EDSAC
EDSAC () bija pirmā britu skaitļojamā mašīna. Iekārta tika uzbūvēta Kembridžas Universitātes matemātikas laboratorijā. To veica Moriss Vilkes un viņa komanda. Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators, kurš varēja uzglabāt programmatūru, kurš nonāca regulārā lietošanā.

Vēlāk šo projektu atbalstīja  J. Lyons & Co. Ltd., Britu kompānija, kas izstrādāja pirmo komerciāli izmantojamo datoru LEO I, kas tika balstīts uz EDSAC dizaina. Darbs pie EDSAC sākās 1947. gadā, pirmās programmas tika palaistas 1949. gada 6. maijā, kad dators aprēķināja kvadrātu tabulu un pirmskaitļu rindu. EDSAC 1 pārtrauca izmantot 1958. gada 11. jūlijā, kad to aizvietoja EDSAC 2, kas tika izmantots līdz 1965. gadam.

Tehniskā specifikācija

Fizikālās komponentes 
Tiklīdz EDSAC bija gatavs, to sāka izmantot universitātes pētījumiem. Tas izmantoja dzīvsudraba aizkaves līnijas kā atmiņu. Strāvas patēriņš bija 11kW. Cikla laiks bija 1,5 ms visām vienkāršajām funkcijām, bet 6 ms reizināšanas funkcijām. Datu ievade bija izmantojot 5 caurumu pārklāto lentu un izvadei tika izmantots teleprinteris.

Magnētiskās lentes rakstītājs tika pievienots 1952. gadā, bet tas nestrādāja pietiekami veiksmīgi, lai tam būtu kāda reāla izmantošanas iespēja.

Līdz 1952. gadam pieejamā galvenā atmiņa (darbībām un datiem), bija 512 18-bit vārdi. Aizkaves līnijas tika izkārtotas divās baterijās, kas deva 512 vārdus katra. Otrā baterija tika ieviesta 1952. gadā. Pilnā 1024 vārdu līnija, nebija pieejama līdz 1955. gadam, līdz tam bija jāiztiek ar 800 vārdu līnijām.

Atmiņa un darbības 

EDSAC galvenā atmiņa sastāvēja no 1024 vietām, bet sākotnēji tika ievietotas tikai 512. Katra saturēja 18 bitus, bet maksimālie biti nebija pieejami laika nobīdes dēļ, tāpēc tika izmantoti tikai 17 biti. Darbība sastāvēja no 5 bitu instrukcijas koda, viena brīvā bita, 10 bitu atmiņas adreses, un garuma bita, kas kontrolēja, vai darbība izmantoja 17 bitus vai 35 bitus (divi apvienoti vārdi).

Sākotnēji EDSAC izmantoja divkomponentu bināros kodus. Kodi bija vai nu 17 bitu (1 vārds) vai 35 bitu (2 vārdi). Neparasti, reizināšanas darbības tika veidotas, lai skaitļus uztvertu kā fiksētu skaitļu frakciju intervālā
−1 ≤ x < 1. Reizināšanas darbības varēja veikt ar divām 35 bitu līnijām vienlaicīgi.

Pieejamās darbības bija:	
 Saskaitīt
 Atņemt
 Reizināt un saskaitīt
 Pārvietot pa kreisi
 Aritmētiski pārvietot pa labi
 Ielādēt reizinātāju reģistru
 Nolasīt ievades lentu
 Izdrukāt 
 Stop.

EDSAC izmantošana 

 1950. gadā EDSAC tika izmantots tika izmantots, lai aprēķinātu diferenciālvienādojumus saistībā ar gēnu frekvencēm, Ronalda Fišera darbā. Tas tiek uzskatīts par pirmo reizi, kad dators ticis izmantots bioloģijas nozarē.
 1951. gadā tika izmantots, lai atklātu 79 ciparu pirmskaitli, lielāko, kāds bija atklāts līdz tam.
 u.c.

Atsauces 

Informātika
EDSAC ( ) bija pirmā britu skaitļojamā mašīna . Iekārta tika uzbūvēta Kembridžas Universitātes matemātikas laboratorijā . To veica Moriss Vilkes un viņa komanda . Šis bija tikai otrais elektroniski digitālais dators , kurš varēja uzglabāt programmatūru , kurš nonāca regulārā lietošanā . Vēlāk šo projektu atbalstīja J. Lyons & Co . Ltd. , Britu kompānija , kas izstrādāja pirmo komerciāli izmantojamo datoru LEO I , kas tika balstīts uz EDSAC dizaina . Darbs pie EDSAC sākās gadā , pirmās programmas tika palaistas gada maijā , kad dators aprēķināja kvadrātu tabulu un pirmskaitļu rindu . EDSACpārtrauca izmantot gada jūlijā , kad to aizvietoja EDSAC kas tika izmantots līdz gadam . Tehniskā specifikācija Fizikālās komponentes Tiklīdz EDSAC bija gatavs , to sāka izmantot universitātes pētījumiem . Tas izmantoja dzīvsudraba aizkaves līnijas kā atmiņu . Strāvas patēriņš bijaW . Cikla laiks bija5 ms visām vienkāršajām funkcijām , betms reizināšanas funkcijām . Datu ievade bija izmantojotcaurumu pārklāto lentu un izvadei tika izmantots teleprinteris . Magnētiskās lentes rakstītājs tika pievienots gadā , bet tas nestrādāja pietiekami veiksmīgi , lai tam būtu kāda reāla izmantošanas iespēja . Līdz gadam pieejamā galvenā atmiņa ( darbībām un datiem ) , bija18-bit vārdi . Aizkaves līnijas tika izkārtotas divās baterijās , kas devavārdus katra . Otrā baterija tika ieviesta gadā . Pilnāvārdu līnija , nebija pieejama līdz gadam , līdz tam bija jāiztiek arvārdu līnijām . Atmiņa un darbības EDSAC galvenā atmiņa sastāvēja novietām , bet sākotnēji tika ievietotas tikai Katra saturējabitus , bet maksimālie biti nebija pieejami laika nobīdes dēļ , tāpēc tika izmantoti tikaibiti . Darbība sastāvēja nobitu instrukcijas koda , viena brīvā bita , bitu atmiņas adreses , un garuma bita , kas kontrolēja , vai darbība izmantojabitus vaibitus ( divi apvienoti vārdi ) . Sākotnēji EDSAC izmantoja divkomponentu bināros kodus . Kodi bija vai nubituvārds ) vaibituvārdi ) . Neparasti , reizināšanas darbības tika veidotas , lai skaitļus uztvertu kā fiksētu skaitļu frakciju intervālā − 1 ≤ x < Reizināšanas darbības varēja veikt ar divāmbitu līnijām vienlaicīgi . Pieejamās darbības bija : Saskaitīt Atņemt Reizināt un saskaitīt Pārvietot pa kreisi Aritmētiski pārvietot pa labi Ielādēt reizinātāju reģistru Nolasīt ievades lentu Izdrukāt Stop . EDSAC izmantošana gadā EDSAC tika izmantots tika izmantots , lai aprēķinātu diferenciālvienādojumus saistībā ar gēnu frekvencēm , Ronalda Fišera darbā . Tas tiek uzskatīts par pirmo reizi , kad dators ticis izmantots bioloģijas nozarē . gadā tika izmantots , lai atklātuciparu pirmskaitli , lielāko , kāds bija atklāts līdz tam . u.c . Atsauces Informātika