Izvestijas CIK salas
Izvestijas CIK salas () ir Krievijai piederoša salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

Ģeogrāfija 
Salas izvietojušās Karas jūras austrumos uz ziemeļrietumiem no Taimiras pussalas. Arhipelāgā ietilpst sešas salas, lielākā no kurām ir Troinoja, kurā atrodas arī arhipelāga augstākais punkts  vjl. Citas arhipelāga salas ir Pologija-Sergejeva, Gavriļina sala, Hļebņikova sala, kā arī divas bezvārda saliņas ziemeļrietumos no Troinojas.

Sala atrodas arktiskās tundras dabas zonā. Augājs nabadzīgs, galvenokārt ķērpji un sūnas. Arhipelāgs ietilpst Lielā Arktikas dabas rezervāta teritorijā.

Vēsture 
Salas 1932. gada augustā atklāja ekspedīcija ar ledlauzi Rusanov un lielākajai salai piešķīra Buharina vārdu. 

1933. gada 14.—15. augustā salas pētīja Vladimira Vīzes ekspedīcija ar ledlauzi Sibirjakov; arhipelāgu nodēvēja par godu avīzei «Izvestija» (avīzes pilnais nosaukums — Известия Центрального Исполнительного Комитета (ЦИК) Советов рабочих и солдатских депутатов), bet vienai no nelielajām salā tika piešķirts kuģa kapteiņa Hļebņikova vārds.

Tā paša gada 30. augustā arhipelāgu apmeklēja Rietumtaimiras hidrogrāfiskā ekspedīcija ar kuģi Beluha. Otru lielāko salu noturēja par divām atsevišķām salām un piešķīra tai divus nosaukumus — Sergejeva sala par godu kuģa kapteinim un Gronska sala par godu avīzes redaktoram Ivanam Gronskim. Vēl vienai salai tika piešķirts Gavriļina salas nosaukums par godu kapteiņa vecākajam palīgam.

1937. un 1939. gadā arhipelāgu apmeklēja vēl divas ekspedīcijas. Gronska sala tika pārdēvēta par Pologiju (‘Lēzeno’). 1940. gadā Buharina sala tika pārdēvāta par Trojnoju (‘Trīskāršo’).

1953. gadā Troinojas salā tika ierīkota Izvestijas CIK polārstacija.

Atsauces 

Krasnojarskas novads
Krievijas salas
Karas jūra
Izvestijas CIK salas ( ) ir Krievijai piederoša salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā . Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu — Ņencu rajonā . Ģeogrāfija Salas izvietojušās Karas jūras austrumos uz ziemeļrietumiem no Taimiras pussalas . Arhipelāgā ietilpst sešas salas , lielākā no kurām ir Troinoja , kurā atrodas arī arhipelāga augstākais punkts vjl . Citas arhipelāga salas ir Pologija-Sergejeva , Gavriļina sala , Hļebņikova sala , kā arī divas bezvārda saliņas ziemeļrietumos no Troinojas . Sala atrodas arktiskās tundras dabas zonā . Augājs nabadzīgs , galvenokārt ķērpji un sūnas . Arhipelāgs ietilpst Lielā Arktikas dabas rezervāta teritorijā . Vēsture Salas gada augustā atklāja ekspedīcija ar ledlauzi Rusanov un lielākajai salai piešķīra Buharina vārdu . 1933. gada — 15. augustā salas pētīja Vladimira Vīzes ekspedīcija ar ledlauzi Sibirjakov ; arhipelāgu nodēvēja par godu avīzei « Izvestija » ( avīzes pilnais nosaukums — Известия Центрального Исполнительного Комитета ( ЦИК ) Советов рабочих и солдатских депутатов ) , bet vienai no nelielajām salā tika piešķirts kuģa kapteiņa Hļebņikova vārds . Tā paša gada augustā arhipelāgu apmeklēja Rietumtaimiras hidrogrāfiskā ekspedīcija ar kuģi Beluha . Otru lielāko salu noturēja par divām atsevišķām salām un piešķīra tai divus nosaukumus — Sergejeva sala par godu kuģa kapteinim un Gronska sala par godu avīzes redaktoram Ivanam Gronskim . Vēl vienai salai tika piešķirts Gavriļina salas nosaukums par godu kapteiņa vecākajam palīgam . 1937. un gadā arhipelāgu apmeklēja vēl divas ekspedīcijas . Gronska sala tika pārdēvēta par Pologiju ( ‘ Lēzeno ’ ) . gadā Buharina sala tika pārdēvāta par Trojnoju ( ‘ Trīskāršo ’ ) . 1953. gadā Troinojas salā tika ierīkota Izvestijas CIK polārstacija . Atsauces Krasnojarskas novads Krievijas salas Karas jūra