Sarkandaugava (atteka)
Sarkandaugava ir 2,5 km gara un 25 m plata Daugavas labā krasta atteka starp Kundziņsalu un senāko Daugavas krastu tagadējās Sarkandaugavas un Vecmīlgrāvja apkaimēs.

Vēsture 

Agrāk par Sarkandaugavu sauca Daugavas atteku, tās augšgals beidzās Rīgas pilsētas ganībās. 16. gadsimtā Sarkandaugavas pieteku sāka saukt arī par Soda grāvi, jo tur notika notiesāto raganu peldināšana, pieņemot, ka burvji ūdenī negrimst un ka raganas ir vieglākas par citiem cilvēkiem. 

Pēc Rīgas ieņemšanas 1710. gadā Krievijas cars Pēteris I Sarkandaugavas stāvākajā krastā iekārtot skansti. 20. gadsimtā daļa no senās Sarkandaugavas gar tagadējo Duntes ielu aizbērta, toties saplūstot vairākām salām ar Kundziņsalu, izveidojās tagadējā Sarkandaugava. Pār to uzcelti divi tilti.

Atsauces 

Rīgas upes
Sarkandaugava ir5 km gara unm plata Daugavas labā krasta atteka starp Kundziņsalu un senāko Daugavas krastu tagadējās Sarkandaugavas un Vecmīlgrāvja apkaimēs . Vēsture Agrāk par Sarkandaugavu sauca Daugavas atteku , tās augšgals beidzās Rīgas pilsētas ganībās . gadsimtā Sarkandaugavas pieteku sāka saukt arī par Soda grāvi , jo tur notika notiesāto raganu peldināšana , pieņemot , ka burvji ūdenī negrimst un ka raganas ir vieglākas par citiem cilvēkiem . Pēc Rīgas ieņemšanas gadā Krievijas cars Pēteris I Sarkandaugavas stāvākajā krastā iekārtot skansti . gadsimtā daļa no senās Sarkandaugavas gar tagadējo Duntes ielu aizbērta , toties saplūstot vairākām salām ar Kundziņsalu , izveidojās tagadējā Sarkandaugava . Pār to uzcelti divi tilti . Atsauces Rīgas upes