Bauskas slimnīca
Bauskas slimnīca ir pirmā līmeņa slimnīca, kas atrodas Dārza ielā 7/1 Bauskā.
Slimnīcā darbojas uzņemšanas nodaļa, rehabilitācijas nodaļa, dienas stacionārs, poliklīnika, diagnostiskie kabineti un laboratorija.

Vēsture 

Pirmās ziņas par slimīcu ir no 1835. gada, kad slimnīcas galvenais ārsts bija Roberts Tīlings. Slimnīcā tajā laikā bija 20 gultasvietu un maksa par ārstēšanos bija 15 kapeiku dienā. 1903. gadā Bauskas slimnīcā, kas atradās Dārza ielā, bija vairākas ēkas — stacionārs, infekcijas slimnīca, aptieka, ambulance, virtuve, veļas mazgātava, dezinfekcijas telpa un morgs.
1914. gadā Bauskas slimnīcas galvenais ārsts bija Kārlis Frīdrihs Beiers (1863—1927), viņa asistenti bija ārsti Gertners un Guitarskis, slimnīcā strādāja Sarkanā Krusta medicīnas māsa Strazdiņa. No 1915. līdz 1918. gadam Bauskas slimnīcu izmantoja kā vācu armijas kara hospitāli.

Pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada decembrī slimnīcā strādāja galvenais ārsts K. F. Beiers, feldšeris Oskars Pļavenieks, kā arī saimniecības pārzine, pavāre, divas istabmeitas-sanitāres un sētnieks. 1920. gadu sākumā slimnīcā bija ķirurģiskā, dzemdību, iekšķīgo slimību un lipīgo jeb infekcijas slimību nodaļas, pie slimnīcas darbojās pilsētas ambulance. 1921. gada novembrī par slimnīcas galveno ārstu iecēla ķirurgu Emīlu Treiju, vecākā medicīnas māsa bija Emīlija Mūrnieks. Kopš 1933. gada slimnīcu vadīja ārsts Rūdolfs Paeglis. 1930. gadu vidū uzstādīja "Siemens" rentgena aparātu. 1938. gada oktobrī sāka jaunas slimnīcas ēkas celtniecību, ko neizdevās pabeigt līdz Latvijas okupācijai 1940. gadā.
Pēc Latvijas okupācijas par Bauskas slimnīcas galveno ārstu iecēla ķirurgu Kārli Neideru, bet par vecāko medicīnas māsu Elizabeti Lapsu. 1941. gadā slimnīcā bija nodarbināti 37 darbinieki, darbojās pilsētas ambulance, plaušu un tuberkulozes dispansers, dzemdību nams. Vācu okupācijas laikā par Bauskas slimnīcas galveno ārstu iecēla Aleksandru Šteinhardu, 1942. gada novembrī beidzot atklāja jaunu slimnīcas korpusu.

2004. gadā Bauskas pilsētas slimnīcu pārdēvēja par SIA „Bauskas slimnīca”. Par spīti iedzīvotāju protestiem, 2009. gadā slimnīcu reformas gaitā slēdza visas stacionāra nodaļas. Mūsdienās darbojas vien aprūpes nodaļa, kurā tiek ievietoti pacienti ar hroniskām kaitēm.

Atsauces 

I un II līmeņa slimnīcas Latvijā
Bauska
Bauskas slimnīca ir pirmā līmeņa slimnīca , kas atrodas Dārza ielā1 Bauskā . Slimnīcā darbojas uzņemšanas nodaļa , rehabilitācijas nodaļa , dienas stacionārs , poliklīnika , diagnostiskie kabineti un laboratorija . Vēsture Pirmās ziņas par slimīcu ir no gada , kad slimnīcas galvenais ārsts bija Roberts Tīlings . Slimnīcā tajā laikā bijagultasvietu un maksa par ārstēšanos bijakapeiku dienā . gadā Bauskas slimnīcā , kas atradās Dārza ielā , bija vairākas ēkas — stacionārs , infekcijas slimnīca , aptieka , ambulance , virtuve , veļas mazgātava , dezinfekcijas telpa un morgs . 1914. gadā Bauskas slimnīcas galvenais ārsts bija Kārlis Frīdrihs Beiers1927 ) , viņa asistenti bija ārsti Gertners un Guitarskis , slimnīcā strādāja Sarkanā Krusta medicīnas māsa Strazdiņa . No līdz gadam Bauskas slimnīcu izmantoja kā vācu armijas kara hospitāli . Pēc Latvijas valsts pasludināšanas gada decembrī slimnīcā strādāja galvenais ārsts K. F. Beiers , feldšeris Oskars Pļavenieks , kā arī saimniecības pārzine , pavāre , divas istabmeitas -sanitāres un sētnieks . gadu sākumā slimnīcā bija ķirurģiskā , dzemdību , iekšķīgo slimību un lipīgo jeb infekcijas slimību nodaļas , pie slimnīcas darbojās pilsētas ambulance . gada novembrī par slimnīcas galveno ārstu iecēla ķirurgu Emīlu Treiju , vecākā medicīnas māsa bija Emīlija Mūrnieks . Kopš gada slimnīcu vadīja ārsts Rūdolfs Paeglis . gadu vidū uzstādīja " Siemens " rentgena aparātu . gada oktobrī sāka jaunas slimnīcas ēkas celtniecību , ko neizdevās pabeigt līdz Latvijas okupācijai gadā . Pēc Latvijas okupācijas par Bauskas slimnīcas galveno ārstu iecēla ķirurgu Kārli Neideru , bet par vecāko medicīnas māsu Elizabeti Lapsu . gadā slimnīcā bija nodarbinātidarbinieki , darbojās pilsētas ambulance , plaušu un tuberkulozes dispansers , dzemdību nams . Vācu okupācijas laikā par Bauskas slimnīcas galveno ārstu iecēla Aleksandru Šteinhardu , gada novembrī beidzot atklāja jaunu slimnīcas korpusu . 2004. gadā Bauskas pilsētas slimnīcu pārdēvēja par SIA „ Bauskas slimnīca ” . Par spīti iedzīvotāju protestiem , gadā slimnīcu reformas gaitā slēdza visas stacionāra nodaļas . Mūsdienās darbojas vien aprūpes nodaļa , kurā tiek ievietoti pacienti ar hroniskām kaitēm . Atsauces I un II līmeņa slimnīcas Latvijā Bauska