Aksels Lilijs
Aksels Lilijs (, 1603—1662) bija zviedru karavīrs un valstsvīrs. Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators (1652), feldmaršals (1657), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1661).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1603. gada 23. jūlijā Hegsbijā (Högsby socken)  majora Gustava Lilija un viņa sievas Karīnas Bagges ģimenē. Viņa tēvs krita Salaspils kaujā (1605).
1619. gadā viņš kļuva par karaļa Gustava II Ādolfa pāžu. Kopā ar karali piedalījās Poļu-zviedru karā, četros gados uzdienējās no leitnanta līdz pulkvedim. Trīsdesmitgadu kara laikā piedalījās kaujās vācu zemēs, 1630. gadā viņš apprecējās ar Kristīni Merneri (1610-1663), 1631. gadā kaujā pie Maincas zaudēja kāju un turpmāk pārvietojās ar koka protēzi.

1638. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru, 1641. gadā iecelts par Štrālzundes komandantu. 
Pēc kara beigām karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā 1651. gadā viņam piešķīra barona titulu, 1652. gadā grāfa titulu un iecēla par Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernatoru, 1655. gadā par Hallandes gubernatoru, 1657. gadā par feldmaršalu.

1661. gada 14. septembrī viņu iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru.
Miris 1662. gada 20. decembrī paša celtajā Lēfstades pilī Esterjētlandē.

Ārējās saites 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Aksels Lilijs ( ,1662 ) bija zviedru karavīrs un valstsvīrs . Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators feldmaršals Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators Dzīvesgājums Dzimis gada jūlijā Hegsbijā ( Högsby socken ) majora Gustava Lilija un viņa sievas Karīnas Bagges ģimenē . Viņa tēvs krita Salaspils kaujā 1619. gadā viņš kļuva par karaļa Gustava II Ādolfa pāžu . Kopā ar karali piedalījās Poļu -zviedru karā , četros gados uzdienējās no leitnanta līdz pulkvedim . Trīsdesmitgadu kara laikā piedalījās kaujās vācu zemēs , gadā viņš apprecējās ar Kristīni Merneri gadā kaujā pie Maincas zaudēja kāju un turpmāk pārvietojās ar koka protēzi . 1638. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru , gadā iecelts par Štrālzundes komandantu . Pēc kara beigām karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā gadā viņam piešķīra barona titulu , gadā grāfa titulu un iecēla par Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernatoru , gadā par Hallandes gubernatoru , gadā par feldmaršalu . 1661. gada septembrī viņu iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru . Miris gada decembrī paša celtajā Lēfstades pilī Esterjētlandē . Ārējās saites Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie