Siļķes
Siļķes (Clupea) ir viena no siļķu dzimtas (Clupeidae) ģintīm, kas apvieno 3 siļķveidīgo zivju sugas. Mājo seklos mērenās joslas ūdeņos Klusajā un Atlantijas okeānā, Baltijas jūru ieskaitot. Tās ir saimnieciski nozīmīgas zvejas zivis.

Latvijā 
Siļķu ģinti Latvijā pārstāv viena suga — reņģe (Clupea harengus membras), kas ir Baltijas jūrā dzīvojoša Atlantijas siļķes pasuga. Reņģe ir saimnieciski nozīmīga Baltijas jūras zivs. Šī suga nārsto jūras piekrastes sēkļos. Izšķir rudenī un pavasarī nārstojošas reņģu populācijas. Pēc nārsta reņģes aizceļo tālu no krasta un izklīst mazākos baros. Dažreiz nelieli reņģu bariņi ieklejo piejūras upēs un ezeros.

Kopīgās īpašības 
Siļķes ir vidēji lielas, sudrabainas zivis ar tumšu muguru un izvirzītu apakšžokli. Ķermenis slaids, proporcionāli garš, nedaudz no sāniem saplacināts. Vēders noapaļots, to sedz ķīļveida zvīņas. Žaunu vāki noapaļoti. Tām ir viena muguras spura, kas atrodas apmēram ķermeņa vidusdaļā. Vēdera spuras atrodas tieši apakšā muguras spurai vai novirzītas nedaudz uz aizmuguri. Tām parasti ir 9 stari. Visām spurām stari ir mīksti. Uz sāniem nav sānu līnijas. 

Siļķes parasti ir 20—25 cm. Mazākā ģintī ir reņģe, kuras ķermeņa garums ir apmēram 15—20 cm. Lielākā ir Atlantijas siļķes nominālpasuga, kas var sasniegt 45 cm.

Uzvedība 

Siļķes mājo jūrās, krasta tuvumā, kur dziļums nepārsniedz 200 m. Jaunās zivtiņas līdz 2 gadu vecumam uzturas seklumā, nārsta vietās. Pēc tam tās pārvietojas uz dziļākiem ūdeņiem. Uzturas baros, raksturīga nārsta migrācija. Līdz gada vecumam barojas ar sīka izmēra zooplanktonu, pēc tam galvenā barība ir dažādi vēžveidīgie, nelielas zivtiņas un tārpi.

Sistemātika 
Siļķu ģints (Clupea)
Atlantijas siļķe  (Clupea harengus) 
Atlantijas siļķe (Clupea harengus harengus) 
Reņģe (Clupea harengus membras) 
Filipīnu siļķe (Clupea manulensis)
Klusā okeāna siļķe (Clupea pallasii)
Baltās jūras siļķe (Clupea pallasii marisalbi)
Čošas siļķe (Clupea pallasii suworowi)
Klusā okeāna siļķe (Clupea pallasii pallasii)

Atsauces 

 
Siļķu dzimta
Siļķes ( Clupea ) ir viena no siļķu dzimtas ( Clupeidae ) ģintīm , kas apvienosiļķveidīgo zivju sugas . Mājo seklos mērenās joslas ūdeņos Klusajā un Atlantijas okeānā , Baltijas jūru ieskaitot . Tās ir saimnieciski nozīmīgas zvejas zivis . Latvijā Siļķu ģinti Latvijā pārstāv viena suga — reņģe ( Clupea harengus membras ) , kas ir Baltijas jūrā dzīvojoša Atlantijas siļķes pasuga . Reņģe ir saimnieciski nozīmīga Baltijas jūras zivs . Šī suga nārsto jūras piekrastes sēkļos . Izšķir rudenī un pavasarī nārstojošas reņģu populācijas . Pēc nārsta reņģes aizceļo tālu no krasta un izklīst mazākos baros . Dažreiz nelieli reņģu bariņi ieklejo piejūras upēs un ezeros . Kopīgās īpašības Siļķes ir vidēji lielas , sudrabainas zivis ar tumšu muguru un izvirzītu apakšžokli . Ķermenis slaids , proporcionāli garš , nedaudz no sāniem saplacināts . Vēders noapaļots , to sedz ķīļveida zvīņas . Žaunu vāki noapaļoti . Tām ir viena muguras spura , kas atrodas apmēram ķermeņa vidusdaļā . Vēdera spuras atrodas tieši apakšā muguras spurai vai novirzītas nedaudz uz aizmuguri . Tām parasti irstari . Visām spurām stari ir mīksti . Uz sāniem nav sānu līnijas . Siļķes parasti ir25 cm . Mazākā ģintī ir reņģe , kuras ķermeņa garums ir apmēram20 cm . Lielākā ir Atlantijas siļķes nominālpasuga , kas var sasniegtcm . Uzvedība Siļķes mājo jūrās , krasta tuvumā , kur dziļums nepārsniedzm . Jaunās zivtiņas līdzgadu vecumam uzturas seklumā , nārsta vietās . Pēc tam tās pārvietojas uz dziļākiem ūdeņiem . Uzturas baros , raksturīga nārsta migrācija . Līdz gada vecumam barojas ar sīka izmēra zooplanktonu , pēc tam galvenā barība ir dažādi vēžveidīgie , nelielas zivtiņas un tārpi . Sistemātika Siļķu ģints ( Clupea ) Atlantijas siļķe ( Clupea harengus ) Atlantijas siļķe ( Clupea harengus harengus ) Reņģe ( Clupea harengus membras ) Filipīnu siļķe ( Clupea manulensis ) Klusā okeāna siļķe ( Clupea pallasii ) Baltās jūras siļķe ( Clupea pallasii marisalbi ) Čošas siļķe ( Clupea pallasii suworowi ) Klusā okeāna siļķe ( Clupea pallasii pallasii ) Atsauces Siļķu dzimta