Berhtolda glīvene
Berhtolda glīvene () ir mainīga izskata glīveņu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļamerikā teritorijās pola tuvumā, kā arī Eirāzijā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā. Augs veido grupas dažādos stāvošos ūdeņos.

Apraksts 
Berhtolda glīvene ir daudzgadīgs, 10—60 cm garš lakstaugs, kurš aug pilnīgi iegremdēts ūdenī. Stublājs ir tievs un cilindrisks. Lapas ir lineāras, 3—5 cm šauras, 0,1—0,15 cm platas, to gals ir strups un īsi dzeloņsmails. Lapām ir 3 garendzīslas, šķērsdzīslu nav. Malējās sāndzīslas ir izliektas, galā savienojas ar vidusdzīslu. Pielapes ir nelielas (garumā ap 1 cm), strupas, ātri nokrīt. Ziedu vārpa ir īsa un blīva (0,5—1 cm gara), ziedi 3—6 ir izvietoti mieturos. Ziedkopas kāts ir nedaudz garāks nekā vārpa. Auglis ir sīks un plakans riekstiņš (garumā 0,1—0,2 cm) ar īsu knābi un gludu šķautni. Zied jūlijā, augustā.

Vizuāli Berhtolda glīvene ir ļoti līdzīga sīkajai glīvenei (P. pusillus).

Atsauces 

Glīvenes
Latvijas flora
Berhtolda glīvene ( ) ir mainīga izskata glīveņu dzimtas suga . Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļamerikā teritorijās pola tuvumā , kā arī Eirāzijā , tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā . Augs veido grupas dažādos stāvošos ūdeņos . Apraksts Berhtolda glīvene ir daudzgadīgs, 60 cm garš lakstaugs , kurš aug pilnīgi iegremdēts ūdenī . Stublājs ir tievs un cilindrisks . Lapas ir lineāras,5 cm šauras , 1—0,15 cm platas , to gals ir strups un īsi dzeloņsmails . Lapām irgarendzīslas , šķērsdzīslu nav . Malējās sāndzīslas ir izliektas , galā savienojas ar vidusdzīslu . Pielapes ir nelielas ( garumā apcm ) , strupas , ātri nokrīt . Ziedu vārpa ir īsa un blīva5 —1 cm gara ) , ziedi6 ir izvietoti mieturos . Ziedkopas kāts ir nedaudz garāks nekā vārpa . Auglis ir sīks un plakans riekstiņš ( garumā1—0,2 cm ) ar īsu knābi un gludu šķautni . Zied jūlijā , augustā . Vizuāli Berhtolda glīvene ir ļoti līdzīga sīkajai glīvenei ( P. pusillus ) . Atsauces Glīvenes Latvijas flora