Padomju identitāte
Padomju identitāte jeb padomju tauta (krievu: Советский народ) bija pilsoniskā identitāte PSRS.

Vēsture 
Lai panāktu pilnīgu sabiedriskās domāšanas vienveidību, bija jārada jauns — padomju cilvēks. Miljoniem vienādi domājošu padomju cilvēku veidotu labi funkcionējošu, komunistiskajai partijai paklausīgu masu. Tādēļ 20. un 30. gados PSRS tika izveidots vienots ideoloģiskais mehānisms. Tas balstījās uz ideoloģiskās audzināšanas un represīvās valsts drošības sistēmas, kā arī masu saziņas līdzekļu, izglītības sistēmas un oficiālās kultūras savijumu. Tas bija centralizēti organizēts un katrā līmenī parasti pakļauts komunistiskās partijas ideloģisko sekretāru ķēdei.

20. gadsimta 80. gadu beigās, kad perestroikas ietekmē pastiprinājās separātisma tendences, padomju identitātes pamati tika satricināti. Pēc PSRS sabrukuma šī pārnacionālā identitāte pakāpeniski izzuda.

Kritika 
PSRS nebija vienlīdzības ne tikai starp tautām, bet arī starp atsevišķām sociālajām šķirām. Padomju sabiedrība būtībā bija šķiru sabiedrība, ko veidoja no vienas puses priviliģētā valdošā šķira — nomenklatūra un no otras puses, beztiesīgie zemnieki, strādnieki un inteliģence. Šo šķiru sabiedrību būtiski nemainīja urbanizācijas process. Šajā ziņā nepatiess ir arī Padomju Savienības Komunistiskās partijas apgalvojums, ka padomju valsts pastāvēšanas laikā tika nodrošināta padomju pilsoņu sociālā un politiskā vienlīdzība.

Mūsdienās 
Krievijas Federācijā jēdziens "daudznacionālā padomju tauta" ir aizstāts ar jēdzienu "daudznacionālā Krievijas Federācijas tauta". Pēdējos gados Krievijas propagandā tiek lietots jauns termins "Krievu pasaule", kas tiek arī aktīvi popularizēts bijušās Krievijas Impērijas un PSRS teritorijās.

Skatīt vēl 

 Padomju dzīvesveids

Atsauces

Ārējās saites 

Padomju Savienība
Padomju Savienības kultūra
Padomju identitāte jeb padomju tauta ( krievu : Советский народ ) bija pilsoniskā identitāte PSRS . Vēsture Lai panāktu pilnīgu sabiedriskās domāšanas vienveidību , bija jārada jauns — padomju cilvēks . Miljoniem vienādi domājošu padomju cilvēku veidotu labi funkcionējošu , komunistiskajai partijai paklausīgu masu . Tādēļ un gados PSRS tika izveidots vienots ideoloģiskais mehānisms . Tas balstījās uz ideoloģiskās audzināšanas un represīvās valsts drošības sistēmas , kā arī masu saziņas līdzekļu , izglītības sistēmas un oficiālās kultūras savijumu . Tas bija centralizēti organizēts un katrā līmenī parasti pakļauts komunistiskās partijas ideloģisko sekretāru ķēdei . 20. gadsimta gadu beigās , kad perestroikas ietekmē pastiprinājās separātisma tendences , padomju identitātes pamati tika satricināti . Pēc PSRS sabrukuma šī pārnacionālā identitāte pakāpeniski izzuda . Kritika PSRS nebija vienlīdzības ne tikai starp tautām , bet arī starp atsevišķām sociālajām šķirām . Padomju sabiedrība būtībā bija šķiru sabiedrība , ko veidoja no vienas puses priviliģētā valdošā šķira — nomenklatūra un no otras puses , beztiesīgie zemnieki , strādnieki un inteliģence . Šo šķiru sabiedrību būtiski nemainīja urbanizācijas process . Šajā ziņā nepatiess ir arī Padomju Savienības Komunistiskās partijas apgalvojums , ka padomju valsts pastāvēšanas laikā tika nodrošināta padomju pilsoņu sociālā un politiskā vienlīdzība . Mūsdienās Krievijas Federācijā jēdziens " daudznacionālā padomju tauta " ir aizstāts ar jēdzienu " daudznacionālā Krievijas Federācijas tauta " . Pēdējos gados Krievijas propagandā tiek lietots jauns termins " Krievu pasaule " , kas tiek arī aktīvi popularizēts bijušās Krievijas Impērijas un PSRS teritorijās . Skatīt vēl Padomju dzīvesveids Atsauces Ārējās saites Padomju Savienība Padomju Savienības kultūra