Grūbeles pilskalns
Grūbeles (arī Grūbļa) pilskalns ir pilskalns Sēlijā, kas atrodas Aizkraukles novada Sunākstes pagastā, mežainā apvidū ap 1,5 km. uz dienvidiem no dzelzceļa pieturas punkta Staburags. Pilskalns atrodas uz pašas pagastu robežas, tāpēc tas nereti tiek pieskaitīts Staburaga pagastam.

Raksturojums 
Grūbeles pilskalns ir ar priežu mežu apaudzis savrups, ap 30 – 35 m augsts kalns. Kalna ZR, R un DR nogāzes ir pietiekoši stāvas, bet pārējās kalna malas pastāvinātas ar trim terasēm. Pilskalnam nav ne grāvju, ne vaļņu un tā kumpais plakums ir daļēj izlīdzināts norokot zemi uz malām. Plakumā konstatēts ap 0,25 m biezs mazintensīvs kultūrslānis. Plakuma A malā zem smilts kārtas 2 m dziļumā uzrakta ogļaina zemes kārta. Kalna pakājē un nogāzēs daudz Pirmā pasaules kara ierakumu un tranšeju. Kāda tranšeja apvij pilskalnu no virsotnes līdz pat pakājei.

Pilskalnu pirmais reģistrējis (gan ar kļūdainu nosaukumu) Karls fon Lēviss of Menārs 1922. gadā. 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas gaitā pilskalnu aprakstījis un uzmērījis Ernests Brastiņš. 20. gadsimta nogalē pilskalnu pētījis arī Juris Urtāns, kurš 1995. gadā tajā uzgājis bezripas švīkātās keramikas lausku, kas ļoti aptuveni ļauj pilskalnu datēt ar 1. gadu tūkstoti p.m.e. un m.e. 1. gadu tūkstoša pirmo pusi. Pilskalna apkārtnē samērā daudz agrā un vidējā dzelzs laikmeta senkapu, kas varētu dot papildus iespējas tā datēšanai.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 www.latvijas-pilskalni.lv

Pilskalni Sēlijā
Aizkraukles novads
Grūbeles ( arī Grūbļa ) pilskalns ir pilskalns Sēlijā , kas atrodas Aizkraukles novada Sunākstes pagastā , mežainā apvidū ap5 km . uz dienvidiem no dzelzceļa pieturas punkta Staburags . Pilskalns atrodas uz pašas pagastu robežas , tāpēc tas nereti tiek pieskaitīts Staburaga pagastam . Raksturojums Grūbeles pilskalns ir ar priežu mežu apaudzis savrups , ap – m augsts kalns . Kalna ZR , R un DR nogāzes ir pietiekoši stāvas , bet pārējās kalna malas pastāvinātas ar trim terasēm . Pilskalnam nav ne grāvju , ne vaļņu un tā kumpais plakums ir daļēj izlīdzināts norokot zemi uz malām . Plakumā konstatēts ap25 m biezs mazintensīvs kultūrslānis . Plakuma A malā zem smilts kārtasm dziļumā uzrakta ogļaina zemes kārta . Kalna pakājē un nogāzēs daudz Pirmā pasaules kara ierakumu un tranšeju . Kāda tranšeja apvij pilskalnu no virsotnes līdz pat pakājei . Pilskalnu pirmais reģistrējis ( gan ar kļūdainu nosaukumu ) Karls fon Lēviss of Menārs gadā . gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas gaitā pilskalnu aprakstījis un uzmērījis Ernests Brastiņš . gadsimta nogalē pilskalnu pētījis arī Juris Urtāns , kurš gadā tajā uzgājis bezripas švīkātās keramikas lausku , kas ļoti aptuveni ļauj pilskalnu datēt ar gadu tūkstoti p. m.e. un m.e. gadu tūkstoša pirmo pusi . Pilskalna apkārtnē samērā daudz agrā un vidējā dzelzs laikmeta senkapu , kas varētu dot papildus iespējas tā datēšanai . Foto galerija Atsauces Ārējās saites www.latvijas-pilskalni.lv Pilskalni Sēlijā Aizkraukles novads