Arveds Mihelsons
Arveds Mihelsons jeb Rutku Tēvs (1886—1961) bija latviešu aktieris, humorists, prozaiķis un dramaturgs. Sarakstījis desmit vēsturisku piedzīvojumu romānu un vairākas komēdijas.
Pēc romāna "Trīs vella kalpi" (1935) motīviem uzņemtas populārās kinofilmas "Vella kalpi" (1970) un "Vella kalpi Vella dzirnavās" (1972).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Strazdumuižā (tagadējā Juglā) Strazdumuižas Strādnieku teātra vadītāja Kārļa Mihelsona ģimenē.
Mācījās Biķeru draudzes skolā, tad vācu amatnieku skolā Rīgā un Rihtera mūzikas skolas dramatiskajā klasē. No 1906. gada aktieris R. Tautmīļa-Bērziņa trupā, "Rotas", Torņakalna, "Apollo", Ziemeļblāzmas teātros. Savu pirmo lomu — Rutku Tēvu P. Kūlas lugā "Uz priekšu būšu gudrāks" viņš pieņēma par savu pseidonīmu. 1906. gadā žurnāls "Vārdotājs" publicēja viņa humoristisko dzejoli "Dziesma par mākslas jāšanu". Pēc iesaukšanas Krievijas Impērijas armijā A. Mihelsons no 1907. gada darbojās armijas trupā Toboļskas pilsētā Sibīrijā. Vēlāk strādāja Rīgas Latviešu teātrī (1911—1914), bija humoristiskā žurnāla "Gailis" redaktors (1912—13). Iztulkoja I. Vazova "Varonīgā bulgāriete" (1912).

Pirmā pasaules kara laikā darbojās 3. Kurzemes strēlnieku pulka trupā, pēc krišanas vācu gūstā spēlēja Čerskas gūstekņu nometnes teātrī, pēc atbrīvošanas Rīgas latviešu pilsētas teātrī (1917—1918). Latvijas SPR laikā darbojās Valmieras Padomes teātrī (1919), tad devās līdzi latviešu sarkanajiem strēlniekiem un darbojās latviešu strēlnieku pulku frontes teātrī un Maskavas latviešu teātrī "Skatuve" (1919—1921), līdztekus latviešu strēlnieku divīzijas laikraksta "Cīņas Balss" līdzstrādnieks (1920).

Pēc atgriešanās dzimtenē bija Dailes teātra aktieris (1922—1934), izņemot 1926.- 1927. gada sezonu, kad bija angažēts Nacionālajā teātrī. Rakstīja viencēliena komēdijas un izdeva anekdošu krājumus, bija humoristiskā laikraksta "Sikspārnis" un tā literārā pielikuma redaktors (1922—1923), satīriskā laikraksta "Joku Ziņas" redakcijas kolēģijas loceklis (1926), "Pūcesspieģeļa satīriskā kalendāra" redaktors (1924—1933). Pēc Ulmaņa apvērsuma pārtrauca strādāt teātrī un pilnībā nodevās vēsturisku romānu rakstīšanai (1934—1940).
Pēc Latvijas okupācijas atsāka darboties Dailes teātra trupā (1941-1943, 1945-1956) un tulkoja no krievu valodas.
Ap 1000 lappušu manuskriptā palika darbs "Materiāli teātra vēsturei".
Miris 1961. gada 14. oktobrī Rīgā.

Darbi

Komēdijas 
 "Lauvu dīdītāja", "Pasaules brīnums" (abas 1922),
 "Brīvais pilsonis", "Buržujs Jānis", "Sievietes mīlas ieroči" , "Vēlēšanu drudzī" (visas 1924),
 "Inteliģentas meičas" (1926),
 "Gals labs, viss labs", "Laulības medus mēnesī", "Sirdsdraugs Kārlis" (visas 1929),
 "Kristus otrā atnākšana" (1931).

Anekdošu un aforismu krājumi 
 "Mīlestības pirtiņa", "300 anekdotes", "Smieklu vācele", "Žvingulī un paģirās", "Galantērijas un pikantērijas" (visi 1929),
 "Sieviete" (aforismi un sentences, 1933),
 "Jautrā bunkurā" (anekdotes, 1943),
 "Latviešu teātris anekdotēs. No 1804. līdz 1940. gadam" (1943).

Vēsturiskie romāni un stāsti 
 "Dumpīgā Rīga" (1930),
 "Latvietis un viņa kungs" (sarakstīts 1926-1927, grāmatā 1932-1933),
 "Bendes meita" (1933),
 "Mūksalas brāļi" (1934),
 "Gambija" (1935),
 "Klibā Skrodera iela" (1935),
 "Trīs vella kalpi" (1935),
 "Sabas ķēniņienes pēctecis" (1936),
 "Sumpurņu ciems" (1937),
 "Degošās sirdis" (stāstu krājums, 1937),
 "Aklais Valentīns" (1938),
 "Pie Lielā Pumpja" (nepabeigts),
 "Pans Ignacs" (nepabeigts).

Tulkojumi 
 I. Vazova "Varonīgā bulgāriete" (1912),
 L. Volfa "Nauda un ārprāts" (1931),
 A. Dimā "Marata dēls" (1932), "Olimpija" (1934),
 K. Zeiberta "Pret mežu... marš, marš!" (1943),
 B. Gorbatova "Lieli ūdeņi" (1949),
 V. Rejmonta "Zemnieki" (1953, kopā ar F. Rūmnieku),
 N. Gogoļa "Mirušās dvēseles" (1955, kopā ar M. Šūmani),
 N. Černiševska "Prologs" (1956).

Literatūra 
 
 Rutku Tēvs. 50 rampas gaismas gadu. Tēvijas Sargs, 1940, 5.I-14. VI.
 Bērziņa E. Arveda Mihelsona darbīgais mūžs. Teātris un dzīve, 1965, 9.
 Bībere L. Dažas lappuses no Rutku Tēva dzīves. "Rutku Tēvs. Dumpīgā Rīga". Rīga, 1976.
 Liepiņs H. Arveds Mihelsons — skolotājs un kolēģis. Dzimtenes Balss, 1986, 24. VI.

Atsauces 

Latviešu rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
20. gadsimta rakstnieki
Rīgā dzimušie
Dailes teātra aktieri
Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki
Arveds Mihelsons jeb Rutku Tēvs1961 ) bija latviešu aktieris , humorists , prozaiķis un dramaturgs . Sarakstījis desmit vēsturisku piedzīvojumu romānu un vairākas komēdijas . Pēc romāna " Trīs vella kalpi " motīviem uzņemtas populārās kinofilmas " Vella kalpi " un " Vella kalpi Vella dzirnavās " Dzīvesgājums Dzimis Strazdumuižā ( tagadējā Juglā ) Strazdumuižas Strādnieku teātra vadītāja Kārļa Mihelsona ģimenē . Mācījās Biķeru draudzes skolā , tad vācu amatnieku skolā Rīgā un Rihtera mūzikas skolas dramatiskajā klasē . No gada aktieris R. Tautmīļa-Bērziņa trupā , " Rotas " , Torņakalna , " Apollo " , Ziemeļblāzmas teātros . Savu pirmo lomu — Rutku Tēvu P. Kūlas lugā " Uz priekšu būšu gudrāks " viņš pieņēma par savu pseidonīmu . gadā žurnāls " Vārdotājs " publicēja viņa humoristisko dzejoli " Dziesma par mākslas jāšanu " . Pēc iesaukšanas Krievijas Impērijas armijā A. Mihelsons no gada darbojās armijas trupā Toboļskas pilsētā Sibīrijā . Vēlāk strādāja Rīgas Latviešu teātrī1914 ) , bija humoristiskā žurnāla " Gailis " redaktors13 ) . Iztulkoja I. Vazova " Varonīgā bulgāriete " Pirmā pasaules kara laikā darbojās Kurzemes strēlnieku pulka trupā , pēc krišanas vācu gūstā spēlēja Čerskas gūstekņu nometnes teātrī , pēc atbrīvošanas Rīgas latviešu pilsētas teātrī1918 ) . Latvijas SPR laikā darbojās Valmieras Padomes teātrī tad devās līdzi latviešu sarkanajiem strēlniekiem un darbojās latviešu strēlnieku pulku frontes teātrī un Maskavas latviešu teātrī " Skatuve " 1921 ) , līdztekus latviešu strēlnieku divīzijas laikraksta " Cīņas Balss " līdzstrādnieks Pēc atgriešanās dzimtenē bija Dailes teātra aktieris1934 ) , izņemot - gada sezonu , kad bija angažēts Nacionālajā teātrī . Rakstīja viencēliena komēdijas un izdeva anekdošu krājumus , bija humoristiskā laikraksta " Sikspārnis " un tā literārā pielikuma redaktors1923 ) , satīriskā laikraksta " Joku Ziņas " redakcijas kolēģijas loceklis " Pūcesspieģeļa satīriskā kalendāra " redaktors1933 ) . Pēc Ulmaņa apvērsuma pārtrauca strādāt teātrī un pilnībā nodevās vēsturisku romānu rakstīšanai1940 ) . Pēc Latvijas okupācijas atsāka darboties Dailes teātra trupāun tulkoja no krievu valodas . Aplappušu manuskriptā palika darbs " Materiāli teātra vēsturei " . Miris gada oktobrī Rīgā . Darbi Komēdijas " Lauvu dīdītāja " , " Pasaules brīnums " ( abas " Brīvais pilsonis " , " Buržujs Jānis " , " Sievietes mīlas ieroči " , " Vēlēšanu drudzī " ( visas " Inteliģentas meičas " " Gals labs , viss labs " , " Laulības medus mēnesī " , " Sirdsdraugs Kārlis " ( visas " Kristus otrā atnākšana " Anekdošu un aforismu krājumi " Mīlestības pirtiņa " , " 300 anekdotes " , " Smieklu vācele " , " Žvingulī un paģirās " , " Galantērijas un pikantērijas " ( visi " Sieviete " ( aforismi un sentences , " Jautrā bunkurā " ( anekdotes , " Latviešu teātris anekdotēs . No līdz gadam " Vēsturiskie romāni un stāsti " Dumpīgā Rīga " " Latvietis un viņa kungs " ( sarakstīts grāmatā " Bendes meita " " Mūksalas brāļi " " Gambija " " Klibā Skrodera iela " " Trīs vella kalpi " " Sabas ķēniņienes pēctecis " " Sumpurņu ciems " " Degošās sirdis " ( stāstu krājums , " Aklais Valentīns " " Pie Lielā Pumpja " ( nepabeigts ) , " Pans Ignacs " ( nepabeigts ) . Tulkojumi I. Vazova " Varonīgā bulgāriete " L. Volfa " Nauda un ārprāts " A. Dimā " Marata dēls " " Olimpija " K. Zeiberta " Pret mežu ... marš , marš ! " B. Gorbatova " Lieli ūdeņi " V. Rejmonta " Zemnieki " kopā ar F. Rūmnieku ) , N. Gogoļa " Mirušās dvēseles " kopā ar M. Šūmani ) , N. Černiševska " Prologs " Literatūra Rutku Tēvs. rampas gaismas gadu . Tēvijas Sargs,I - 14. VI. Bērziņa E. Arveda Mihelsona darbīgais mūžs . Teātris un dzīve , Bībere L. Dažas lappuses no Rutku Tēva dzīves . " Rutku Tēvs . Dumpīgā Rīga " . Rīga , Liepiņs H. Arveds Mihelsons — skolotājs un kolēģis . Dzimtenes Balss , VI. Atsauces Latviešu rakstnieki Latviešu valodā rakstošie 20. gadsimta rakstnieki Rīgā dzimušie Dailes teātra aktieri Latvijas PSR Nopelniem bagātie skatuves mākslinieki