Nordenšelda arhipelāgs
Nordenšelda arhipelāgs () ir Krievijai piederoša neapdzīvotu salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

Ģeogrāfija 
Salas izvietojušās Karas jūras dienvidaustrumos uz ziemeļiem no Taimiras pussalas. Arhipelāgs sastāv no vairākām atsevišķām salām un piecām salu grupām. Lielākā arhipelāga sala ir Ruskija tā ziemeļos. Dažkārt Nordenšelda arhipelāgam pieskaita arī salu grupu pie Taimiras pussalas ziemeļu krasta, ko no pārējām atdala Matisena šaurums — Taimiras sala, Nansena sala, Bonevī sala, Pilota Mahotkina sala, Pilota Aļeksejeva sala, Pravdas sala u.c.

Galvenās salas un salu grupas:
 Ruskija arhipelāga ziemeļos,
 Litkes salas — 10 salas arhipelāga ziemeļos, lielākā — Jermolova sala,
 Austrumu salas — 15 salas arhipelāga austrumos, lielākā — Tirtova sala,
 Civolkas salas — 17 salas arhipelāga rietumos, lielākā — Krasina sala,
 Pahtusova salas — 15 salas arhipelāga centrā, lielākā — Petersena sala,
 Viļkicka salas — 15 salas arhipelāga dienvidos, lielākā — Čabaka sala ar arhipelāga augstāko punktu  vjl.

Salas vulkāniskas izcelsmes, reljefs paugurains. Salas atrodas arktiskās tundras dabas zonā. Augājs nabadzīgs, galvenokārt ķērpji un sūnas. Arhipelāgs ietilpst Lielā Arktikas dabas rezervāta teritorijā.

Vēsture 
Salas 1740. gadā atklāja Lielās Ziemeļu ekspedīcijas grupa Ņikifora Čekina vadībā, bet nosaukumu tām nepiešķīra, noturot tās par Taimiras pussalas ziemeļu krastu. 1893. gadā arhipelāgu apsekoja Fritjofa Nansena ekspedīcija ar kuģi Fram un piešķīra tam zviedru ģeologa un ģeogrāfa Ādolfa Ērika Nordenšelda vārdu.

Līdz 1990. gadiem arhipelāgā darbojās vairākas polārstacijas: Ruskijas salā — vissezonas stacija Ostrovruskija, Tirtova salā — Tirtova, bet Pravdas salā — Pravda.

Atsauces

Ārējās saites 

Krasnojarskas novads
Krievijas salas
Karas jūra
Nordenšelda arhipelāgs ( ) ir Krievijai piederoša neapdzīvotu salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā . Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu — Ņencu rajonā . Ģeogrāfija Salas izvietojušās Karas jūras dienvidaustrumos uz ziemeļiem no Taimiras pussalas . Arhipelāgs sastāv no vairākām atsevišķām salām un piecām salu grupām . Lielākā arhipelāga sala ir Ruskija tā ziemeļos . Dažkārt Nordenšelda arhipelāgam pieskaita arī salu grupu pie Taimiras pussalas ziemeļu krasta , ko no pārējām atdala Matisena šaurums — Taimiras sala , Nansena sala , Bonevī sala , Pilota Mahotkina sala , Pilota Aļeksejeva sala , Pravdas sala u.c. Galvenās salas un salu grupas : Ruskija arhipelāga ziemeļos , Litkes salas — salas arhipelāga ziemeļos , lielākā — Jermolova sala , Austrumu salas — salas arhipelāga austrumos , lielākā — Tirtova sala , Civolkas salas — salas arhipelāga rietumos , lielākā — Krasina sala , Pahtusova salas — salas arhipelāga centrā , lielākā — Petersena sala , Viļkicka salas — salas arhipelāga dienvidos , lielākā — Čabaka sala ar arhipelāga augstāko punktu vjl . Salas vulkāniskas izcelsmes , reljefs paugurains . Salas atrodas arktiskās tundras dabas zonā . Augājs nabadzīgs , galvenokārt ķērpji un sūnas . Arhipelāgs ietilpst Lielā Arktikas dabas rezervāta teritorijā . Vēsture Salas gadā atklāja Lielās Ziemeļu ekspedīcijas grupa Ņikifora Čekina vadībā , bet nosaukumu tām nepiešķīra , noturot tās par Taimiras pussalas ziemeļu krastu . gadā arhipelāgu apsekoja Fritjofa Nansena ekspedīcija ar kuģi Fram un piešķīra tam zviedru ģeologa un ģeogrāfa Ādolfa Ērika Nordenšelda vārdu . Līdz gadiem arhipelāgā darbojās vairākas polārstacijas : Ruskijas salā — vissezonas stacija Ostrovruskija , Tirtova salā — Tirtova , bet Pravdas salā — Pravda . Atsauces Ārējās saites Krasnojarskas novads Krievijas salas Karas jūra