Kairas
Kairas, kairu ģints (Uria) ir viena no alku dzimtas (Alcidae) kaijveidīgo putnu ģintīm, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās mājo ziemeļu puslodes arktiskajos ūdeņos, ligzdojot Atlantijas un Klusā okeāna krastos. Latvijā sastopama viena kairu suga — tievknābja kaira (Uria aalge), kura nelielā skaitā galvenokārt novērojama Latvijas rietumu krasta ūdeņos. Otras sugas, resnknābja kairas (Uria lomvia), sastapšanas gadījumi Latvijā nav pārliecinoši, tādēļ šī suga Latvijas putnu sarakstam pieskaitīta netiek.

Kairu tuvākie radinieki ir mazais alks, lielais alks un izmirušais milzu alks. Visas šīs sugas kopā veido alku cilti Alcini.

Izskats un īpašības 

Kairas ir vidēji lieli jūras putni ar melnbaltu (brūnbaltu) apspalvojumu, smailu, garu knābi un īsu, noapaļotu asti. Lielākā no abām ir resnknābja kaira (Uria lomvia), kura ir arī lielākā visā alku dzimtā. Tās ķermeņa vidējais garums ir 45 cm, svars gandrīz 1,5 kg. Tievknābja kairas ķermeņa garus ir 38—46 cm, svars apmēram 0,9—1 kg 

Lai air spārni ir īsi, lidojums ir taisns, ātrs un spēcīgs, ar ātrām, enerģiskām spārnu vēdām. Resnknābja kaira lidojot spēj sasniegt ātrumu 120 km/h.

Uzvedība 
Kairas ligzdo lielās kolonijās piekrastes klintīs. Dējumā ir viena ola, kas tiek dēta uz klints cietās pamatnes. Ziemas periodā kairas pārvietojas dienvidu virzienā, uzturoties no ledus brīvos reģionos.

Kairas ir ļoti labas peldētājas un nirējas. Tās ir vienas no visdziļāk nirstošiem putniem pasaulē, spējot ienirt 100—200 metru dziļumā. Barību kairas meklē zem ūdens, ķerot zivis, kalmārus un vežveidīgos, reizēm tās barojas arī ar moluskiem, kukaiņiem un ūdens augiem.

Sistemātika 
Kairu ģints (Uria)
Resnknābja kaira (Uria lomvia)
Tievknābja kaira (Uria aalge)

Atsauces 

 
Alku dzimta
Kairas , kairu ģints ( Uria ) ir viena no alku dzimtas ( Alcidae ) kaijveidīgo putnu ģintīm , kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas sugas . Tās mājo ziemeļu puslodes arktiskajos ūdeņos , ligzdojot Atlantijas un Klusā okeāna krastos . Latvijā sastopama viena kairu suga — tievknābja kaira ( Uria aalge ) , kura nelielā skaitā galvenokārt novērojama Latvijas rietumu krasta ūdeņos . Otras sugas , resnknābja kairas ( Uria lomvia ) , sastapšanas gadījumi Latvijā nav pārliecinoši , tādēļ šī suga Latvijas putnu sarakstam pieskaitīta netiek . Kairu tuvākie radinieki ir mazais alks , lielais alks un izmirušais milzu alks . Visas šīs sugas kopā veido alku cilti Alcini . Izskats un īpašības Kairas ir vidēji lieli jūras putni ar melnbaltu ( brūnbaltu ) apspalvojumu , smailu , garu knābi un īsu , noapaļotu asti . Lielākā no abām ir resnknābja kaira ( Uria lomvia ) , kura ir arī lielākā visā alku dzimtā . Tās ķermeņa vidējais garums ircm , svars gandrīz5 kg . Tievknābja kairas ķermeņa garus ir46 cm , svars apmēram9 —1 kg Lai air spārni ir īsi , lidojums ir taisns , ātrs un spēcīgs , ar ātrām , enerģiskām spārnu vēdām . Resnknābja kaira lidojot spēj sasniegt ātrumukm /h . Uzvedība Kairas ligzdo lielās kolonijās piekrastes klintīs . Dējumā ir viena ola , kas tiek dēta uz klints cietās pamatnes . Ziemas periodā kairas pārvietojas dienvidu virzienā , uzturoties no ledus brīvos reģionos . Kairas ir ļoti labas peldētājas un nirējas . Tās ir vienas no visdziļāk nirstošiem putniem pasaulē , spējot ienirt200 metru dziļumā . Barību kairas meklē zem ūdens , ķerot zivis , kalmārus un vežveidīgos , reizēm tās barojas arī ar moluskiem , kukaiņiem un ūdens augiem . Sistemātika Kairu ģints ( Uria ) Resnknābja kaira ( Uria lomvia ) Tievknābja kaira ( Uria aalge ) Atsauces Alku dzimta