Nisons Kacenelsons
Nisons Kacenelsons (dzimis , miris ) bija Latvijas ebreju sabiedrisks darbinieks, Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas.

Dzīvesgājums 
Dzimis Babruiskā, Minskas guberņā (tagad Baltkrievijā), ebreju tirgotāja ģimenē. Absolvējis Berlīnes Universitāti, filozofijas zinātņu doktors.

1899. gadā 3. Vispasaules cionistu kongresā Bāzelē ievēlēts par Ebreju Kolonialās bankas direktoru (no 1905. gada direktorāta priekšsēdētājs). 1903. gadā pavadīja ebreju valsts idejas autoru Teodoru Herclu viņa braucienā pa Krieviju. Cīnījies par ebreju līdztiesību Krievijas Impērijā. 1905. gadā viens no Ebreju tautas pilnīgas vienlīdzības panākšanas savienības Krievijā dibinātajiem. Krievijas konstitucionāli demokrātiskās (kadetu) partijas biedrs. 1906. gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas, kur darbojies finansu komisijā. 1906. gadā bija viens no Viborgas uzsaukuma par pilsonisko nepakļaušanos parakstītājiem. Par to notiesāts uz 3 mēnešiem cietumā ar vēlētāja tiesību atņemšanu.

1910. gadā vadīja Liepājas emigrācijas komiteju. Pēc 1918. gada dzīvoja Latvijā. Miris Liepājā 1923. gada 9. novembrī.

Savrupmāja 
Liepājā saglabājusies Nisona Kacenelsona savrupmāja Kūrmājas prospektā 16 (arhitekts Pauls Makss Berči), kurā tagad atrodas Liepājas muzejs.

Atsauces 

1862. gadā dzimušie
1923. gadā mirušie
Baltkrievijas ebreji
Nisons Kacenelsons ( dzimis , miris ) bija Latvijas ebreju sabiedrisks darbinieks , Krievijas Impērijas Valsts Domes I sasaukuma deputāts no Kurzemes guberņas . Dzīvesgājums Dzimis Babruiskā , Minskas guberņā ( tagad Baltkrievijā ) , ebreju tirgotāja ģimenē . Absolvējis Berlīnes Universitāti , filozofijas zinātņu doktors . 1899. gadā Vispasaules cionistu kongresā Bāzelē ievēlēts par Ebreju Kolonialās bankas direktoru ( no gada direktorāta priekšsēdētājs ) . gadā pavadīja ebreju valsts idejas autoru Teodoru Herclu viņa braucienā pa Krieviju . Cīnījies par ebreju līdztiesību Krievijas Impērijā . gadā viens no Ebreju tautas pilnīgas vienlīdzības panākšanas savienības Krievijā dibinātajiem . Krievijas konstitucionāli demokrātiskās ( kadetu ) partijas biedrs . gadā ievēlēts Krievijas Valsts domē no Kurzemes guberņas , kur darbojies finansu komisijā . gadā bija viens no Viborgas uzsaukuma par pilsonisko nepakļaušanos parakstītājiem . Par to notiesāts uzmēnešiem cietumā ar vēlētāja tiesību atņemšanu . 1910. gadā vadīja Liepājas emigrācijas komiteju . Pēc gada dzīvoja Latvijā . Miris Liepājā gada novembrī . Savrupmāja Liepājā saglabājusies Nisona Kacenelsona savrupmāja Kūrmājas prospektā ( arhitekts Pauls Makss Berči ) , kurā tagad atrodas Liepājas muzejs . Atsauces 1862. gadā dzimušie 1923. gadā mirušie Baltkrievijas ebreji