Henriks Oto Albedils
Henriks Oto Albedils (, 1666—1738) bija vācbaltu izcelsmes Zviedrijas armijas virsnieks. Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumu izpildītājs (1719).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1666. gadā Stalbes un Ageras muižu īpašnieka Georga fon Albedila ģimenē. 1683. gadā viņš sāka dienēt Rozena musketieru pulkā, vēlāk bija dažādu armiju virsnieks. Lielā Ziemeļu kara sākumā 1700. gadā bija Saksijas armijas ģenerālmajors, pēc zaudētajām kaujām Polijā 1702. gada maijā pārgāja Zviedrijas karaļa dienestā. Piedalījās Zviedrijas karaļa Kārļa XII karagājienā uz Krieviju (1707—1709), kur krita krievu gūstā.

1712. gadā pie Štrālzundes krita dāņu gūstā, 1718. gadā kā ģenerālleitnants piedalījās Norvēģijas kampaņā. 1719. gada 26. augustā viņu iecēla par Rīgas gubernatoru, lai gan pilsētu bija okupējis Krievijas karaspēks. 1720. gada 2. martā viņam piešķīra barona titulu, bet 1720. gada 18. septembrī viņš pārtrauca dienestu Zviedrijas armijā un pārcēlās uz dzīvi Hamburgā, kur mira 1738. gadā.

Literatūra 
 August Wilhelm Hupel. Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit. " Nordische Miscellaneen " St. 18-19, Rīga: Hartknoch 1789, p. 514-515

Atsauces 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Henriks Oto Albedils ( , 1738 ) bija vācbaltu izcelsmes Zviedrijas armijas virsnieks . Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumu izpildītājs Dzīvesgājums Dzimis gadā Stalbes un Ageras muižu īpašnieka Georga fon Albedila ģimenē . gadā viņš sāka dienēt Rozena musketieru pulkā , vēlāk bija dažādu armiju virsnieks . Lielā Ziemeļu kara sākumā gadā bija Saksijas armijas ģenerālmajors , pēc zaudētajām kaujām Polijā gada maijā pārgāja Zviedrijas karaļa dienestā . Piedalījās Zviedrijas karaļa Kārļa XII karagājienā uz Krieviju1709 ) , kur krita krievu gūstā . 1712. gadā pie Štrālzundes krita dāņu gūstā , gadā kā ģenerālleitnants piedalījās Norvēģijas kampaņā . gada augustā viņu iecēla par Rīgas gubernatoru , lai gan pilsētu bija okupējis Krievijas karaspēks . gada martā viņam piešķīra barona titulu , bet gada septembrī viņš pārtrauca dienestu Zviedrijas armijā un pārcēlās uz dzīvi Hamburgā , kur mira gadā . Literatūra August Wilhelm Hupel . Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren , Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit . " Nordische Miscellaneen " St . Rīga : Hartknoch p. Atsauces Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie