Bharat Mata (Abanindranats)
Bharat Mata ir indiešu gleznotāja Abanindranata Tagores akvareļu glezna, tapusi 1905. gadā.

Gleznā attēlota safrāna krāsā tērpta sieviete, kura savās četrās rokās tur grāmatu, rīsu labības kūlīti, baltas drānas gabalu un galvas rotu. Gleznai ir liela vēsturiska nozīme kā vienam no pirmajiem Bharat Mata jeb "Mātes Indijas" attēlojumiem. Gleznā attēlotais Bharat Mata, tēls gan vēsturiski, gan mūsdienās visā valstī tiek uzskatīts par iedvesmas avotu.

Abanindranats bija Nobela laureāta literatūrā Rabindranata Tagores brāļadēls un tiek uzskatīts par Bengālijas mākslas skolas dibinātāju un modernās indiešu mākslas "tēvu".

Vēsture 
Gleznu 1905. gadā radīja Abanindranats Tagore. Tagore tajā laikā Bengālijā bija ievērojama persona gan kā mākslinieks, gan politiski; viņš gandrīz desmit gadus bija Kalkutas mākslas skolas prezidents (tagad Valsts mākslas un amatniecības koledža) un bija arī ievērojama persona svadeši kustībā, kuras mērķis bija Britu Indijas ekonomikas pārveide, panākot neatkarību no Lielbritānijas, mobilizējot Indijas ražotājus un patērētājus. Svadeši kustība sākās kā atbilde uz 1905. gada Bengālijas sadalīšanu, kad Džordžs Kerzons atdalīja galvenokārt musulmaņu apdzīvoto Bengālijas austrumu daļu no pārsvarā hinduistu apdzīvotās rietumdaļas. Indiešu nacionālisti to uztvēra kā briti palielina savu varu pār Austrumbengālijas musulmaņu zemniekiem uz hinduistu rēķina. Atbildot uz to, Indijas nacionālisti, kas piedalījās svadeši kustībā, pretojās britu varai, boikotējot Lielbritānijas preces un valsts iestādes, veidojot mītiņus un gājienus, veidojot komitejas un piemērojot diplomātisko spiedienu. Bharat jeb Indijas jēdziena nozīme pieauga kopā ar "svadeši" kustību kā telpu, kurā jāizveido jauna sociālā un ekonomiskā kārtība, bez negatīvas Lielbritānijas ietekmes. Tādējādi Bengālijas sociālpolitiskais konteksts 20. gadsimta sākumā ietekmēja Tagores Bharat Mata apskatītās tēmas.

Glezna 
Abanindranats Tagore uzgelznoja Banga Mata (bengāļu versija par Bharat Mata) kā Lakšmi Devi, Hindu pārpilnības dievieti, ietērptu Vaišnavas apģērbā.

Glezna Indijas muzeja Kolkātā kurators Džajanta Sengupta raksturojis kā Bharat Mata cilvēciskošanas mēģinājumu, kurā māte meklē atbrīvošanos ar savu dēlu palīdzību.

Gleznas galvenais tēls tur rokās vairākas divdesmitā gadsimta sākumā Indijas kultūrā un ekonomikā nozīmīgas lietas, piemēram, grāmatu, rīsu labības kūļus, baltu auduma gabalu un galvas rotu. Turklāt gleznas centrālajam tēlam ir četras rokas, kas atspoguļo hindu vizuālos tēlus, kas vairākām rokām piedēvē milzīgu spēku.

Mantojums 
Kopš 1905. gada Bharat Mata daudzkārt atkārtoti izmantots gleznās un citās mākslas formās. Tomēr joprojām tiek novērtēts Tagores ieguldījums. 2016. gadā Bharat Mata tika izstādīts apskatei Viktorijas memoriālajā zālē Kolkatā, Indijā.

Atsauces 

1905. gada gleznas
Indijas māksla
Bharat Mata ir indiešu gleznotāja Abanindranata Tagores akvareļu glezna , tapusi gadā . Gleznā attēlota safrāna krāsā tērpta sieviete , kura savās četrās rokās tur grāmatu , rīsu labības kūlīti , baltas drānas gabalu un galvas rotu . Gleznai ir liela vēsturiska nozīme kā vienam no pirmajiem Bharat Mata jeb " Mātes Indijas " attēlojumiem . Gleznā attēlotais Bharat Mata , tēls gan vēsturiski , gan mūsdienās visā valstī tiek uzskatīts par iedvesmas avotu . Abanindranats bija Nobela laureāta literatūrā Rabindranata Tagores brāļadēls un tiek uzskatīts par Bengālijas mākslas skolas dibinātāju un modernās indiešu mākslas " tēvu " . Vēsture Gleznu gadā radīja Abanindranats Tagore . Tagore tajā laikā Bengālijā bija ievērojama persona gan kā mākslinieks , gan politiski ; viņš gandrīz desmit gadus bija Kalkutas mākslas skolas prezidents ( tagad Valsts mākslas un amatniecības koledža ) un bija arī ievērojama persona svadeši kustībā , kuras mērķis bija Britu Indijas ekonomikas pārveide , panākot neatkarību no Lielbritānijas , mobilizējot Indijas ražotājus un patērētājus . Svadeši kustība sākās kā atbilde uz gada Bengālijas sadalīšanu , kad Džordžs Kerzons atdalīja galvenokārt musulmaņu apdzīvoto Bengālijas austrumu daļu no pārsvarā hinduistu apdzīvotās rietumdaļas . Indiešu nacionālisti to uztvēra kā briti palielina savu varu pār Austrumbengālijas musulmaņu zemniekiem uz hinduistu rēķina . Atbildot uz to , Indijas nacionālisti , kas piedalījās svadeši kustībā , pretojās britu varai , boikotējot Lielbritānijas preces un valsts iestādes , veidojot mītiņus un gājienus , veidojot komitejas un piemērojot diplomātisko spiedienu . Bharat jeb Indijas jēdziena nozīme pieauga kopā ar " svadeši " kustību kā telpu , kurā jāizveido jauna sociālā un ekonomiskā kārtība , bez negatīvas Lielbritānijas ietekmes . Tādējādi Bengālijas sociālpolitiskais konteksts gadsimta sākumā ietekmēja Tagores Bharat Mata apskatītās tēmas . Glezna Abanindranats Tagore uzgelznoja Banga Mata ( bengāļu versija par Bharat Mata ) kā Lakšmi Devi , Hindu pārpilnības dievieti , ietērptu Vaišnavas apģērbā . Glezna Indijas muzeja Kolkātā kurators Džajanta Sengupta raksturojis kā Bharat Mata cilvēciskošanas mēģinājumu , kurā māte meklē atbrīvošanos ar savu dēlu palīdzību . Gleznas galvenais tēls tur rokās vairākas divdesmitā gadsimta sākumā Indijas kultūrā un ekonomikā nozīmīgas lietas , piemēram , grāmatu , rīsu labības kūļus , baltu auduma gabalu un galvas rotu . Turklāt gleznas centrālajam tēlam ir četras rokas , kas atspoguļo hindu vizuālos tēlus , kas vairākām rokām piedēvē milzīgu spēku . Mantojums Kopš gada Bharat Mata daudzkārt atkārtoti izmantots gleznās un citās mākslas formās . Tomēr joprojām tiek novērtēts Tagores ieguldījums . gadā Bharat Mata tika izstādīts apskatei Viktorijas memoriālajā zālē Kolkatā , Indijā . Atsauces 1905. gada gleznas Indijas māksla