1589. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1589. gada notikumi Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Piltenes un Grobiņas apgabalus. Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā.

Valdnieki 
 Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa bija nominālais Livonijas lielhercogs.
 Kurzemes hercogisti pārvaldīja Frīdrihs Ketlers.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 
 Turpinājās Kalendāra nemieri Rīgā (1584—1589). 1589. gadā ieradās jaunā karaļa Sigismunda III sūtniecība, kas apmierināja vairākas namnieku prasības, taču rīdziniekiem nācās apcietināt Gīzi un Brinkenu, kurus pēc spīdzināšanas kā dumpiniekus 1589. gada 2. augustā sodīja ar nāvi. 26. augustā noslēdza t.s. Severīna dienas izlīgumu, ar kuru atjaunoja agrāko rātes varu, tomēr atstājot ģildēm dažas tiesības pilsētas pašpārvaldē.

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijas teritorijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā , izņemot Piltenes un Grobiņas apgabalus . Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā . Valdnieki Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa bija nominālais Livonijas lielhercogs . Kurzemes hercogisti pārvaldīja Frīdrihs Ketlers . Notikumi Nezināms laiks vai visa gada laikā Turpinājās Kalendāra nemieri Rīgā1589 ) . gadā ieradās jaunā karaļa Sigismunda III sūtniecība , kas apmierināja vairākas namnieku prasības , taču rīdziniekiem nācās apcietināt Gīzi un Brinkenu , kurus pēc spīdzināšanas kā dumpiniekus gada augustā sodīja ar nāvi . augustā noslēdza t.s. Severīna dienas izlīgumu , ar kuru atjaunoja agrāko rātes varu , tomēr atstājot ģildēm dažas tiesības pilsētas pašpārvaldē . Latvija Notikumi Latvijā pēc gada