Kasūbijas vīķis
Kasūbijas jeb Kašūbijas vīķis () ir tauriņziežu dzimtas suga, kas ir sastopama Eiropā un Mazāzijā, tostarp visā Latvijas teritorijā neiekļaujot valsts ziemeļaustrumu daļu, kas sakrīt ar sugas areāla ziemeļaustrumu robežu. Dažāda lieluma grupas aug sausos priežu mežos un mežmalās, grants karjeros un ceļmalās.

Apraksts 
Daudzgadīgs lakstaugs ar stipri zarainu, tievu un ložnājošu sakni. Vidēja lieluma (30-60 cm). Gandrīz kails vai viegli pūkains. Stublājs vienkāršs vai zarots, parasti stāvs, bet var būt arī gulošs vai kāpelējošs.

Lapas uz stublāja izvietotas gandrīz divās rindās, saliktas no 16-26 iegareni lancetiskām vai eliptiskām (garums 1,2-2,5 cm, platums 0,3-0,7 cm) lapiņām, kas galā beidzas ar īsu smaili, ar labi izteiktām sānu dzīslām. Lapas galā vienkārša vai divžuburaina vītne. Ziedi stublāja galotnē īsos un blīvos ķekaros ar 8-15 ziediem, nokareni, 0,9-1,2 cm gari ar 0,2-0,3 cm gariem kātiņiem. Ķekars īsāks nekā lapa, kā žāklē tas atrodas. Pielapes veselas, pusbultveida vai īlenveida, 0,7-0,8 cm garas. Kauss zvanveida, ar nevienādiem zobiņiem. Vainags purpurviolets, laiviņa priekšpusē gaišāka. Auglis - olveidīga, gandrīz rombiska, kaila kastaņbrūna vai ruda pāksts (garums 1,5-2,5 cm, platums 0,6-0,8 cm) ar 1-3, parasti 2 noapaļoti plakanām, dzeltenbrūnām līdz olīvzaļām gaiši plankumotām  sēklām. Zied no jūnija beigām līdz augustam.

Atsauces 

Vīķi
Latvijas flora
Kasūbijas jeb Kašūbijas vīķis ( ) ir tauriņziežu dzimtas suga , kas ir sastopama Eiropā un Mazāzijā , tostarp visā Latvijas teritorijā neiekļaujot valsts ziemeļaustrumu daļu , kas sakrīt ar sugas areāla ziemeļaustrumu robežu . Dažāda lieluma grupas aug sausos priežu mežos un mežmalās , grants karjeros un ceļmalās . Apraksts Daudzgadīgs lakstaugs ar stipri zarainu , tievu un ložnājošu sakni . Vidēja lielumacm ) . Gandrīz kails vai viegli pūkains . Stublājs vienkāršs vai zarots , parasti stāvs , bet var būt arī gulošs vai kāpelējošs . Lapas uz stublāja izvietotas gandrīz divās rindās , saliktas noiegareni lancetiskām vai eliptiskām ( garums2-2,5 cm , platums3-0,7 cm ) lapiņām , kas galā beidzas ar īsu smaili , ar labi izteiktām sānu dzīslām . Lapas galā vienkārša vai divžuburaina vītne . Ziedi stublāja galotnē īsos un blīvos ķekaros arziediem , nokareni, 9-1,2 cm gari ar2-0,3 cm gariem kātiņiem . Ķekars īsāks nekā lapa , kā žāklē tas atrodas . Pielapes veselas , pusbultveida vai īlenveida , 7-0,8 cm garas . Kauss zvanveida , ar nevienādiem zobiņiem . Vainags purpurviolets , laiviņa priekšpusē gaišāka . Auglis - olveidīga , gandrīz rombiska , kaila kastaņbrūna vai ruda pāksts ( garums5 -2,5 cm , platums6-0,8 cm ) ar parastinoapaļoti plakanām , dzeltenbrūnām līdz olīvzaļām gaiši plankumotām sēklām . Zied no jūnija beigām līdz augustam . Atsauces Vīķi Latvijas flora