Prīmanis , LU rektors Eižens Laube , arhitekts Frīdrihs Vasarietis , virsnieks , Rīgas aizstāvēšanas organizators bermontiādes laikā , Tirdzniecības un rūpniecības ministrs , diplomāts Atsauces Bijušās skolas Rīgā