Krievijas Federācijas subjekti
Krievijas Federācijas subjekti () ir Krievijas administratīvā iedalījuma pirmais līmenis. No  ir 85 subjekti. Tos veido republikas (22), novadi (9), apgabali (46), Krievijas Federācijas federālas nozīmes pilsētas (3), autonomie apvidi (4) un autonomais apgabals (1). Federālie subjekti sīkāk iedalās 2027 rajonos.
Pēc Ukrainas daļu aneksijām Krievijas—Ukrainas kara laikā federālo subjektu skaitu patvarīgi palielināja.

Krievijas Federācijas paplašināšanās 
2001. gada 17. decembrī KF prezidents Vladimirs Putins parakstīja federālo konstitucionālo likumu Nr.6-FKZ “Par uzņemšanas kārtību Krievijas Federācijā un jauna Krievijas Federācijas subjekta veidošanu tās struktūrā”. 

Saskaņā ar šo likumu Krievijas Federācijai var pievienot citu valsti vai tās daļu un izveidot jaunu federācijas subjektu.
Krievijas Federācijas prezidents, saņemot priekšlikumu uzņemt federācijā jaunu teritoriju, paziņo par to Valsts domei un valdībai, tad tiek noslēgts līgums, kas nosaka jaunā federācijas subjekta nosaukumu un statusu (republika, novads, apgabals vai autonomija), Krievijas pilsonības iegūšanu anektēto teritoriju iedzīvotājiem, pēctecību attiecībās ar Krievijas Federācijā pieņemto valsti, Krievijas likumdošanas ietekmi un varas iestāžu darbību jaunajās teritorijās. Līgums var arī noteikt pārejas periodu jaunās teritorijas integrācijai Krievijā.

Federālas nozīmes pilsētas 

† — Sevastopole de iure ir Ukrainas sastāvdaļa, ko 2014. gadā anektēja Krievija.

Autonomie apvidi

Autonomais apgabals

Novadi

Apgabali

Republikas 

† — Krimas Republika de iure ir Ukrainas sastāvdaļa, ko 2014. gadā anektēja Krievija.

Atsauces 

Krievijas administratīvais iedalījums
Krievijas Federācijas subjekti ( ) ir Krievijas administratīvā iedalījuma pirmais līmenis . No irsubjekti . Tos veido republikas novadi apgabali Krievijas Federācijas federālas nozīmes pilsētas autonomie apvidiun autonomais apgabals Federālie subjekti sīkāk iedalāsrajonos . Pēc Ukrainas daļu aneksijām Krievijas—Ukrainas kara laikā federālo subjektu skaitu patvarīgi palielināja . Krievijas Federācijas paplašināšanās 2001. gada decembrī KF prezidents Vladimirs Putins parakstīja federālo konstitucionālo likumu Nr. 6-FKZ “ Par uzņemšanas kārtību Krievijas Federācijā un jauna Krievijas Federācijas subjekta veidošanu tās struktūrā ” . Saskaņā ar šo likumu Krievijas Federācijai var pievienot citu valsti vai tās daļu un izveidot jaunu federācijas subjektu . Krievijas Federācijas prezidents , saņemot priekšlikumu uzņemt federācijā jaunu teritoriju , paziņo par to Valsts domei un valdībai , tad tiek noslēgts līgums , kas nosaka jaunā federācijas subjekta nosaukumu un statusu ( republika , novads , apgabals vai autonomija ) , Krievijas pilsonības iegūšanu anektēto teritoriju iedzīvotājiem , pēctecību attiecībās ar Krievijas Federācijā pieņemto valsti , Krievijas likumdošanas ietekmi un varas iestāžu darbību jaunajās teritorijās . Līgums var arī noteikt pārejas periodu jaunās teritorijas integrācijai Krievijā . Federālas nozīmes pilsētas † — Sevastopole de iure ir Ukrainas sastāvdaļa , ko gadā anektēja Krievija . Autonomie apvidi Autonomais apgabals Novadi Apgabali Republikas † — Krimas Republika de iure ir Ukrainas sastāvdaļa , ko gadā anektēja Krievija . Atsauces Krievijas administratīvais iedalījums