1577. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1577. gada notikumi Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560–1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1530—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas, daļēji Livonijas karalistes sastāvā. Rīgas brīvpilsēta (1561–1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

Valdnieki 
 Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602). 
 Kurzemes bīskaps (1560—1583) un krievu okupētās Livonijas karalis (1570—1578) bija Magnuss.
 Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1575—1586) Stefans Batorijs, bet Livonijas vietvaldis (1566–1578) bija Jānis Hodkevičs.

Notikumi 
Turpinājās Livonijas karš:

 1577. gada sākumā karalis Magnuss un Ivans IV nolēdza Pleskavas līgumu, kurā tika apstiprinātas visas agrākās Magnusa tiesības uz zemēm Livonijā, kas atradās uz ziemeļiem no Gaujas. Taču Magnuss pārkāpa šo vienošanos un proklamēja uzsaukumu Livonijas piļu un pilsētu aizstāvjiem, kurā aicināja padoties, kas tos pasargātu no Krievijas cara karapulkiem. Tā Livonijas karalim Magnusam padevās Krustpils, Koknese, Ērgļi, Valmiera, Piebalga, Ļaudona, Bērzaune, Suntaži, Nītaure, Aizkraukle, Lielvārde, Mālpils un citi Vidzemes pilsnovadi.
 Arī Cēsu pilsoņi sacēlās pret Polijas-Lietuvas karaspēka garnizonu un lūdza Krievijas vasaļvalsts Livonijas karalistes valdnieku Magnusu pārņemt pilsētu savā valdīšanā.
 Krievijas cars Ivans IV lika Magnusu apcietināt un pēc piecu dienu lielgabalu apšaudes ieņēma Cēsu pilsētu un nežēlīgi izrēķinājās ar pilsētniekiem. Apmēram 300 pils aizstāvji, to skaitā sievietes un bērni, pilī uzspridzinājās.
 1577. gada decembrī apmēram 200 jātnieku un tikpat kājnieku Jāņa Bīriņa vadībā pēkšņā nakts uzbrukumā padzina krievu garnizonu no Cēsīm.

Dzimuši

Miruši 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijas teritorijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā , izņemot Kurzemes bīskapiju ( Dānijas īpašumā , 1585 ) un Grobiņas apgabalu ( Prūsijas hercogistes pārvaldē , 1609 ) . Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas , daļēji Livonijas karalistes sastāvā . Rīgas brīvpilsēta1582 ) mēģināja saglabāt suverenitāti . Valdnieki Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks1587 ) , viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna1602 ) . Kurzemes bīskaps1583 ) un krievu okupētās Livonijas karalis1578 ) bija Magnuss . Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs1586 ) Stefans Batorijs , bet Livonijas vietvaldis1578 ) bija Jānis Hodkevičs . Notikumi Turpinājās Livonijas karš : gada sākumā karalis Magnuss un Ivans IV nolēdza Pleskavas līgumu , kurā tika apstiprinātas visas agrākās Magnusa tiesības uz zemēm Livonijā , kas atradās uz ziemeļiem no Gaujas . Taču Magnuss pārkāpa šo vienošanos un proklamēja uzsaukumu Livonijas piļu un pilsētu aizstāvjiem , kurā aicināja padoties , kas tos pasargātu no Krievijas cara karapulkiem . Tā Livonijas karalim Magnusam padevās Krustpils , Koknese , Ērgļi , Valmiera , Piebalga , Ļaudona , Bērzaune , Suntaži , Nītaure , Aizkraukle , Lielvārde , Mālpils un citi Vidzemes pilsnovadi . Arī Cēsu pilsoņi sacēlās pret Polijas-Lietuvas karaspēka garnizonu un lūdza Krievijas vasaļvalsts Livonijas karalistes valdnieku Magnusu pārņemt pilsētu savā valdīšanā . Krievijas cars Ivans IV lika Magnusu apcietināt un pēc piecu dienu lielgabalu apšaudes ieņēma Cēsu pilsētu un nežēlīgi izrēķinājās ar pilsētniekiem . Apmērampils aizstāvji , to skaitā sievietes un bērni , pilī uzspridzinājās . gada decembrī apmēramjātnieku un tikpat kājnieku Jāņa Bīriņa vadībā pēkšņā nakts uzbrukumā padzina krievu garnizonu no Cēsīm . Dzimuši Miruši Latvija Notikumi Latvijā pēc gada