Ciesas
Ciesas () ir plaši izplatīta graudzāļu dzimtas ģints, kurā ir aptuveni 260 sugas, kas sastopamas galvenokārt zemeslodes mērenajos reģionos. Tuvāk ekvatoram Ciesu sugas parasti sastopamas augstākos apgabalos. Augiem parasti ir šauras lapas bez apmatojuma, dažas sugas var būt līdzīgas niedrēm.

Augiem var būt sakneņi, tie var būt ložņājoši vai veidot ciņus. Vārpas ir divdzimuma, tajās ir viens violeti brūns vai purpursarkans zieds. Vārpiņas ir sagrupētas ziedkopās, kas parasti attīstās vasaras sākumā vai vidū uz gariem kātiņiem.

Daudzas ciesu sugas ir morfoloģiski līdzīgas, taču tās parasti sastopamas atšķirīgos biotopos, un tām ir unikāls ģeogrāfiskais izplatījums. Ņemot vērā smalkās atšķirības starp daudziem cieši saistītiem taksoniem, ir vairākas sugas, kas varētu gūt labumu no papildu sistemātiskas izpētes. Pat ģints vispārīgās robežas ir pretrunīgas. Piemēram, Deyeuxia ģints sugas, kas galvenokārt izplatītas dienvidu puslodē, ir morfoloģiski ļoti līdzīgas ciesu sugām. Iespējams abas šīs ģintis būtu jāapvieno, taču iesākumā ir nepieciešams veikt detalizētu zinātnisku pētījumu par sugu DNS no visas pasaules.

Dažas ciesas ir ļoti dekoratīvas, un tās plaši kultivē (galvenokārt ziemeļu mērenajās zonās).

Sugas 
Latvijā ir sastopamas šādas ciesu sugas:

 Niedru ciesa (Calamagrostis arundinacea) (L.) Roth,
 Purvāja ciesa (Calamagrostis canescens) (Weber) Roth,
 Slotiņu ciesa (Calamagrostis epigeios) (L.) Roth,
 Necilā ciesa (Calamagrostis neglecta) (Ehrh.) P.Gaertn., B.Mey. et Scherb.

Iespējams ir sastopamas arī sugas:

 Purpura ciesa (Calamagrostis phragmitoides) Hartm.,
 Meinhauzena ciesa (Calamagrostis meinshausenii) (Tzvelev) Viljasoo,
 Stīvā ciesa (Calamagrostis stricta) (Timm) Koeler.

Atsauces 

Graudzāļu dzimta
Ciesas
Ciesas ( ) ir plaši izplatīta graudzāļu dzimtas ģints , kurā ir aptuvenisugas , kas sastopamas galvenokārt zemeslodes mērenajos reģionos . Tuvāk ekvatoram Ciesu sugas parasti sastopamas augstākos apgabalos . Augiem parasti ir šauras lapas bez apmatojuma , dažas sugas var būt līdzīgas niedrēm . Augiem var būt sakneņi , tie var būt ložņājoši vai veidot ciņus . Vārpas ir divdzimuma , tajās ir viens violeti brūns vai purpursarkans zieds . Vārpiņas ir sagrupētas ziedkopās , kas parasti attīstās vasaras sākumā vai vidū uz gariem kātiņiem . Daudzas ciesu sugas ir morfoloģiski līdzīgas , taču tās parasti sastopamas atšķirīgos biotopos , un tām ir unikāls ģeogrāfiskais izplatījums . Ņemot vērā smalkās atšķirības starp daudziem cieši saistītiem taksoniem , ir vairākas sugas , kas varētu gūt labumu no papildu sistemātiskas izpētes . Pat ģints vispārīgās robežas ir pretrunīgas . Piemēram , Deyeuxia ģints sugas , kas galvenokārt izplatītas dienvidu puslodē , ir morfoloģiski ļoti līdzīgas ciesu sugām . Iespējams abas šīs ģintis būtu jāapvieno , taču iesākumā ir nepieciešams veikt detalizētu zinātnisku pētījumu par sugu DNS no visas pasaules . Dažas ciesas ir ļoti dekoratīvas , un tās plaši kultivē ( galvenokārt ziemeļu mērenajās zonās ) . Sugas Latvijā ir sastopamas šādas ciesu sugas : Niedru ciesa ( Calamagrostis arundinacea ) ( L . ) Roth , Purvāja ciesa ( Calamagrostis canescens ) ( Weber ) Roth , Slotiņu ciesa ( Calamagrostis epigeios ) ( L . ) Roth , Necilā ciesa ( Calamagrostis neglecta ) ( Ehrh. ) P.Gaertn . , B.Mey . et Scherb . Iespējams ir sastopamas arī sugas : Purpura ciesa ( Calamagrostis phragmitoides ) Hartm. , Meinhauzena ciesa ( Calamagrostis meinshausenii ) ( Tzvelev ) Viljasoo , Stīvā ciesa ( Calamagrostis stricta ) ( Timm ) Koeler . Atsauces Graudzāļu dzimta Ciesas