Osvalds Darbiņš
Osvalds Darbiņš (1905—1983) bija latviešu žurnālists un sabiedriskais darbinieks. Laikraksta "Rīgas Balss" redaktors (1957—1959). Nacionālkomunistu vajāšanu laikā 1959. gada oktobrī atlaists no amata, pēc tam strādāja Latvijas TV studijā par Programmas galvenās direkcijas galveno redaktoru (1960—1965).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1905. gada 30. augustā Biržu pagasta Riekstniekos lauksaimnieka Pētera Darbiņa un viņa sievas Dārtes ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Krieviju.
Pēc atgriešanās dzimtenē mācījās Jēkabmiesta Valsts vidusskolā (1919—1925), tad strādāja par laborantu Rīgas pilsētas jaunatnes pētīšanas institūta laboratorijā. Darbojās Tautas augstskolas dramatiskajā studijā un iepazinās ar dzejnieci Austru Skujiņu, kura 1930. gadā rakstīja, ka
 

1929. gadā sāka studēt Vīnes Universitātes Filozofijas fakultātes Pedagoģijas nodaļā (1929—1933), 1932. gadā laikrakstā "Pēdējā Brīdī" publicēja tēlojumu "Dāniete Vīnes kafejnīcā". Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par statistiķi Latvijas Valsts statistikas pārvaldē (1934—1940), līdztekus darbojās Latvijas Bērnu draugu biedrības Leļļu teātrī" Lielajā Ķēniņa ielā 41/3.
1936. gadā apprecējās ar angļu valodas skolotāju Adelīnu Vilhelmīni Augusti Šteinu un viņiem piedzima meita Alda Darbiņa-Epnere un dēls Valdis Darbiņš.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā O. Darbiņš strādāja laikraksta "Darbs" redakcijā. Vērmahta iebrukuma laikā devās bēgļu gaitās uz Uzbekijas PSR, 1942. gadā mobilizēts Sarkanajā armijā, darbojās 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzijas laikrakstā "Latviešu Strēlnieks".

Pēc kara beigām strādāja Latvijas Valsts izdevniecībā par redaktora vietnieku (1947—1952) un žurnālā "Bērnība" (1952—1956), 1948. gadā izšķīrās no sievas Adelīnas, bija LKP Rīgas pilsētas Kirova rajona otrais sekretārs (1956—1957). 1957. gadā viņš izveidoja vakara laikrakstu "Rīgas Balss", pēc apsūdzības nacionālismā un atbrīvošanas no šī amata strādāja televīzijas studijā par Programmas galvenās direkcijas galveno redaktoru (1960—1965).
Pēc pensionēšanās 1966. gadā izdevniecība "Liesma" iespieda viņa pēdējo tulkojumu no krievu valodas: V. Mihailovs. Stāsts par čekistu.
 
Miris 1983. gada 2. maijā un apglabāts Rīgas Meža kapos.

Atsauces 

1905. gadā dzimušie
1983. gadā mirušie
Latvijas žurnālisti
Latvijas nacionālkomunisti
Osvalds Darbiņš1983 ) bija latviešu žurnālists un sabiedriskais darbinieks . Laikraksta " Rīgas Balss " redaktors1959 ) . Nacionālkomunistu vajāšanu laikā gada oktobrī atlaists no amata , pēc tam strādāja Latvijas TV studijā par Programmas galvenās direkcijas galveno redaktoru1965 ) . Dzīvesgājums Dzimis gada augustā Biržu pagasta Riekstniekos lauksaimnieka Pētera Darbiņa un viņa sievas Dārtes ģimenē . Pirmā pasaules kara laikā kopā ar vecākiem devās bēgļu gaitās uz Krieviju . Pēc atgriešanās dzimtenē mācījās Jēkabmiesta Valsts vidusskolā1925 ) , tad strādāja par laborantu Rīgas pilsētas jaunatnes pētīšanas institūta laboratorijā . Darbojās Tautas augstskolas dramatiskajā studijā un iepazinās ar dzejnieci Austru Skujiņu , kura gadā rakstīja , ka 1929. gadā sāka studēt Vīnes Universitātes Filozofijas fakultātes Pedagoģijas nodaļā1933 ) , gadā laikrakstā " Pēdējā Brīdī " publicēja tēlojumu " Dāniete Vīnes kafejnīcā " . Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par statistiķi Latvijas Valsts statistikas pārvaldē1940 ) , līdztekus darbojās Latvijas Bērnu draugu biedrības Leļļu teātrī " Lielajā Ķēniņa ielā3. 1936. gadā apprecējās ar angļu valodas skolotāju Adelīnu Vilhelmīni Augusti Šteinu un viņiem piedzima meita Alda Darbiņa-Epnere un dēls Valdis Darbiņš . Pēc Latvijas okupācijas gadā O. Darbiņš strādāja laikraksta " Darbs " redakcijā . Vērmahta iebrukuma laikā devās bēgļu gaitās uz Uzbekijas PSR , gadā mobilizēts Sarkanajā armijā , darbojās gvardes latviešu strēlnieku divīzijas laikrakstā " Latviešu Strēlnieks " . Pēc kara beigām strādāja Latvijas Valsts izdevniecībā par redaktora vietnieku1952 ) un žurnālā " Bērnība " 1956 ) , gadā izšķīrās no sievas Adelīnas , bija LKP Rīgas pilsētas Kirova rajona otrais sekretārs1957 ) . gadā viņš izveidoja vakara laikrakstu " Rīgas Balss " , pēc apsūdzības nacionālismā un atbrīvošanas no šī amata strādāja televīzijas studijā par Programmas galvenās direkcijas galveno redaktoru1965 ) . Pēc pensionēšanās gadā izdevniecība " Liesma " iespieda viņa pēdējo tulkojumu no krievu valodas : V. Mihailovs . Stāsts par čekistu . Miris gada maijā un apglabāts Rīgas Meža kapos . Atsauces 1905. gadā dzimušie 1983. gadā mirušie Latvijas žurnālisti Latvijas nacionālkomunisti