Alsungas viduslaiku pils
Alsungas viduslaiku pils (kuršu: alšu vanga — 'alkšņu līdums', , ) ir sena pils Alsungas teritorijā. Tā vairākkārt pārbūvēta un ir saglabājusies līdz mūsdienām.

Vēsture 
Alsungas pils celta netālu no kuršu pilskalna, kas vēlāk nodēvēts par Alsungas Dižgabalkalnu. Rakstītajos avotos tas pirmo reizi kā Aliswangis minēts jau 1231. gadā Romas pāvesta vicelegāta Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem. Kuršu ķēniņa Lamekina laikā Alšvanga ietilpa viņa pārvaldītajā Bandavas valstī.

1341. gadā Livonijas ordeņa valsts Kuldīgas komturam Alšvangā bija nocietināta māja, 1372. gadā ordenis uzcēla četrstūrainu akmens pili, kuru vēlāk papildināja ar apaļiem torņiem. Tajā apmetās Kuldīgas komturam padotais ordeņa fogts.

Kurzemes hercogistes laikā no 1573. līdz 1728. gadam Alsungas pilsmuiža piederēja Šverinu dzimtai. 1632. gadā katoļticībā pārgājušais Johans Ulrihs fon Šverins kopā ar sievu uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai. 1753. gadā izveidoja atsevišķu Alsungas draudzes novadu.

Pēc 1920. gada zemes reformas pilī 1925. gadā ierīkoja pienotavu, bet 1939. gadā pilij izbūvēja otro stāvu un ēku piemēroja skolas vajadzībām.

Atsauces

Ārējās saites 

 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Alsunga
Viduslaiku pilis Latvijā
Livonijas ordeņa pilis
Arhitektūras pieminekļi Latvijā
Alsungas viduslaiku pils ( kuršu : alšu vanga — ' alkšņu līdums ' , , ) ir sena pils Alsungas teritorijā . Tā vairākkārt pārbūvēta un ir saglabājusies līdz mūsdienām . Vēsture Alsungas pils celta netālu no kuršu pilskalna , kas vēlāk nodēvēts par Alsungas Dižgabalkalnu . Rakstītajos avotos tas pirmo reizi kā Aliswangis minēts jau gadā Romas pāvesta vicelegāta Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem . Kuršu ķēniņa Lamekina laikā Alšvanga ietilpa viņa pārvaldītajā Bandavas valstī . 1341. gadā Livonijas ordeņa valsts Kuldīgas komturam Alšvangā bija nocietināta māja , gadā ordenis uzcēla četrstūrainu akmens pili , kuru vēlāk papildināja ar apaļiem torņiem . Tajā apmetās Kuldīgas komturam padotais ordeņa fogts . Kurzemes hercogistes laikā no līdz gadam Alsungas pilsmuiža piederēja Šverinu dzimtai . gadā katoļticībā pārgājušais Johans Ulrihs fon Šverins kopā ar sievu uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai . gadā izveidoja atsevišķu Alsungas draudzes novadu . Pēc gada zemes reformas pilī gadā ierīkoja pienotavu , bet gadā pilij izbūvēja otro stāvu un ēku piemēroja skolas vajadzībām . Atsauces Ārējās saites Armin Tuulse . Die Burgen in Estland und Lettland \ . Dorpater Estnischer Verlag , Alsunga Viduslaiku pilis Latvijā Livonijas ordeņa pilis Arhitektūras pieminekļi Latvijā