Divmāju kaķpēdiņa
Divmāju kaķpēdiņa (Antennaria dioica) ir kurvjziežu dzimtas kaķpēdiņu ģints augu suga, kura dabā ir sastopama gandrīz visur Eiropā (atskaitot dienvidu apgabalus) un dažviet Austrumāzijā. Latvijā tā ir sastopama visā valsts teritorijā.

Ārstniecības augs.

Morfoloģija 
Divmāju kaķpēdiņa ir daudzgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs, kurš veido klājeniskas velēnveida grupas. Auga saknenis ir ložņājošs un uz tā veidojas virszemes dzinumu pumpuri. Viss augs ir klāts ar īsiem, zīdainiem un piegulošiem matiņiem.

Stublājs ir stāvs un zaro ziedkopā. Rozetes lapas ir lāpstveida, aptuveni 1—3 cm garas un 0,3—0,8 cm platas. Stublāja lapas ir lancetiskas, sēdošas, 0,7—2 cm garas un 0,2—0,3 cm platas. Lapas mala ir gluda un gals ir īsi smails. Lapas plātnes apakšpusei ir zīdainais apmatojums, kurš tai piešķir pelēcīgu nokrāsu.

Stublāja galotnē ir 5-12 šauri ziedu kurvīši ap 0,5—1 cm garos ziedkātos. Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās, un iekšējās parasti ir sausas un plēvjainas. Ziedi var būt gan viendzimuma, gan divdzimumu. Visi ziedi ir stobrziedi; to krāsa atkarībā no dzimuma variē no gandrīz baltas līdz tumšsarkanai. Auglis ir sēklenis ar matkausu. Zied maijā un jūnijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Kaķpēdiņas
Kurvjziežu dzimta
Asteru rinda
Latvijas flora
Ārstniecības augi
Divmāju kaķpēdiņa ( Antennaria dioica ) ir kurvjziežu dzimtas kaķpēdiņu ģints augu suga , kura dabā ir sastopama gandrīz visur Eiropā ( atskaitot dienvidu apgabalus ) un dažviet Austrumāzijā . Latvijā tā ir sastopama visā valsts teritorijā . Ārstniecības augs . Morfoloģija Divmāju kaķpēdiņa ir daudzgadīgs,20 cm garš lakstaugs , kurš veido klājeniskas velēnveida grupas . Auga saknenis ir ložņājošs un uz tā veidojas virszemes dzinumu pumpuri . Viss augs ir klāts ar īsiem , zīdainiem un piegulošiem matiņiem . Stublājs ir stāvs un zaro ziedkopā . Rozetes lapas ir lāpstveida , aptuveni3 cm garas un3—0,8 cm platas . Stublāja lapas ir lancetiskas , sēdošas,7 —2 cm garas un2—0,3 cm platas . Lapas mala ir gluda un gals ir īsi smails . Lapas plātnes apakšpusei ir zīdainais apmatojums , kurš tai piešķir pelēcīgu nokrāsu . Stublāja galotnē iršauri ziedu kurvīši ap5 —1 cm garos ziedkātos . Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās , un iekšējās parasti ir sausas un plēvjainas . Ziedi var būt gan viendzimuma , gan divdzimumu . Visi ziedi ir stobrziedi ; to krāsa atkarībā no dzimuma variē no gandrīz baltas līdz tumšsarkanai . Auglis ir sēklenis ar matkausu . Zied maijā un jūnijā . Atsauces Ārējās saites Kaķpēdiņas Kurvjziežu dzimta Asteru rinda Latvijas flora Ārstniecības augi