Gustavs Hilbigs
Gustavs Ferdinands Aleksandrs Hilbigs (, 1822—1887) bija vācu arhitekts un arhitektūras profesors. Rīgas Politehniskās augstskolas profesors, arhitektūras fakultātes dekāns.

Dzīves gājums 
Dzimis 1822. gada 24. oktobrī Silēzijas pilsētā Breslavā. Mācījās Breslavas karaliskajā mākslas un būvniecības skolā (Kgl. Kunst- und Bauhandwerksschule) un Berlīnes celtniecības akadēmijā (Bauakadademie), kur strādāja pie Jaunā muzeja būves (1846-1852). No 1851. gada bija Krēfeldes provinces muzeja (1851—1855), pēc tam Krēfeldes provinces arodskolas (Provinzial-Gewerbeschule) mācībspēks (1855—1863).
1863. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā, bija Rīgas Politehniskās augstskolas profesors, no 1869. gada arhitektūras fakultātes dekāns.

Miris 1887. gada 8. februārī Rīgā, apglabāts Lielajos kapos.

G. Hilbiga darbu turpināja viņa dēls Hermanis Hilbigs (1860—1939).

Ievērojamākie projektētie nami 
 Krēfeldes provinces arodskolas ēka,
 Rīgas Politehniskās augstskolas galvenā ēka (1866-1869), ar Aula Magna (tagad LU Mazā aula) renesanses stilā, Merķeļa ielas korpuss (1873), savienojošas korpuss (1883—1885),
 Kuģu noliktavas ēka Mīlgrāvī,
 2. un 3. Baltijas Lauksaimniecības Centrālās izstādes ēkas (1871 un 1880),
 Rīgas Svētā Pāvila evaņģēliski luteriskā baznīca (1885-1887).

Atsauces 

1822. gadā dzimušie
1887. gadā mirušie
Latvijas arhitekti
Rīgas Politehnikuma darbinieki
Lielajos kapos apbedītie
Gustavs Ferdinands Aleksandrs Hilbigs ( , 1887 ) bija vācu arhitekts un arhitektūras profesors . Rīgas Politehniskās augstskolas profesors , arhitektūras fakultātes dekāns . Dzīves gājums Dzimis gada oktobrī Silēzijas pilsētā Breslavā . Mācījās Breslavas karaliskajā mākslas un būvniecības skolā ( Kgl . Kunst - und Bauhandwerksschule ) un Berlīnes celtniecības akadēmijā ( Bauakadademie ) , kur strādāja pie Jaunā muzeja būves No gada bija Krēfeldes provinces muzeja1855 ) , pēc tam Krēfeldes provinces arodskolas ( Provinzial-Gewerbeschule ) mācībspēks1863 ) . 1863. gadā pārcēlās uz dzīvi Rīgā , bija Rīgas Politehniskās augstskolas profesors , no gada arhitektūras fakultātes dekāns . Miris gada februārī Rīgā , apglabāts Lielajos kapos . G. Hilbiga darbu turpināja viņa dēls Hermanis Hilbigs1939 ) . Ievērojamākie projektētie nami Krēfeldes provinces arodskolas ēka , Rīgas Politehniskās augstskolas galvenā ēka ar Aula Magna ( tagad LU Mazā aula ) renesanses stilā , Merķeļa ielas korpuss savienojošas korpuss1885 ) , Kuģu noliktavas ēka Mīlgrāvī , un Baltijas Lauksaimniecības Centrālās izstādes ēkasun Rīgas Svētā Pāvila evaņģēliski luteriskā baznīca Atsauces 1822. gadā dzimušie 1887. gadā mirušie Latvijas arhitekti Rīgas Politehnikuma darbinieki Lielajos kapos apbedītie