Smalklapu vīķis
Smalklapu vīķis (Vicia tenuifolia) ir augu suga vīķu ģintī, kas savvaļā ir sastopama Eirāzijā, tostarp reti Latvijas dienvidaustrumu un centrālajā daļā. Augs sausos mežos, mežmalās, krūmājos un retāk nezālienēs veido nelielas, blīvas grupas.

Augs ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Smalklapu vīķis ir daudzgadīgs, 40—90 cm garš lakstaugs ar pacilu vai stāvu, stingru, zarainu un kailu stublāju. Lapas uz stublāja ir izvietotas pamīšus, tās ir plūksnaini saliktas no 9 līdz 14 pāriem lineāri lancetisku un galā nosmailotu lapiņu. Lapas galā ir žuburaina vītne. Pielapes ir sīkas un lineāras. Ziedu ķekars ir spēcīgs, garāks nekā lapa. Ziedi ir vidēji lieli, 1,2—1,5 cm gari, sārti violeti, karoga plātnīte divreiz garāka nekā nadziņš, karogs parasti manāmi tumšāks nekā buras un laiviņa, tādēļ zieds šķiet it kā divkrāsains. Auglis ir kaila, 2—3 cm gara tumšbrūna pāksts. Augs zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces 

Vīķi
Latvijas flora
Smalklapu vīķis ( Vicia tenuifolia ) ir augu suga vīķu ģintī , kas savvaļā ir sastopama Eirāzijā , tostarp reti Latvijas dienvidaustrumu un centrālajā daļā . Augs sausos mežos , mežmalās , krūmājos un retāk nezālienēs veido nelielas , blīvas grupas . Augs ir ierakstīts Latvijas Sarkanajā grāmatā kategorijā . Apraksts Smalklapu vīķis ir daudzgadīgs,90 cm garš lakstaugs ar pacilu vai stāvu , stingru , zarainu un kailu stublāju . Lapas uz stublāja ir izvietotas pamīšus , tās ir plūksnaini saliktas nolīdzpāriem lineāri lancetisku un galā nosmailotu lapiņu . Lapas galā ir žuburaina vītne . Pielapes ir sīkas un lineāras . Ziedu ķekars ir spēcīgs , garāks nekā lapa . Ziedi ir vidēji lieli,2— 1,5 cm gari , sārti violeti , karoga plātnīte divreiz garāka nekā nadziņš , karogs parasti manāmi tumšāks nekā buras un laiviņa , tādēļ zieds šķiet it kā divkrāsains . Auglis ir kaila,3 cm gara tumšbrūna pāksts . Augs zied jūnijā un jūlijā . Atsauces Vīķi Latvijas flora