Starliner Orbital Flight Test
Starliner Orbital Flight Test jeb Boeing Orbital Flight Test (OFT) bija ASV uzņēmuma Boeing kosmosa kuģa CST-100 Starliner pirmais orbitālais izmēģinājumu lidojums bezpilota režīmā. Tas tika palaists 2019. gada 20. decembrī NASA uzdevumā Commercial Crew Development programmā. Starliner bija paredzēts saslēgties ar Starptautisko kosmosa staciju, bet kosmosa kuģa programmatūras kļūmes dēļ tas tika ievadīts nepareizā orbītā. Nolaižamais aparāts uz zemes nolaidās 22. decembrī.

Šajā lidojumā tika sūtīts CST-100 Starliner nolaižamā aparāta eksemplārs SC3. Tā krava (272 kg) bija krājumi stacijas apkalpei, kā arī ar sensoriem aprīkots manekens, nosaukts par Roziju (Rosie), ietērpts Boeing izstrādātā skafandrā.

Lidojuma plāns 
Starliner kosmosa kuģa palaišanai speciāli tika pielāgota raķete Atlas V bez gaisa plūsmvirža (modifikācija N22). Tās lidojuma trajektorija bija neierasta. Parasti nesējraķete (tās otrā pakāpe Centaur) derīgo kravu tieši ievada orbītā, bet Starliner gadījumā Atlas V trajektorija bija suborbitāla. Tas tika darīts tādēļ, lai samazinātu pārslodzi apkalpei gadījumā, ja notiek lidojuma avārijas pārtraukšana. Šim izmēģinājumu lidojumam avārijas glābšanas sistēma nebija aktivizēta.
31 minūtes pēc starta bija paredzēta kosmosa kuģa dzinēju 40 sekunžu iedarbināšana, kas Starliner ievadīja orbītā.

21. decembrī Starliner bija paredzēts automātiska režīmā saslēgties pie SKS Harmony modulim pievienotā adaptera PMA-2 saslēgšanās mezgla IDA-2. Pēc astoņām dienām kosmosa kuģis atvienotos no stacijas un nolaistos uz zemes.

Atšķirībā no citiem ASV izmantotajiem kosmosa kuģiem, Starliner nolaišanās notika ar izpletņiem uz sauszemes. Lai mīkstinātu triecienu pret zemi, tas īsi pirms piezemēšanās piepūta drošības spilvenus.

Lidojuma gaita 
Boeing Orbital Flight Test tika palaists  11:36:43 UTC ar nesējraķeti Atlas V N22 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-41.
15 minūtes pēc pacelšanās Starliner atdalījās no otrās pakāpes orbītā ar apogeju 181,5 km un perigeju 72,8 km.

31 minūtes pēc starta nenotika plānotā kosmosa kuģa dzinēju 40 sekunžu iedarbināšana. Starliner iestata savu galveno notikumu taimeri (master event timer, MET), nolasot datus no nesējraķetes, kas sāk atskaiti no palaišanas brīža. Programmatūras kļūdas dēļ šī vērtība tika nolasīta no nepareizas vietas nesējraķetes vadības sistēmas atmiņā. Taimera 11 stundu nobīdes dēļ plānotajā laikā 12:07 UTC nenotika kosmosa kuģa orbītas paaugstināšanas manevrs. Tajā pašā laikā manevru raķešdzinēji sāka izlīdzināt kuģa stāvokli tā, it kā tas būtu plānotajā orbītā. Pēc tam, kad anomāliju pamanīja zemes operatori, tie mēģināja nodot kuģim komandas ar sakaru pavadoņu sistēmas TDRS starpniecību, bet tas sākotnēji neizdevās. Aptuveni 12:16 UTC Starliner izpildīja komandu veikt orbītas paaugstināšanas manevru. Pēc tam pusstundas laikā tika veikti vairāki manevri, līdz kosmosa kuģis sasniedza 180 x 221 km orbītu. Anomālijas izraisītā neplānotā manevrēšana noveda pie tā, ka tvertnēs bija palikuši aptuveni 75 % no degvielas daudzuma, kas nepieciešams pilnvērtīgai misijai. NASA un Boeing vadība pieņēma lēmumu atcelt tuvošanos stacijai un gatavoties nolaišanai 22. decembrī. Līdz dienas beigām orbīta bija paaugstināta līdz 241 x 265 km.

Nākamajā dienā tika izmēģināta Starliner saslēgšanās sistēmas aktivizēšana un ievilkšana, ka arī testētas citas sistēmas.
22. decembrī kosmosa kuģis veica nolaišanos. 12:23:47 UTC tika sākts 55 sekunžu bremzēšanas manevrs. 12:25:59 UTC atdalījās servisa modulis. 12:41:42 UTC nolaižamais aparāts iegāja Zemes atmosfērā. 12:58:53 UTC kapsula nosēdās Vaitsendsas raķešu poligonā Ņūmeksikā pie skrejceļa RW17/35 (koordinātas 106,420 rietumu garuma 32,952 ziemeļu platuma).

Ārējās saites 

 CST-100 Starliner Boeing
 Starliner  NASA

Starliner
Starliner Orbital Flight Test jeb Boeing Orbital Flight Test ( OFT ) bija ASV uzņēmuma Boeing kosmosa kuģa CST -100 Starliner pirmais orbitālais izmēģinājumu lidojums bezpilota režīmā . Tas tika palaists gada decembrī NASA uzdevumā Commercial Crew Development programmā . Starliner bija paredzēts saslēgties ar Starptautisko kosmosa staciju , bet kosmosa kuģa programmatūras kļūmes dēļ tas tika ievadīts nepareizā orbītā . Nolaižamais aparāts uz zemes nolaidās decembrī . Šajā lidojumā tika sūtīts CST -100 Starliner nolaižamā aparāta eksemplārs SC3. Tā kravakg ) bija krājumi stacijas apkalpei , kā arī ar sensoriem aprīkots manekens , nosaukts par Roziju ( Rosie ) , ietērpts Boeing izstrādātā skafandrā . Lidojuma plāns Starliner kosmosa kuģa palaišanai speciāli tika pielāgota raķete Atlas V bez gaisa plūsmvirža ( modifikācija N22 ) . Tās lidojuma trajektorija bija neierasta . Parasti nesējraķete ( tās otrā pakāpe Centaur ) derīgo kravu tieši ievada orbītā , bet Starliner gadījumā Atlas V trajektorija bija suborbitāla . Tas tika darīts tādēļ , lai samazinātu pārslodzi apkalpei gadījumā , ja notiek lidojuma avārijas pārtraukšana . Šim izmēģinājumu lidojumam avārijas glābšanas sistēma nebija aktivizēta . 31 minūtes pēc starta bija paredzēta kosmosa kuģa dzinējusekunžu iedarbināšana , kas Starliner ievadīja orbītā . 21. decembrī Starliner bija paredzēts automātiska režīmā saslēgties pie SKS Harmony modulim pievienotā adaptera PMA -2 saslēgšanās mezgla IDA -2. Pēc astoņām dienām kosmosa kuģis atvienotos no stacijas un nolaistos uz zemes . Atšķirībā no citiem ASV izmantotajiem kosmosa kuģiem , Starliner nolaišanās notika ar izpletņiem uz sauszemes . Lai mīkstinātu triecienu pret zemi , tas īsi pirms piezemēšanās piepūta drošības spilvenus . Lidojuma gaita Boeing Orbital Flight Test tika palaists 36 : 43 UTC ar nesējraķeti Atlas V N22 no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC -41. 15 minūtes pēc pacelšanās Starliner atdalījās no otrās pakāpes orbītā ar apogeju5 km un perigeju8 km . 31 minūtes pēc starta nenotika plānotā kosmosa kuģa dzinējusekunžu iedarbināšana . Starliner iestata savu galveno notikumu taimeri ( master event timer , MET ) , nolasot datus no nesējraķetes , kas sāk atskaiti no palaišanas brīža . Programmatūras kļūdas dēļ šī vērtība tika nolasīta no nepareizas vietas nesējraķetes vadības sistēmas atmiņā . Taimerastundu nobīdes dēļ plānotajā laikā07 UTC nenotika kosmosa kuģa orbītas paaugstināšanas manevrs . Tajā pašā laikā manevru raķešdzinēji sāka izlīdzināt kuģa stāvokli tā , it kā tas būtu plānotajā orbītā . Pēc tam , kad anomāliju pamanīja zemes operatori , tie mēģināja nodot kuģim komandas ar sakaru pavadoņu sistēmas TDRS starpniecību , bet tas sākotnēji neizdevās . Aptuveni16 UTC Starliner izpildīja komandu veikt orbītas paaugstināšanas manevru . Pēc tam pusstundas laikā tika veikti vairāki manevri , līdz kosmosa kuģis sasniedzaxkm orbītu . Anomālijas izraisītā neplānotā manevrēšana noveda pie tā , ka tvertnēs bija palikuši aptuveni % no degvielas daudzuma , kas nepieciešams pilnvērtīgai misijai . NASA un Boeing vadība pieņēma lēmumu atcelt tuvošanos stacijai un gatavoties nolaišanai decembrī . Līdz dienas beigām orbīta bija paaugstināta līdzxkm . Nākamajā dienā tika izmēģināta Starliner saslēgšanās sistēmas aktivizēšana un ievilkšana , ka arī testētas citas sistēmas . 22. decembrī kosmosa kuģis veica nolaišanos. 23 : 47 UTC tika sāktssekunžu bremzēšanas manevrs. 25 : 59 UTC atdalījās servisa modulis . 41 : 42 UTC nolaižamais aparāts iegāja Zemes atmosfērā. 58 : 53 UTC kapsula nosēdās Vaitsendsas raķešu poligonā Ņūmeksikā pie skrejceļa RW17/35 ( koordinātas 420 rietumu garuma 952 ziemeļu platuma ) . Ārējās saites CST -100 Starliner Boeing Starliner NASA Starliner