Ģermānisms
Ģermānisms jeb vācisms ir aizguvums no vācu valodas (piemēram, augšvācu, lejasvācu valodas vai tās dialektiem). Plašākā nozīmē par ģermānismiem sauc aizguvumus no jebkuras ģermāņu valodas.

Latviešu valodā 

Latviešu valodā aizguvumi no vācu valodas ieplūda pēc vācu krustnešu iebrukuma Latvijas teritorijā un vietējo tautu pakļaušanu 12. gadsimta beigās un 13. gadsimtā, kā arī vāciešu politisko un saimniecisko varu pēc tam izveidotajā Livonijā. Latviešu valodas ģermānismi veido divus slāņus: 12.—16. gadsimta un 16.—19. gadsimta slāni. Senākajā aizguvumu slānī ietilpst tie vārdi, kas aizgūti no viduslejasvācu valodas, savukārt jaunākā slāņa aizguvumi ir no jaunaugšvācu valodas. Tomēr arī pēc 16. gadsimta lejasvācu aizguvumi nav pilnībā pārstājuši ieplūst latviešu valodā. Lai arī lejasvācu valoda ap 1600. gadu Livonijā zaudēja savu oficiālo nozīmi, tā vēl aptuveni divus gadsimtus turpināja pastāvēt kā sarunvaloda.

Pie mūsdienu valodā sastopamajiem ģermānismiem var pieskatīt tādus vārdus kā aisbergs (), amats, baļķis (Balke), bikses (Büxe vai bükse), birka, bīdelēt, bomis (Bōm), blašķe (Flasche), bleķis (Blech), bumbieris, brilles (Brille), būvēt, dambis, deniņi, dienests (Dienst), dīķis (Teich), dubults (Doppel), elle (Hölle), etiķis (Essig), ēvele (Hövel), flīģelis (Flügel), garnele (Garnele), glazūra (Glasur), glāze (Glas), kaste (Kasten), kungs (Kuning), klucis (vidusaugšvācu: Kloz), krūze (Krug), krogs (viduslejvācu: Krõgh vai vidusholandiešu: Kroegh), kleita (Kleid), kurvis, ķēde (dāņu: Keden, vācu: Kette), ķēķis (Küche), ķieģelis (Ziegel), ķirsis (Kirsche), lukturis, mērķis (Marke), panna (Pfanne), pīpe (Pipe), pudele (Buddel), plāksteris, redeles (Reddel), rēķināt, spainis (Span(n)), stārķis (Storch), sīpols (sipol), strēmele, smēķēt (Smeken), smēre (Smiere), spēle (Spiel), stunda (Stunde), šķūnis (Schuppen), šlipse (Schlips), smuks (dāņu: Smuk), šmuce (Schmutz), šņabis (Schnaps), tapa, telts (Telt vai Zelt), vērts (Wert), zāģis (Säge), zēns (Söhn), ziepes (Seife), zvērests. Arī latviešu valodā visbiežāk lietotais saiklis „un” ir paņemts no vācu „und”, aizstājot saitiņu „ir”, kas ar šādu nozīmi vēl joprojām pastāv mūsdienu lietuviešu valodā.

Tikmēr no tā sauktajiem zviedru laikiem, kad no 17. gadsimta līdz 18. gadsimta sākumam daļa Latvijas teritorijas atradās Zviedrijas karalistes pakļautībā, latviešu valodā no ziemeļģermāņu valodu saimes pārstāvošās zviedru valodas ienākuši vārdi, kā skurstenis (skorsten), skola (skolan), ūtrupe (), kā arī vairāki tirdzniecības preču nosaukumi, piemēram, nagla (sennorvēģu: nagli), pipars (sennorvēģu: pipir) siļķe (), tabaka ().

Atsauces

Ārējās saites 
 Elvis Jansons (2015. gada 19. augusts). Valodas speciālisti: Valodā atkal atgriežas vācu valodas aizguvumu šarms. Kā labāk dzīvot. Latvijas Radio 1. Latvijas Sabiedriskais medijs.

Vācu valoda
Aizguvumi
Ģermānisms jeb vācisms ir aizguvums no vācu valodas ( piemēram , augšvācu , lejasvācu valodas vai tās dialektiem ) . Plašākā nozīmē par ģermānismiem sauc aizguvumus no jebkuras ģermāņu valodas . Latviešu valodā Latviešu valodā aizguvumi no vācu valodas ieplūda pēc vācu krustnešu iebrukuma Latvijas teritorijā un vietējo tautu pakļaušanu gadsimta beigās un gadsimtā , kā arī vāciešu politisko un saimniecisko varu pēc tam izveidotajā Livonijā . Latviešu valodas ģermānismi veido divus slāņus :— 16. gadsimta un — 19. gadsimta slāni . Senākajā aizguvumu slānī ietilpst tie vārdi , kas aizgūti no viduslejasvācu valodas , savukārt jaunākā slāņa aizguvumi ir no jaunaugšvācu valodas . Tomēr arī pēc gadsimta lejasvācu aizguvumi nav pilnībā pārstājuši ieplūst latviešu valodā . Lai arī lejasvācu valoda ap gadu Livonijā zaudēja savu oficiālo nozīmi , tā vēl aptuveni divus gadsimtus turpināja pastāvēt kā sarunvaloda . Pie mūsdienu valodā sastopamajiem ģermānismiem var pieskatīt tādus vārdus kā aisbergs ( ) , amats , baļķis ( Balke ) , bikses ( Büxe vai bükse ) , birka , bīdelēt , bomis ( Bōm ) , blašķe ( Flasche ) , bleķis ( Blech ) , bumbieris , brilles ( Brille ) , būvēt , dambis , deniņi , dienests ( Dienst ) , dīķis ( Teich ) , dubults ( Doppel ) , elle ( Hölle ) , etiķis ( Essig ) , ēvele ( Hövel ) , flīģelis ( Flügel ) , garnele ( Garnele ) , glazūra ( Glasur ) , glāze ( Glas ) , kaste ( Kasten ) , kungs ( Kuning ) , klucis ( vidusaugšvācu : Kloz ) , krūze ( Krug ) , krogs ( viduslejvācu : Krõgh vai vidusholandiešu : Kroegh ) , kleita ( Kleid ) , kurvis , ķēde ( dāņu : Keden , vācu : Kette ) , ķēķis ( Küche ) , ķieģelis ( Ziegel ) , ķirsis ( Kirsche ) , lukturis , mērķis ( Marke ) , panna ( Pfanne ) , pīpe ( Pipe ) , pudele ( Buddel ) , plāksteris , redeles ( Reddel ) , rēķināt , spainis ( Span ( n ) ) , stārķis ( Storch ) , sīpols ( sipol ) , strēmele , smēķēt ( Smeken ) , smēre ( Smiere ) , spēle ( Spiel ) , stunda ( Stunde ) , šķūnis ( Schuppen ) , šlipse ( Schlips ) , smuks ( dāņu : Smuk ) , šmuce ( Schmutz ) , šņabis ( Schnaps ) , tapa , telts ( Telt vai Zelt ) , vērts ( Wert ) , zāģis ( Säge ) , zēns ( Söhn ) , ziepes ( Seife ) , zvērests . Arī latviešu valodā visbiežāk lietotais saiklis „ un ” ir paņemts no vācu „ und ” , aizstājot saitiņu „ ir ” , kas ar šādu nozīmi vēl joprojām pastāv mūsdienu lietuviešu valodā . Tikmēr no tā sauktajiem zviedru laikiem , kad no gadsimta līdz gadsimta sākumam daļa Latvijas teritorijas atradās Zviedrijas karalistes pakļautībā , latviešu valodā no ziemeļģermāņu valodu saimes pārstāvošās zviedru valodas ienākuši vārdi , kā skurstenis ( skorsten ) , skola ( skolan ) , ūtrupe ( ) , kā arī vairāki tirdzniecības preču nosaukumi , piemēram , nagla ( sennorvēģu : nagli ) , pipars ( sennorvēģu : pipir ) siļķe ( ) , tabaka ( ) . Atsauces Ārējās saites Elvis Jansons gada augusts ) . Valodas speciālisti : Valodā atkal atgriežas vācu valodas aizguvumu šarms . Kā labāk dzīvot . Latvijas Radio Latvijas Sabiedriskais medijs . Vācu valoda Aizguvumi