Īrisi (glezna)
Īrisi ir viena no nīderlandiešu gleznotāja Vinsenta van Goga vairākām gleznām, kurās attēloti īrisi (skalbes), kā arī viena no trimdā Senremīdeprovansā tapušajām gleznām gadu pirms viņa nāves 1890. gadā.

Van Gogs "Īrisus" sāka gleznot nedēļu pēc ierašanās trimdas vietā 1889. gada maijā, strādājot slimnīcas dārzā. Šajā gleznā trūkst spriedzes, kas redzama vēlākajos viņa darbos. Gleznu viņš nodēvēja par "zibensnovedēju manai slimībai", jo viņš uzskatīja, ka var sevi atturēt no apziņas zaudēšanas, turpinot gleznot.

Glezna, iespējams, radusies japāņu ukiyo-e koka atspiešanas tehnikas iespaidā, līdzīgi kā citi viņa un citu tā laika mākslinieku darbi. Līdzības parādās stingrajās kontūrās, neierastajos leņķos, ieskaitot pietuvinātus skatus, kā arī plakanu lokālo krāsojumu (modelēts, neņemot vērā gaismas krišanu).

Viņš šo gleznu bija nolēmis veidot kā pētījumu. Iespējams, tāpēc nav atrodama neviena šīs gleznas skice, tomēr Teo, Vinsenta brālis bija par to labākās domās un veikli iesniedza to ikgadējai Société des Artistes Indépendants izstādei 1889. gada septembrī līdz ar gleznu "Zvaigžņotā nakts pār Ronu". Vinsentam par izstādi viņš rakstīja: "[Tā] pievērš skatienu no tālienes. Īrisi ir skaists pētījums, kas ir pilns ar gaisu un dzīvi." Glezna ir viens no viņa slavenākajiem darbiem.

Īpašnieki 
Pirmais īpašnieks bija Žiljēns "Pērē" Tangijs, krāsas malējs un mākslas tirgonis, kura portretu van Gogs gleznojis trīs reizes. 1892. gadā Tangijs pārdeva "Īrisus" mākslas kritiķim un anarhistam Oktavam Mirbo, kurš bija arī viens no pirmajiem van Goga atbalstītājiem. Mirbo par gleznu samaksāja 300 frankus.

1987. gadā šī glezna kļuva par dārgāko jebkad pārdoto gleznu, uzstādot rekordu, kas noturējās divus ar pusi gadus. To par 53,9 miljoniem ASV dolāru pārdeva Alanam Bondam, kuram nepietika naudas, lai par to samaksātu. Gleznu pārdeva vēlreiz 1990. gadā Žana Pola Getī muzejam Losandželosā. 2012. gadā "Īrisi" bija desmitā dārgāk pārdotā glezna, ņemot vērā inflāciju, bet ignorējot to - 25. dārgākā.

Atsauces

Ārējās saites 

 Van Gogh, paintings and drawings: a special loan exhibition, pilnībā digitalizēts izstādes katalogs, kurā ir informācija par gleznu (skatīt saturu)

1889. gada gleznas
Vinsenta van Goga gleznas
Īrisi ir viena no nīderlandiešu gleznotāja Vinsenta van Goga vairākām gleznām , kurās attēloti īrisi ( skalbes ) , kā arī viena no trimdā Senremīdeprovansā tapušajām gleznām gadu pirms viņa nāves gadā . Van Gogs " Īrisus " sāka gleznot nedēļu pēc ierašanās trimdas vietā gada maijā , strādājot slimnīcas dārzā . Šajā gleznā trūkst spriedzes , kas redzama vēlākajos viņa darbos . Gleznu viņš nodēvēja par " zibensnovedēju manai slimībai " , jo viņš uzskatīja , ka var sevi atturēt no apziņas zaudēšanas , turpinot gleznot . Glezna , iespējams , radusies japāņu ukiyo -e koka atspiešanas tehnikas iespaidā , līdzīgi kā citi viņa un citu tā laika mākslinieku darbi . Līdzības parādās stingrajās kontūrās , neierastajos leņķos , ieskaitot pietuvinātus skatus , kā arī plakanu lokālo krāsojumu ( modelēts , neņemot vērā gaismas krišanu ) . Viņš šo gleznu bija nolēmis veidot kā pētījumu . Iespējams , tāpēc nav atrodama neviena šīs gleznas skice , tomēr Teo , Vinsenta brālis bija par to labākās domās un veikli iesniedza to ikgadējai Société des Artistes Indépendants izstādei gada septembrī līdz ar gleznu " Zvaigžņotā nakts pār Ronu " . Vinsentam par izstādi viņš rakstīja : " [ Tā ] pievērš skatienu no tālienes . Īrisi ir skaists pētījums , kas ir pilns ar gaisu un dzīvi . " Glezna ir viens no viņa slavenākajiem darbiem . Īpašnieki Pirmais īpašnieks bija Žiljēns " Pērē " Tangijs , krāsas malējs un mākslas tirgonis , kura portretu van Gogs gleznojis trīs reizes . gadā Tangijs pārdeva " Īrisus " mākslas kritiķim un anarhistam Oktavam Mirbo , kurš bija arī viens no pirmajiem van Goga atbalstītājiem . Mirbo par gleznu samaksājafrankus . 1987. gadā šī glezna kļuva par dārgāko jebkad pārdoto gleznu , uzstādot rekordu , kas noturējās divus ar pusi gadus . To par9 miljoniem ASV dolāru pārdeva Alanam Bondam , kuram nepietika naudas , lai par to samaksātu . Gleznu pārdeva vēlreiz gadā Žana Pola Getī muzejam Losandželosā . gadā " Īrisi " bija desmitā dārgāk pārdotā glezna , ņemot vērā inflāciju , bet ignorējot to - dārgākā . Atsauces Ārējās saites Van Gogh , paintings and drawings : a special loan exhibition , pilnībā digitalizēts izstādes katalogs , kurā ir informācija par gleznu ( skatīt saturu ) 1889. gada gleznas Vinsenta van Goga gleznas