Staka Skenderova
Staka Skenderova (, dzimusi , mirusi ) bija Bosnijas serbu skolotāja, sabiedriskā darbiniece, rakstniece un folkloriste. Tiek uzskatīta par pirmās Sarajevas meiteņu skolas dibinātāju. 1859. gadā kļuva par pirmo sievieti, kuras darbi tika publicēti mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas teritorijā.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1831. gadā Sarajevā, viņas vecāki bija imigrānti no Serbijas pilsētas Prijepoļes. Vecākais brālis bija Osmaņu impērijas šuvējs, pateicoties kam Skenderova apguva turku valodu un pati iemācījusies rakstīt.

1858. gadā Osmaņu varas iestādes atļāva viņai atvērt pirmo meiteņu skolu Sarajevā. Viņa kļuva par pirmo skolotāju Bosnijā un Hercegovinā.

Vēlāk nolēma kļūt par mūķeni. Tā kā Bosnijā tolaik nebija sieviešu pareizticīgā klostera, 1870. gadā viņa tika ordinēta par Austrumu Pareizticīgās baznīcas mūķeni Jeruzalemē.

Nāve 
Mirusi 1891. gada maijā pēc tam, kad Ilidžā zirgu pajūgs ietriecās pūlī un smagi ievainoja Skenderovu. Drīz vien viņa nomira no gūtajām traumām. Apbedīta Sarajevā.

Darbi 
 Ljetopis Bosne, 1825—1856 ("Bosnijas hronika, 1825—1856", 1859)

Atsauces 

1831. gadā dzimušie
1891. gadā mirušie
19. gadsimta rakstnieki
Sievietes Bosnijā un Hercegovinā
Staka Skenderova ( , dzimusi , mirusi ) bija Bosnijas serbu skolotāja , sabiedriskā darbiniece , rakstniece un folkloriste . Tiek uzskatīta par pirmās Sarajevas meiteņu skolas dibinātāju . gadā kļuva par pirmo sievieti , kuras darbi tika publicēti mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas teritorijā . Dzīvesgājums Dzimusi gadā Sarajevā , viņas vecāki bija imigrānti no Serbijas pilsētas Prijepoļes . Vecākais brālis bija Osmaņu impērijas šuvējs , pateicoties kam Skenderova apguva turku valodu un pati iemācījusies rakstīt . 1858. gadā Osmaņu varas iestādes atļāva viņai atvērt pirmo meiteņu skolu Sarajevā . Viņa kļuva par pirmo skolotāju Bosnijā un Hercegovinā . Vēlāk nolēma kļūt par mūķeni . Tā kā Bosnijā tolaik nebija sieviešu pareizticīgā klostera , gadā viņa tika ordinēta par Austrumu Pareizticīgās baznīcas mūķeni Jeruzalemē . Nāve Mirusi gada maijā pēc tam , kad Ilidžā zirgu pajūgs ietriecās pūlī un smagi ievainoja Skenderovu . Drīz vien viņa nomira no gūtajām traumām . Apbedīta Sarajevā . Darbi Ljetopis Bosne , 1856 ( " Bosnijas hronika , 1856 " , Atsauces 1831. gadā dzimušie 1891. gadā mirušie 19. gadsimta rakstnieki Sievietes Bosnijā un Hercegovinā