Kolimas zemiene
Kolimas zemiene (, ) ir zems līdzenums Krievijas ziemeļaustrumos, Sibīrijā. Kopā ar rietumos esošo Janas—Indigirkas zemieni veido plašo Austrumsibīrijas zemieni. Administratīvi ietilpst Sahas Republikā un Čukotkas autonomajā apvidū.

Zemiene izvietojusies Kolimas upes lejtecē, ietver Alazejas un Boļšaja Čukočjas baseinus. Austrumos to norobežo Aņujas grēdas atzari, dienvidos — Jukagiru plakankalne, rietumos — Alazejas plakankalne un Kolimas plakankalne. Ziemeļos krastus apskalo Austrumsibīrijas jūra. Vidējais augstums ir 50—100 m vjl, retajos pauguru masīvos — 200—300 m vjl. Reljefā pārsvarā dominē mūžīgā sasaluma un termokarsta reljefa formas. Daudz purvu un ezeru. Klimats subarktisks. Dienvidu daļā pārsvarā pārpurvoti lapukoku skrajmeži, ziemeļos — tundra. Mīt lemingi, polārlapsa, ziemeļbriedis, baltirbe. 

Teritorija mazapdzīvota, lielākās apdzīvotās vietas ir Sredņekolimska un Čerska Kolimas krastos.

Atsauces

Ārējās saites 

Krievijas līdzenumi
Zemienes
Jakutija
Kolimas zemiene ( , ) ir zems līdzenums Krievijas ziemeļaustrumos , Sibīrijā . Kopā ar rietumos esošo Janas — Indigirkas zemieni veido plašo Austrumsibīrijas zemieni . Administratīvi ietilpst Sahas Republikā un Čukotkas autonomajā apvidū . Zemiene izvietojusies Kolimas upes lejtecē , ietver Alazejas un Boļšaja Čukočjas baseinus . Austrumos to norobežo Aņujas grēdas atzari , dienvidos — Jukagiru plakankalne , rietumos — Alazejas plakankalne un Kolimas plakankalne . Ziemeļos krastus apskalo Austrumsibīrijas jūra . Vidējais augstums ir100 m vjl , retajos pauguru masīvos — 300 m vjl . Reljefā pārsvarā dominē mūžīgā sasaluma un termokarsta reljefa formas . Daudz purvu un ezeru . Klimats subarktisks . Dienvidu daļā pārsvarā pārpurvoti lapukoku skrajmeži , ziemeļos — tundra . Mīt lemingi , polārlapsa , ziemeļbriedis , baltirbe . Teritorija mazapdzīvota , lielākās apdzīvotās vietas ir Sredņekolimska un Čerska Kolimas krastos . Atsauces Ārējās saites Krievijas līdzenumi Zemienes Jakutija