Šacgrēbere
Šacgrēbere ( — ‘dārgumu meklētājs’) bija Vācijas Kara flotes slepena meteostacija Arktikā 2. Pasaules kara laikā. Izvietojusies Franča Jozefa Zemei piederošajā Aleksandras Zemē Ziemeļu Ledus okeānā.

Vēsture 
Meteostacija izveidota 1943. gada septembrī un izvietojusies Aleksandras Zemes ziemeļaustrumos Severnajas līča krastā ap 30 m augstā stāvkrastā. Stacijas aprīkojumu no Ķīles caur Trumsi Arktikā nogādāja ar kuģi Kehdingen zemūdenes U 387 pavadībā. Aprīkojumu izkrāva un staciju izbūvēja ar zemūdenes apkalpes palīdzību, tajā bija dzīvojamās ēkas, noliktavas, munīcijas noliktava, kā arī lidlauks pie Kropotkina kupola un rezerves bāze Nimroda ragā. Staciju apkalpoja 10 cilvēku komanda, kas tās darbības laikā veica vairāk kā 700 laika novērojumus, tajā skaitā atmosfēras zondēšanu ar gaisa baloniem. Stacijas krājumu papildināšana notika ar zemūdenes palīdzību vai nometot kravas no lidmašīnas Focke-Wulf Condor

Staciju personālam nācās pamest 1944. gada jūlijā pēc tam, kad gandrīz visi darbinieki saslima ar trihinelozi pēc nepietiekami termiski apstrādātas maijā nomedītā ledus lāča gaļas ēšanas. Apkalpe tika evakuēta no stacijas ar lidmašīnu.

Staciju 1947. gadā atrada padomju lidotājs Iļja Mazuruks izlūklidojuma laikā, meklējot piemērotu vietu lidlaukam un polārstacijai Aleksandras Zemē. Stacijas ēkas kopš 1952. gada neilgu laiku apdzīvoja padomju polārpētnieki, līdz brīdim, kad 7 km uz ziemeļrietumiem tika izbūvēta jaunā polārstacija Nagurska. 1956. gadā Šacgrēberes ēkas nodega. 1950. gados tika veikti mēģinājumi stacijas teritoriju atmīnēt. 1980. gados bijušais stacijas darbinieks Rūdolfs fon Garbati nodeva PSRS paša pēc atmiņas sastādītu mīnu lauka shēmu, pēc kuras tika veikti galīgie atmīnēšanas darbi. Šobrīd stacijas teritorija tiek uzskatīta par drošu.

Atsauces 

Franča Jozefa Zeme
Vācijas polārstacijas
Arktiskās polārstacijas
Vissezonas polārstacijas
Slēgtās polārstacijas
Šacgrēbere ( — ‘ dārgumu meklētājs ’ ) bija Vācijas Kara flotes slepena meteostacija Arktikā Pasaules kara laikā . Izvietojusies Franča Jozefa Zemei piederošajā Aleksandras Zemē Ziemeļu Ledus okeānā . Vēsture Meteostacija izveidota gada septembrī un izvietojusies Aleksandras Zemes ziemeļaustrumos Severnajas līča krastā apm augstā stāvkrastā . Stacijas aprīkojumu no Ķīles caur Trumsi Arktikā nogādāja ar kuģi Kehdingen zemūdenes Upavadībā . Aprīkojumu izkrāva un staciju izbūvēja ar zemūdenes apkalpes palīdzību , tajā bija dzīvojamās ēkas , noliktavas , munīcijas noliktava , kā arī lidlauks pie Kropotkina kupola un rezerves bāze Nimroda ragā . Staciju apkalpojacilvēku komanda , kas tās darbības laikā veica vairāk kālaika novērojumus , tajā skaitā atmosfēras zondēšanu ar gaisa baloniem . Stacijas krājumu papildināšana notika ar zemūdenes palīdzību vai nometot kravas no lidmašīnas Focke-Wulf Condor Staciju personālam nācās pamest gada jūlijā pēc tam , kad gandrīz visi darbinieki saslima ar trihinelozi pēc nepietiekami termiski apstrādātas maijā nomedītā ledus lāča gaļas ēšanas . Apkalpe tika evakuēta no stacijas ar lidmašīnu . Staciju gadā atrada padomju lidotājs Iļja Mazuruks izlūklidojuma laikā , meklējot piemērotu vietu lidlaukam un polārstacijai Aleksandras Zemē . Stacijas ēkas kopš gada neilgu laiku apdzīvoja padomju polārpētnieki , līdz brīdim , kadkm uz ziemeļrietumiem tika izbūvēta jaunā polārstacija Nagurska . gadā Šacgrēberes ēkas nodega . gados tika veikti mēģinājumi stacijas teritoriju atmīnēt . gados bijušais stacijas darbinieks Rūdolfs fon Garbati nodeva PSRS paša pēc atmiņas sastādītu mīnu lauka shēmu , pēc kuras tika veikti galīgie atmīnēšanas darbi . Šobrīd stacijas teritorija tiek uzskatīta par drošu . Atsauces Franča Jozefa Zeme Vācijas polārstacijas Arktiskās polārstacijas Vissezonas polārstacijas Slēgtās polārstacijas