Vecdoles pils
Vecdoles pils jeb Dolena pils () bija Rīgas arhibīskapijas pils Doles salas ziemeļaustrumu malā, kas sākotnēji piederēja Rīgas arhibīskapu vasalim Johanam Dolenam. Pēc tās sagraušanas  Rīgas domkapituls uzcēla savu pili Doles salas dienvidrietumu malā (Jaundoles pili). Līdz mūsdienām saglabājušies piļu mūra sienu pamatu fragmenti.

Vēsture 
Kad bīskaps Alberts 13. gadsimta sākumā izlēņoja Daugavas līvu pilsnovadus saviem vasaļiem, Ķēniņa sala () tika piešķirta bruņiniekam Johanam no Dolenes (Johannes de Dolen). Domājams, ka Autines sacelšanās laikā krustneši nodedzināja senāko līvu koka pili un bruņinieks Johans uzcēla mūra pili, kas pirmo reizi pieminēta Daugavgrīvas klostera hronikā 1226. gada maijā. Sakarā ar to, ka bruņinieks Johans no Dolenes nepakļāvās arhibīskapa varai un pats organizēja karagājienus uz Viruzemi, viņš tapa divreiz nolādēts un viņa īpašumus Romas pāvesta legāts Modenas Viļums piešķīra Rīgas pilsētai. 1255. gada 31. martā pāvests Aleksandrs IV bijušo Dolena pili piešķīra Rīgas arhibīskapam Albertam II. 1276. gadā arhibīskaps Johans I atjaunoja Dolenu dzimtas tiesības uz pilnovadu, bet arhibīskaps Johans II atkal viņiem atņēma "par Doleni saukto pili, atrodošos Dolenu salā" () un 1288. gadā to piešķīra Rīgas domkapitulam. Livonijas pilsoņu kara laikā 1298. gadā Livonijas ordenis ieņēma Dolenu pili. 
      
1318. gada 23. februārī pāvests Jānis XXII pavēlēja Livonijas ordenim atdot Doles pili (castrum Dolen) Rīgas arhibīskapam. Pēdējo reizi Vecdoles pils pieminēta 1355. gadā kā "Johana pirmā Doles pils, kas atrodas Doles salā" (Johannes primo castrum Dolen, situm in insula Dolen).

14. gadsimta vidū Rīgas domkapituls viņiem 1316. gadā piešķirtajā Doles salā uzcēla savu pili, kas pirmo reizi pieminēta 1359. gadā.

Pils apraksts 
Arbibīskapa vasaļu Dolenu pils bija būvēta no dolomīta un atradās Daugavas kreisajā stāvkrastā nelielā uzkalniņā pie Rumbulas krācēm. Tās pamati aizņēma ap 60х25 metrus lielu laukumu. No dienvidaustrumu un dienvidrietumu puses to aizsargāja 1,0-1,2 metrus augsts zemes valnis ar ārējo sienu. Ziemeļrietumu pusē bijis pils sargtornis, ziemeļaustrumu sienas pamati gar krastu nav atrodami, uzskata, ka tos plūdu laikā izskalojusi Daugava.

Atsauces

Ārējās saites 
 Sala ar trim pilīm un vienu muzeju Mārtiņš Mintaurs, salaspils.lv, 2014. gada 8. septembrī
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Rīgas arhibīskapijas pilis
Viduslaiku pilis Latvijā
Vecdoles pils jeb Dolena pils ( ) bija Rīgas arhibīskapijas pils Doles salas ziemeļaustrumu malā , kas sākotnēji piederēja Rīgas arhibīskapu vasalim Johanam Dolenam . Pēc tās sagraušanas Rīgas domkapituls uzcēla savu pili Doles salas dienvidrietumu malā ( Jaundoles pili ) . Līdz mūsdienām saglabājušies piļu mūra sienu pamatu fragmenti . Vēsture Kad bīskaps Alberts gadsimta sākumā izlēņoja Daugavas līvu pilsnovadus saviem vasaļiem , Ķēniņa sala ( ) tika piešķirta bruņiniekam Johanam no Dolenes ( Johannes de Dolen ) . Domājams , ka Autines sacelšanās laikā krustneši nodedzināja senāko līvu koka pili un bruņinieks Johans uzcēla mūra pili , kas pirmo reizi pieminēta Daugavgrīvas klostera hronikā gada maijā . Sakarā ar to , ka bruņinieks Johans no Dolenes nepakļāvās arhibīskapa varai un pats organizēja karagājienus uz Viruzemi , viņš tapa divreiz nolādēts un viņa īpašumus Romas pāvesta legāts Modenas Viļums piešķīra Rīgas pilsētai . gada martā pāvests Aleksandrs IV bijušo Dolena pili piešķīra Rīgas arhibīskapam Albertam II. gadā arhibīskaps Johans I atjaunoja Dolenu dzimtas tiesības uz pilnovadu , bet arhibīskaps Johans II atkal viņiem atņēma " par Doleni saukto pili , atrodošos Dolenu salā " ( ) un gadā to piešķīra Rīgas domkapitulam . Livonijas pilsoņu kara laikā gadā Livonijas ordenis ieņēma Dolenu pili . 1318. gada februārī pāvests Jānis XXII pavēlēja Livonijas ordenim atdot Doles pili ( castrum Dolen ) Rīgas arhibīskapam . Pēdējo reizi Vecdoles pils pieminēta gadā kā " Johana pirmā Doles pils , kas atrodas Doles salā " ( Johannes primo castrum Dolen , situm in insula Dolen ) . 14. gadsimta vidū Rīgas domkapituls viņiem gadā piešķirtajā Doles salā uzcēla savu pili , kas pirmo reizi pieminēta gadā . Pils apraksts Arbibīskapa vasaļu Dolenu pils bija būvēta no dolomīta un atradās Daugavas kreisajā stāvkrastā nelielā uzkalniņā pie Rumbulas krācēm . Tās pamati aizņēma ap25 metrus lielu laukumu . No dienvidaustrumu un dienvidrietumu puses to aizsargāja0-1,2 metrus augsts zemes valnis ar ārējo sienu . Ziemeļrietumu pusē bijis pils sargtornis , ziemeļaustrumu sienas pamati gar krastu nav atrodami , uzskata , ka tos plūdu laikā izskalojusi Daugava . Atsauces Ārējās saites Sala ar trim pilīm un vienu muzeju Mārtiņš Mintaurs , salaspils.lv , gada septembrī Armin Tuulse . Die Burgen in Estland und Lettland \ . Dorpater Estnischer Verlag , Rīgas arhibīskapijas pilis Viduslaiku pilis Latvijā