Sergejs Jutkevičs
Sergejs Jutkevičs (; dzimis , miris ) bija padomju kinorežisors, sociālistiskā reālisma pārstāvis, PSRS Tautas skatuves mākslinieks (1962). Saņēmis divas Staļina prēmijas (1941, 1947), divas PSRS Valsts prēmijas (1967, 1983), 1974. gadā viņam tika piešķirts Sociālistiskā darba varoņa nosaukums.

Sergeja Jutkeviča pazīstamākie darbi ir filmas  "Cilvēks ar šauteni" (1938), "Skanderbegs" (1953), "Otello" (1955), "Ļeņins Polijā" (1965), "Ļeņins Parīzē" (1965) u.c.

Dzīvesgājums 
Sergejs Jutkevičs dzimis  Sanktpēterburgā inženiera Josifa Jutkeviča (1877-1972) un Augstāko Bestuževa kursu filoloģijas un vēstures departamenta absolventes Natālijas Lavrovas (1880-1953) ģimenē. Pēc 1917. gada revolūcijas notikumiem ģimene pārcēlās uz Harkivu, kur Jutkevičs studēja glezniecību pie Eduarda Šteinberga. Vēlāk, dzīvojot Kijivā, vinš iepazinās un sadraudzējās ar Grigoriju Kozincevu.

Viņa radošā dzīve sākās 1917. gadā. Pilsoņu kara laikā viņš strādāja kā aktieris, mākslinieks, režisora ​​asistents Kijivas un Sevastopoles teātros. 1921-1923. gados studējis valsts augstākajās režisora ​​darbnīcās (GVIRM) pie Vsevoloda Meierholda un VHUTEMAS darbnīcās. Tajā pašā laikā viņš strādāja Nikolaja Foreggera teātra darbnīcā.

1922. gadā Jutkevičs kopā ar Gigoriju Kozincevu, Leonīdu Traubergu un Georgiju Križicki uzrakstīja manifestu "Ekscentriskums", kas kļuva par ekscentriskā aktiera teorētisko pamatprincipu aprakstu. Kopš 1926. gada vadījis savu eksperimentālo kinematogrāfijas apvienību, strādājot tajā pašā laikā par mākslinieku teātrī un kinoteātrī.

1928-1938. gados Jutkevičs darbojās kā pirmās "Lenfilm" kinostudijas darbnīcas vadītājs. 1938-1944. gados - "Sojuzdetfilm" kinostudijas mākslinieciskais vadītājs. 1939-1946. gados - PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta dziesmu un deju ansambļa mākslinieciskais vadītājs.

1938. gadā uzņēma filmu "Cilvēks ar šauteni", kuras režisora asistents bija Pāvels Armands. Pēc tam Jutkevičs pievērsās Ļeņina tēmai, kas viņa daiļradē kļuva par vadošo - tika uzņemtas filmas "Stāsti par Ļeņinu" (1958), "Ļeņins Polijā" (1966), "Ļeņins Parīzē" (1981).

Viņš lasīja lekcijas Maskavas mākslas zinātnes institūtā, Kino vēstures teorijas institūtā (VNIIK), rakstīja teorētiskos darbus, mācīja režisora prasmi Gerasimova kinematogrāfijas institūtā līdz pat 1960. gadu beigām.

1968. gadā Sergejs Jutkevičs kopā ar krievu kino vēsturnieku Naumu Kleimanu atjaunoja nozaudēto Sergeja Eizenšteina filmu "Bežinas pļava", ko Eizenšteins uzņēma 1935. gadā, balstoties uz Pavļika Morozova oficiālo biogrāfiju.

Padomju Savienības Miera aizsardzības komitejas, PSRS Kinematogrāfistu savienības, Krievijas Federācijas teātra strādnieku savienības, PSRS Rakstnieku savienības loceklis (1964-1981).

Miris  Maskavā. Apbedīts Novodevičjes kapsētā.

Atsauces

Ārējās saites 

Padomju kinorežisori
PSRS Tautas skatuves mākslinieki
Sociālistiskā Darba varoņi
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Staļina prēmijas laureāti
1904. gadā dzimušie
Sanktpēterburgā dzimušie
1985. gadā mirušie
Maskavā mirušie
Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie
Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Sergejs Jutkevičs ( ; dzimis , miris ) bija padomju kinorežisors , sociālistiskā reālisma pārstāvis , PSRS Tautas skatuves mākslinieks Saņēmis divas Staļina prēmijas divas PSRS Valsts prēmijas gadā viņam tika piešķirts Sociālistiskā darba varoņa nosaukums . Sergeja Jutkeviča pazīstamākie darbi ir filmas " Cilvēks ar šauteni " " Skanderbegs " " Otello " " Ļeņins Polijā " " Ļeņins Parīzē " u .c. Dzīvesgājums Sergejs Jutkevičs dzimis Sanktpēterburgā inženiera Josifa Jutkevičaun Augstāko Bestuževa kursu filoloģijas un vēstures departamenta absolventes Natālijas Lavrovasģimenē . Pēc gada revolūcijas notikumiem ģimene pārcēlās uz Harkivu , kur Jutkevičs studēja glezniecību pie Eduarda Šteinberga . Vēlāk , dzīvojot Kijivā , vinš iepazinās un sadraudzējās ar Grigoriju Kozincevu . Viņa radošā dzīve sākās gadā . Pilsoņu kara laikā viņš strādāja kā aktieris , mākslinieks , režisora ​​asistents Kijivas un Sevastopoles teātros . gados studējis valsts augstākajās režisora ​​darbnīcās ( GVIRM ) pie Vsevoloda Meierholda un VHUTEMAS darbnīcās . Tajā pašā laikā viņš strādāja Nikolaja Foreggera teātra darbnīcā . 1922. gadā Jutkevičs kopā ar Gigoriju Kozincevu , Leonīdu Traubergu un Georgiju Križicki uzrakstīja manifestu " Ekscentriskums " , kas kļuva par ekscentriskā aktiera teorētisko pamatprincipu aprakstu . Kopš gada vadījis savu eksperimentālo kinematogrāfijas apvienību , strādājot tajā pašā laikā par mākslinieku teātrī un kinoteātrī . 1928 - 1938. gados Jutkevičs darbojās kā pirmās " Lenfilm " kinostudijas darbnīcas vadītājs . gados - " Sojuzdetfilm " kinostudijas mākslinieciskais vadītājs . gados - PSRS Iekšlietu Tautas komisariāta dziesmu un deju ansambļa mākslinieciskais vadītājs . 1938. gadā uzņēma filmu " Cilvēks ar šauteni " , kuras režisora asistents bija Pāvels Armands . Pēc tam Jutkevičs pievērsās Ļeņina tēmai , kas viņa daiļradē kļuva par vadošo - tika uzņemtas filmas " Stāsti par Ļeņinu " " Ļeņins Polijā " " Ļeņins Parīzē " Viņš lasīja lekcijas Maskavas mākslas zinātnes institūtā , Kino vēstures teorijas institūtā ( VNIIK ) , rakstīja teorētiskos darbus , mācīja režisora prasmi Gerasimova kinematogrāfijas institūtā līdz pat gadu beigām . 1968. gadā Sergejs Jutkevičs kopā ar krievu kino vēsturnieku Naumu Kleimanu atjaunoja nozaudēto Sergeja Eizenšteina filmu " Bežinas pļava " , ko Eizenšteins uzņēma gadā , balstoties uz Pavļika Morozova oficiālo biogrāfiju . Padomju Savienības Miera aizsardzības komitejas , PSRS Kinematogrāfistu savienības , Krievijas Federācijas teātra strādnieku savienības , PSRS Rakstnieku savienības loceklis Miris Maskavā . Apbedīts Novodevičjes kapsētā . Atsauces Ārējās saites Padomju kinorežisori PSRS Tautas skatuves mākslinieki Sociālistiskā Darba varoņi PSRS Valsts prēmijas laureāti Staļina prēmijas laureāti 1904. gadā dzimušie Sanktpēterburgā dzimušie 1985. gadā mirušie Maskavā mirušie Ar Oktobra Revolūcijas ordeni apbalvotie Ar Tautu Draudzības ordeni apbalvotie Ar Ļeņina ordeni apbalvotie Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie