Ramans Pratasevičs
Ramans Pratasevičs (; dzimis 1995. gada 5. maijā) ir baltkrievu žurnālists un opozīcijas aktīvists.

Karjera 
Pratasevičs ir bijis opozīcijas aktīvists kopš jaunības; viņš piedalījās protestos jau 2010. gadu sākumā. Līdz 2012. gadam, kad varas iestādes to uzlauza, viņš vadīja lielu prezidenta Aļaksandra Lukašenkas opozīcijai veltītu grupu VKontakte sociālajā tīklā. Tobrīd viņš bija žurnālistikas fakultātes darbinieks Baltkrievijas Valsts universitātē, bet drīz pēc tam tika atlaists. 2017. gadā viņš tika apsūdzēts par dalību neatļautā pasākumā Kurapatu masu kapos, taču viņam izdevās tiesā pierādīt, ka viņam šai dienai ir alibi. Neskatoties uz to, ka viņam nav oficiālās izglītības, viņš strādāja Baltkrievijas plašsaziņas līdzekļos kā žurnālists. No 2019. gada marta viņš bija Euroradio.fm fotogrāfs, tostarp strādāja un strādāja Austrijas (Sebastians Kurcs) un Baltkrievijas (Sjarhejs Rumass) premjerministru sanāksmē Minskā. Viņš strādāja arī Radio Brīvā Eiropa/Radio Brīvība baltkrievu izdevumā. 2019. gadā Pratasevičs pārcēlās uz Poliju. 2020. gada 22. janvārī viņš paziņoja, ka lūdzis politisko patvērumu Polijā.

No 2020. gada uzturēja Telegram kanālu "Nexta" kopā ar tā līdzautoru Scjapanu Pucilu (Stepanu Putilo). 2020. gada augustā pēc tam, kad Baltkrievijas varas iestādes mēģināja ierobežot piekļuvi internetam 2020. gada prezidenta vēlēšanu laikā, Nexta kļuva par vienu no galvenajiem informācijas avotiem par protestiem pret viltotām vēlēšanām un sāka koordinēt protestus. Kanālam tobrīd nedēļā bija gandrīz 800 000 jaunu abonentu. 2020. gada septembrī Pratasevičs pameta Nexta.

2020. gada 5. novembrī Prataseviču un Pucilu apsūdzēja par masu nekārtību organizēšanu (Baltkrievijas kriminālkodeksa 293. pants), darbībām, ar kurām rupji tiek pārkāpta sabiedriskā kārtība (342. pants), un uz sabiedriskā naidu izraisīšanu, pamatojoties uz profesionālo piederību (130. panta 3. daļa). Baltkrievijas KGB 2020. gada 19. novembrī viņus iekļāva teroristu sarakstā par "masveida nemieriem" 2021. gada 2. martā Pratasevičs paziņoja, ka viņš sāka strādāt Telegram "@belamova" kanālā, kuru iepriekš veidoja aizturētais emuāru autors Ihars Losiks.

Ryanair lidojums 4978 un arests 

No 23. 2021. gada maijā Ryanair lidojumu 4978 (Atēnas—Viļņa), kurā atradās Pratasevičs, pārtvēra Baltkrievijas gaisa telpā ar Baltkrievijas iznīcinātājlidmašīnas palīdzību un Baltkrievijas gaisa satiksmes kontrole novirzīja uz Minskas Nacionālo lidostu. Minskas lidostas darbinieki sacīja, ka tas noticis ziņojuma dēļ par bumbu uz klāja. Lietuvas varas iestādes paziņoja, ka tās nebija informētas par bumbas draudiem un ka novirzīšanas iemesls bija konflikts starp pasažieri un apkalpes locekli. Minskā Pratasevičs tika izņemts no lidmašīnas un arestēts. Uz klāja bumba netika atrasta. Neskatoties uz to, ka lidmašīna atradās tuvāk Viļņai, Baltkrievijas prezidents Aļaksandrs Lukašenka, pēc viņa preses dienesta ziņām, personīgi pavēlēja lidmašīnu novirzīt uz Minsku un nosūtīja Baltkrievijas gaisa spēku iznīcinātāju MiG-29 to pavadīt.

Saskaņā ar Ryanair pārstāvi, uz kuru atsaucas Krievijas laikraksts Novaja Gazeta, tieši Baltkrievijas gaisa satiksmes vadība informēja lidmašīnas apkalpi par draudiem un lika mainīt kursu uz Minsku. Baltkrievijas lidmašīnu vērošanas kopienā tika ievietots video, kurā, iespējams, redzams pārtvertais MiG-29, kas aprīkots ar gaiss-gaiss raķetēm.

Neilgi pēc nosēšanās Minskā Baltkrievijas policija aizveda Prataseviču. Tika ziņots, ka līdzbraucējs ir dzirdējis Prataseviču runājam par iespēju piemērot nāvessodu, par ko tajā pašā dienā brīdināja trimdas Baltkrievijas opozīcijas līdere Svjatlana Cihanouska. Par masveida nemieru apsūdzībām Pratasevičam var piespriest cietumsodu līdz 15 gadiem. Viņš bija devies uz Atēnām, lai atspoguļotu Cihanoskas vizīti.

Ukrainas aviācijas jurists Andrijs Guks izteicās, ka militārās lidmašīnas pārtveršana un lidmašīnas novirzīšana uz attālāku lidostu varēja apdraudēt pasažieru un apkalpes drošību. Viņš arī atzīmēja, ka Čikāgas konvencijas 2. pielikumā civiliedzīvotāju lidmašīnu pārtveršana ar militārām lidmašīnām tiek uzskatīta par pēdējo iespēju, taču Baltkrievijas militārā lidmašīna pacēlās nekavējoties. Krievijas Ekonomikas augstskolas asociētais profesors Gļebs Bogušs arī paziņoja, ka bumbas draudu inscenēšana (dramatizēšana) un Baltkrievijas varas iestāžu pārtvertā lidmašīna varēja apdraudēt pasažierus un apkalpi un ka lietas juridiskajā izvērtējumā jāizmanto gan Čikāgas konvencija, gan 1971. gada Monreālas konvencija. Viņš arī nosauca situāciju par "ļoti bīstamu precedentu".

Cietumsods 
2023. gada 3. maijā Protasevičam Baltkrievijā piesprieda astoņu gadu cietumsodu. Tajā pašā mēnesī viņš tika apžēlots.

Atsauces 

1995. gadā dzimušie
Baltkrievijas cilvēki
Minskā dzimušie
Ramans Pratasevičs ( ; dzimis gada maijā ) ir baltkrievu žurnālists un opozīcijas aktīvists . Karjera Pratasevičs ir bijis opozīcijas aktīvists kopš jaunības ; viņš piedalījās protestos jau gadu sākumā . Līdz gadam , kad varas iestādes to uzlauza , viņš vadīja lielu prezidenta Aļaksandra Lukašenkas opozīcijai veltītu grupu VKontakte sociālajā tīklā . Tobrīd viņš bija žurnālistikas fakultātes darbinieks Baltkrievijas Valsts universitātē , bet drīz pēc tam tika atlaists . gadā viņš tika apsūdzēts par dalību neatļautā pasākumā Kurapatu masu kapos , taču viņam izdevās tiesā pierādīt , ka viņam šai dienai ir alibi . Neskatoties uz to , ka viņam nav oficiālās izglītības , viņš strādāja Baltkrievijas plašsaziņas līdzekļos kā žurnālists . No gada marta viņš bija Euroradio.fm fotogrāfs , tostarp strādāja un strādāja Austrijas ( Sebastians Kurcs ) un Baltkrievijas ( Sjarhejs Rumass ) premjerministru sanāksmē Minskā . Viņš strādāja arī Radio Brīvā Eiropa / Radio Brīvība baltkrievu izdevumā . gadā Pratasevičs pārcēlās uz Poliju . gada janvārī viņš paziņoja , ka lūdzis politisko patvērumu Polijā . No gada uzturēja Telegram kanālu " Nexta " kopā ar tā līdzautoru Scjapanu Pucilu ( Stepanu Putilo ) . gada augustā pēc tam , kad Baltkrievijas varas iestādes mēģināja ierobežot piekļuvi internetam gada prezidenta vēlēšanu laikā , Nexta kļuva par vienu no galvenajiem informācijas avotiem par protestiem pret viltotām vēlēšanām un sāka koordinēt protestus . Kanālam tobrīd nedēļā bija gandrīz000 jaunu abonentu . gada septembrī Pratasevičs pameta Nexta . 2020. gada novembrī Prataseviču un Pucilu apsūdzēja par masu nekārtību organizēšanu ( Baltkrievijas kriminālkodeksa pants ) , darbībām , ar kurām rupji tiek pārkāpta sabiedriskā kārtība pants ) , un uz sabiedriskā naidu izraisīšanu , pamatojoties uz profesionālo piederību panta daļa ) . Baltkrievijas KGB gada novembrī viņus iekļāva teroristu sarakstā par " masveida nemieriem " gada martā Pratasevičs paziņoja , ka viņš sāka strādāt Telegram " @belamova " kanālā , kuru iepriekš veidoja aizturētais emuāru autors Ihars Losiks . Ryanair lidojumsun arests No gada maijā Ryanair lidojumu ( Atēnas — Viļņa ) , kurā atradās Pratasevičs , pārtvēra Baltkrievijas gaisa telpā ar Baltkrievijas iznīcinātājlidmašīnas palīdzību un Baltkrievijas gaisa satiksmes kontrole novirzīja uz Minskas Nacionālo lidostu . Minskas lidostas darbinieki sacīja , ka tas noticis ziņojuma dēļ par bumbu uz klāja . Lietuvas varas iestādes paziņoja , ka tās nebija informētas par bumbas draudiem un ka novirzīšanas iemesls bija konflikts starp pasažieri un apkalpes locekli . Minskā Pratasevičs tika izņemts no lidmašīnas un arestēts . Uz klāja bumba netika atrasta . Neskatoties uz to , ka lidmašīna atradās tuvāk Viļņai , Baltkrievijas prezidents Aļaksandrs Lukašenka , pēc viņa preses dienesta ziņām , personīgi pavēlēja lidmašīnu novirzīt uz Minsku un nosūtīja Baltkrievijas gaisa spēku iznīcinātāju MiG-29 to pavadīt . Saskaņā ar Ryanair pārstāvi , uz kuru atsaucas Krievijas laikraksts Novaja Gazeta , tieši Baltkrievijas gaisa satiksmes vadība informēja lidmašīnas apkalpi par draudiem un lika mainīt kursu uz Minsku . Baltkrievijas lidmašīnu vērošanas kopienā tika ievietots video , kurā , iespējams , redzams pārtvertais MiG-29 , kas aprīkots ar gaiss -gaiss raķetēm . Neilgi pēc nosēšanās Minskā Baltkrievijas policija aizveda Prataseviču . Tika ziņots , ka līdzbraucējs ir dzirdējis Prataseviču runājam par iespēju piemērot nāvessodu , par ko tajā pašā dienā brīdināja trimdas Baltkrievijas opozīcijas līdere Svjatlana Cihanouska . Par masveida nemieru apsūdzībām Pratasevičam var piespriest cietumsodu līdzgadiem . Viņš bija devies uz Atēnām , lai atspoguļotu Cihanoskas vizīti . Ukrainas aviācijas jurists Andrijs Guks izteicās , ka militārās lidmašīnas pārtveršana un lidmašīnas novirzīšana uz attālāku lidostu varēja apdraudēt pasažieru un apkalpes drošību . Viņš arī atzīmēja , ka Čikāgas konvencijas pielikumā civiliedzīvotāju lidmašīnu pārtveršana ar militārām lidmašīnām tiek uzskatīta par pēdējo iespēju , taču Baltkrievijas militārā lidmašīna pacēlās nekavējoties . Krievijas Ekonomikas augstskolas asociētais profesors Gļebs Bogušs arī paziņoja , ka bumbas draudu inscenēšana ( dramatizēšana ) un Baltkrievijas varas iestāžu pārtvertā lidmašīna varēja apdraudēt pasažierus un apkalpi un ka lietas juridiskajā izvērtējumā jāizmanto gan Čikāgas konvencija , gan gada Monreālas konvencija . Viņš arī nosauca situāciju par " ļoti bīstamu precedentu " . Cietumsods 2023. gada maijā Protasevičam Baltkrievijā piesprieda astoņu gadu cietumsodu . Tajā pašā mēnesī viņš tika apžēlots . Atsauces 1995. gadā dzimušie Baltkrievijas cilvēki Minskā dzimušie