Hūrnsunns
Hūrnsunns ( — ‘[brieža] raga šaurums’) ir fjords Špicbergenas salas dienvidrietumos, Svalbārā. Stiepjas 30 km garumā rietumu—austrumu virzienā starp Sērkapa Zemi dienvidos un Vedela-Jārlsberga Zemi un Torella Zemi ziemeļos.

Krasta līnija stipri izrobota, vairāki lieli atzari. Fjordā noplūst vairāki lieli ledāji, ievērojamākie no kuriem ir Hūrnbrēns un Stūrbrēns. Bieži novērojami aisbergi un peldošais ledus. Daudz sīku saliņu un klinšu. Viss fjords ietilpst Dienvidšpicbergenas nacionālajā parkā.

Fjordu 1610. gadā apmeklējis britu jūrasbraucējs Džonass Pūls (Jonas Poole) un nodēvējis to pēc ziemeļbrieža raga, ko tā apkalpe atveda uz kuģi pēc izkāpšanas krastā. Fjorda akvatoriju 17. gadsimta pirmajā pusē intensīvi izmantojuši britu, dāņu un holandiešu vaļu mednieki, vēlākos laikos — norvēģu un krievu leduslāču mednieki. Kopš 1957. gada fjorda ziemeļu piekrastē darbojas Polijas vissezonas polārstacija Hūrnsunna.

Atsauces 

Svalbāras līči
Ziemeļu Ledus okeāna līči
Norvēģijas ģeogrāfija
Hūrnsunns ( — ‘ [ brieža ] raga šaurums ’ ) ir fjords Špicbergenas salas dienvidrietumos , Svalbārā . Stiepjaskm garumā rietumu — austrumu virzienā starp Sērkapa Zemi dienvidos un Vedela-Jārlsberga Zemi un Torella Zemi ziemeļos . Krasta līnija stipri izrobota , vairāki lieli atzari . Fjordā noplūst vairāki lieli ledāji , ievērojamākie no kuriem ir Hūrnbrēns un Stūrbrēns . Bieži novērojami aisbergi un peldošais ledus . Daudz sīku saliņu un klinšu . Viss fjords ietilpst Dienvidšpicbergenas nacionālajā parkā . Fjordu gadā apmeklējis britu jūrasbraucējs Džonass Pūls ( Jonas Poole ) un nodēvējis to pēc ziemeļbrieža raga , ko tā apkalpe atveda uz kuģi pēc izkāpšanas krastā . Fjorda akvatoriju gadsimta pirmajā pusē intensīvi izmantojuši britu , dāņu un holandiešu vaļu mednieki , vēlākos laikos — norvēģu un krievu leduslāču mednieki . Kopš gada fjorda ziemeļu piekrastē darbojas Polijas vissezonas polārstacija Hūrnsunna . Atsauces Svalbāras līči Ziemeļu Ledus okeāna līči Norvēģijas ģeogrāfija