Kārlis Irbe (1885—1966)
Kārlis Irbe ( — ) bija Latvijas luterāņu garīdznieks un politiķis. Bijis Satversmes sapulces un 1. Saeimas deputāts.

Biogrāfija 
Kārlis Irbe piedzima  Šķēdes muižā rentnieku Ernesta un Annas ģimenē. Mācījies Naudītes pagasta skolā un Jelgavas ģimnāzijā, kuru absolvēja ar Uzslavas rakstu. Pēc tam studēja teoloģiju Tartu Universitātē, zināšanas papildināja Berlīnes un Leipcigas universitātēs.

Kārlis Irbe mācītāja kandidāta gadu kalpoja Jelgavā pie mācītāja Jāņa Reinharda, ordinēts Jelgavā . Viņa ordinācija notika latviešu valodā, kaut arī tolaik luterāņu mācītāju ordinācijas parasti notika vācu valodā. 1911. gadā Kurzemes konsistorija nosūtīja Irbi uz Strūžānu draudzi Latgalē. 1913. gadā Irbes vadībā tika uzsākta Balvu luterāņu baznīcas celtniecība. Tā tika iesvētīta 1915. gada maijā. Balvu luterāņu baznīcā ir uzstādīta piemiņas plāksne Kārlim Irbem. 1918. gadā Irbe īslaicīgi nonāca Rīgā, kur kalpoja Sv. Trīsvienības draudzē. No 1922. gada līdz 1936. gada decembrim Irbe bija par Latgales iecirkņa prāvests ar uzdevumu rūpēties par latviešu luterāņu draudžu izveidošanu Latgalē.

1920. gadā ievēlēts Satversmes sapulcē, kurā strādāja līdz 1922. gadam. No 1922. līdz 1925. gadam bija Saeimas deputāts. Pārstāvējis Kristīgo nacionālo savienību. Kandidējis arī 2. Saeimas vēlēšanās 1925. gadā un 4. Saeimas vēlēšanās 1931. gadā.

Pēc Otrā pasaules kara pret Irbi kā pret garīdznieku tika veiktas represijas.  viņš tika arestēts un pusotru gadu pavadīja t.s. «Stūra mājā». Viņš tika notiesāts uz 10 gadiem un izsūtīts uz Karagandu. 1949. gada martā uz Krieviju tika izsūtīta Irbes ģimene — sieva Erna un dēli Jānis un Paulis. 1955. gadā, izbeidzoties ieslodzījuma termiņam, Kārlis Irbe nonāca pie ģimenes Amūras apgabala Blagoveščenskā. 1956. gadā Irbe un viņa jaunākais dēls Paulis atgriezās Latvijā. Vēlāk atgriezās arī sieva Erna un dēls Jānis.

Mūža pēdējos gadus Irbe pavadīja, kalpojot Rīgas Sv. Trīsvienības draudzē. Kārlis Irbe nomira  un tika apbedīts Sv. Trīsvienības draudzes kapsētā blakus baznīcai. Ģimene vēlējās viņu apbedīt Meža kapos līdzās radiniekam, mācītājam Kārlim Irbem, taču nesaņēma atļauju.

Atsauces 

1885. gadā dzimušie
1966. gadā mirušie
Saldus novadā dzimušie
Latvijas luterāņu garīdznieki
Kristīgās nacionālās savienības politiķi
Satversmes sapulces deputāti
1. Saeimas deputāti
Tartu Universitātes absolventi
Padomju represiju upuri
Kārlis Irbe ( — ) bija Latvijas luterāņu garīdznieks un politiķis . Bijis Satversmes sapulces un Saeimas deputāts . Biogrāfija Kārlis Irbe piedzima Šķēdes muižā rentnieku Ernesta un Annas ģimenē . Mācījies Naudītes pagasta skolā un Jelgavas ģimnāzijā , kuru absolvēja ar Uzslavas rakstu . Pēc tam studēja teoloģiju Tartu Universitātē , zināšanas papildināja Berlīnes un Leipcigas universitātēs . Kārlis Irbe mācītāja kandidāta gadu kalpoja Jelgavā pie mācītāja Jāņa Reinharda , ordinēts Jelgavā \ . Viņa ordinācija notika latviešu valodā , kaut arī tolaik luterāņu mācītāju ordinācijas parasti notika vācu valodā . gadā Kurzemes konsistorija nosūtīja Irbi uz Strūžānu draudzi Latgalē . gadā Irbes vadībā tika uzsākta Balvu luterāņu baznīcas celtniecība . Tā tika iesvētīta gada maijā . Balvu luterāņu baznīcā ir uzstādīta piemiņas plāksne Kārlim Irbem . gadā Irbe īslaicīgi nonāca Rīgā , kur kalpoja Sv. Trīsvienības draudzē . No gada līdz gada decembrim Irbe bija par Latgales iecirkņa prāvests ar uzdevumu rūpēties par latviešu luterāņu draudžu izveidošanu Latgalē . 1920. gadā ievēlēts Satversmes sapulcē , kurā strādāja līdz gadam . No līdz gadam bija Saeimas deputāts . Pārstāvējis Kristīgo nacionālo savienību . Kandidējis arī Saeimas vēlēšanās gadā un Saeimas vēlēšanās gadā . Pēc Otrā pasaules kara pret Irbi kā pret garīdznieku tika veiktas represijas . viņš tika arestēts un pusotru gadu pavadīja t.s . « Stūra mājā » . Viņš tika notiesāts uzgadiem un izsūtīts uz Karagandu . gada martā uz Krieviju tika izsūtīta Irbes ģimene — sieva Erna un dēli Jānis un Paulis . gadā , izbeidzoties ieslodzījuma termiņam , Kārlis Irbe nonāca pie ģimenes Amūras apgabala Blagoveščenskā . gadā Irbe un viņa jaunākais dēls Paulis atgriezās Latvijā . Vēlāk atgriezās arī sieva Erna un dēls Jānis . Mūža pēdējos gadus Irbe pavadīja , kalpojot Rīgas Sv. Trīsvienības draudzē . Kārlis Irbe nomira un tika apbedīts Sv. Trīsvienības draudzes kapsētā blakus baznīcai . Ģimene vēlējās viņu apbedīt Meža kapos līdzās radiniekam , mācītājam Kārlim Irbem , taču nesaņēma atļauju . Atsauces 1885. gadā dzimušie 1966. gadā mirušie Saldus novadā dzimušie Latvijas luterāņu garīdznieki Kristīgās nacionālās savienības politiķi Satversmes sapulces deputāti 1. Saeimas deputāti Tartu Universitātes absolventi Padomju represiju upuri