Juris Pūce
Juris Pūce (dzimis  Rīgā) ir latviešu ekonomists, jurists, pasniedzējs un politiķis. Partijas "Latvijas attīstībai" biedrs un viens no tās līdzpriekšsēdētājiem. Bijis ievēlēts 13. Saeimā no politisko partiju apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs (2010—2013), LMT padomes priekšsēdētāja biedrs (2009—2012), Rīgas Juridiskās augstskolas valdes loceklis (2006—2010), kā arī Rīgas domes deputāts (2017—2018). 2019. un 2020. gadā J. Pūce bija Latvijas vides aizsardzības un reģionālās atttīstības ministrs Krišjāņa Kariņa valdībā.

Biogrāfija

Izglītība 
J. Pūce ir beidzis Āgenskalna ģimnāziju. Ar izcilību pabeidzis maģistra studiju programmu "Vadības zinības" Latvijas Universitātē (2003—2005), kā arī ieguvis maģistra grādu programmā "Tiesību zinātnes" (2002—2003). Iegūta jurista profesionālā kvalifikācija (2002).

Darbība Latvijas Universitātē 
Studiju laikā aktīvi darbojās augstskolas pašpārvaldē — ieņēma valdes locekļa vietu Latvijas Universitātes Studentu padomē no 1999. līdz 2003. gadam. No 2000. līdz 2003. gadam bija arī Latvijas Universitātes senators, kā arī uzrakstījis rokasgrāmatu “Senatora minimums”. No 2003. līdz 2010. gadam J. Pūce bija Stratēģiskās nodaļas vadītājs, bet kopš 2007. gada ir pasniedzējs studiju kursā “Stratēģiskā vadība”. Kopš 2006. gada darbojas nodibinājumā Latvijas Universitātes Fonds kā valdes loceklis.

Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs 
J. Pūce 2010. gada 8. janvārī kļuva par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāru. Tobrīd Ekonomiskas ministra pienākumus pildīja Artis Kampars ("Vienotība"). Īsi pēc Zolitūdes traģēdijas, 2013. gada 27. novembrī, J. Pūce atkāpās no valsts sekretāra amata, jo tika atklāts, ka viņa sievas vadītā biedrība ir saņēmusi ziedojumus no būvkompānijas "Re & Re". J. Pūce pats vērsās pie KNAB ar lūgumu vērtēt, vai minēto apstākļu dēļ ir pārkāpis likumu, un saņēma vērtējumu, ka likuma pārkāpuma nav.

Darbība TV un radio 
J. Pūce ir bijušais Radio SWH ekonomikas eksperts, kurā no 25.02.15. katra mēneša pēdējā trešdienā radio ēterā vadīja raidījumu "Pūce skaita līdzi". RīgaTV24 vadīja raidījumu "Vai nauda aug kokos?", kurā stāstīja par aktualitātēm ekonomikā un finanšu sfērā.

Privātā dzīve 
J. Pūces dzīvesbiedre ir Zaiga Pūce, sabiedriski-politiskās biedrības "Ascendum" dibinātāja. 2019. gada rudenī Z. Pūce konkursā tika izvēlēta par Sabiedrības integrācijas fonda sekretariāta direktori.

Politiskā darbība 
2002. gadā no partijas "Sociāldemokrātu savienība — SDS" sarakstā kandidējis 8. Saeimas vēlēšanās, bet, partijai nepārvarot 5% barjeru, netika ievēlēts; bijis arī šīs organizācijas domē.

Partijas "Latvijas attīstībai" sarakstos kandidējis 2014. gada Eiropas Parlamenta un 12. Saeimas vēlēšanās, bet, partijai nepārvarot 5% barjeru, netika ievēlēts. 2014. gada 29. novembra kongresā J. Pūce tika ievēlēts par partijas valdes priekšsēdētāju. Esot valdes priekšsēdētāja amatā, uzsācis divas sabiedrības iniciatīvas portālā ManaBalss.lv. 2015. gada 23. martā tika uzsākta parakstu vākšana iniciatīvai “Par Kopdzīves likuma pieņemšanu Latvijā”, bet 2015. gada 17. septembrī — “Par valsts līdzfinansējumu bērnudārziem —“Atdodiet manu bērnudārzu!””.

2017. gada Rīgas domes vēlēšanās kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības un partijas "Latvijas attīstībai" kopējā saraksta un tika ievēlēts pašvaldībā. 22. jūnijā kļuva par Rīgas domes deputātu, bija partijas "Latvijas attīstībai" Rīgas domes frakcijas vadītājs.

2018. gada rudenī J. Pūce tika ievēlēts 13. Saeimā no "Attīstībai/Par!" saraksta Kurzemes vēlēšanu apgabalā, bet 2019. gada janvārī, kad apstiprināja Krišjāņa Kariņa valdību, viņš ieņēma vides aizsardzības un reģionālās atttīstības ministra amatu tajā. J. Pūces darbībaās laikā tika īstenota Latvijas administratīvi teritoriālā reforma.

2020. gada novembrī viņš atkāpās no amata, būdams apvainots prettiesiskā autostāvvietas izmantošanā un melos, noliedzot to. Reputācijas skandāla rezultātā J. Pūce atkāpās arī no partijas "Latvijas attīstībai" valdes priekšsēdētāja un apvienības "Attīstībai/Par!" līdzpriekšsēdētāja amata (amatus pārņēma Ivars Ijabs), kā arī atjaunoja Saeimas deputāta mandātu.

Pēc Saeimas deputāta mandāta atjaunošanas, J. Pūce darbojas Valsts pārvaldes un pašvaldību komisijā un Eiropas lietu komisijā, kā arī ir Administratīvi teritoriālās reformas komisijas priekšsēdētājs. J. Pūce kopš 2021. gada 7. jūnija pilda frakcijas "Attīstībai/Par!" priekšsēdētāja pienākumus. 2021. gada 16. jūnijā Saeima apstiprināja J. Pūci par Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Parlamentārās asamblejas (EDSO PA) Latvijas delegācijas vadītāju.

2022. gadā notikušajās 14. Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības "Attīstībai/Par!" saraksta, taču tas nepārvarēja 5% barjeru. 2022. gada decembrī ievēlēts par vienu no partijas "Latvijas attīstībai" līdzpriekšsēdētājiem.

Administratīvi teritoriālā reforma 
J. Pūces laiks Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra amatā visvairāk ir saistāms ar 2021. gada administratīvi teritoriālo reformu, kas no 2021. gada 1. jūlija paredzēja pāriet uz 42 pašvaldībām — 7 valstspilsētu pašvaldībām (Daugavpils, Jelgava, Jūrmala, Liepāja, Rēzekne, Rīga un Ventspils) un 35 novadiem, no kuriem daudzi ir izveidoti agrāko rajonu teritorijās. Tomēr, ņemot vērā, ka reformas laikā vairākas pašvaldības apstrīdēja administratīvi teritoriālo reformu Satversmes tiesā, kā rezultātā par neatbilstošu Satversmei atzina Varakļānu novada pievienošanu Rēzeknes novadam, tika saglabāts atsevišķs Varakļānu novads. Par neatbilstošu Satversmei tika atzīta arī Ilūkstes novada pievienošana Augšdaugavas novadam un Ozolnieku novada pievienošana Jelgavas novadam, tādēļ J. Pūce kopā ar kolēģiem no koalīcijas iesniedza priekšlikumus grozījumiem Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā, kas paredz Daugavpils, Jelgavas, Liepājas, Rēzeknes un Ventspils valstspilsētu apvienošanu ar kaimiņu novadiem līdz 2029. gadam. Šos grozījumus Saeima 2021. gada 9. decembrī pieņēma galīgajā lasījumā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Partija Latvijas attīstībai
 

1980. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
"Latvijas attīstībai" politiķi
Latvijas vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministri
13. Saeimas deputāti
Latvijas valsts sekretāri
Rīgas domes deputāti (2017—2020)
Latvijas ekonomisti
Latvijas Universitātes absolventi
Juris Pūce ( dzimis Rīgā ) ir latviešu ekonomists , jurists , pasniedzējs un politiķis . Partijas " Latvijas attīstībai " biedrs un viens no tās līdzpriekšsēdētājiem . Bijis ievēlēts Saeimā no politisko partiju apvienības " Attīstībai / Par ! " saraksta , Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs2013 ) , LMT padomes priekšsēdētāja biedrs2012 ) , Rīgas Juridiskās augstskolas valdes loceklis2010 ) , kā arī Rīgas domes deputāts2018 ) . un gadā J. Pūce bija Latvijas vides aizsardzības un reģionālās atttīstības ministrs Krišjāņa Kariņa valdībā . Biogrāfija Izglītība J. Pūce ir beidzis Āgenskalna ģimnāziju . Ar izcilību pabeidzis maģistra studiju programmu " Vadības zinības " Latvijas Universitātē2005 ) , kā arī ieguvis maģistra grādu programmā " Tiesību zinātnes " 2003 ) . Iegūta jurista profesionālā kvalifikācija Darbība Latvijas Universitātē Studiju laikā aktīvi darbojās augstskolas pašpārvaldē — ieņēma valdes locekļa vietu Latvijas Universitātes Studentu padomē no līdz gadam . No līdz gadam bija arī Latvijas Universitātes senators , kā arī uzrakstījis rokasgrāmatu “ Senatora minimums ” . No līdz gadam J. Pūce bija Stratēģiskās nodaļas vadītājs , bet kopš gada ir pasniedzējs studiju kursā “ Stratēģiskā vadība ” . Kopš gada darbojas nodibinājumā Latvijas Universitātes Fonds kā valdes loceklis . Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs J. Pūce gada janvārī kļuva par Ekonomikas ministrijas valsts sekretāru . Tobrīd Ekonomiskas ministra pienākumus pildīja Artis Kampars ( " Vienotība " ) . Īsi pēc Zolitūdes traģēdijas , gada novembrī , J. Pūce atkāpās no valsts sekretāra amata , jo tika atklāts , ka viņa sievas vadītā biedrība ir saņēmusi ziedojumus no būvkompānijas " Re & Re " . J. Pūce pats vērsās pie KNAB ar lūgumu vērtēt , vai minēto apstākļu dēļ ir pārkāpis likumu , un saņēma vērtējumu , ka likuma pārkāpuma nav . Darbība TV un radio J. Pūce ir bijušais Radio SWH ekonomikas eksperts , kurā no02. 15. katra mēneša pēdējā trešdienā radio ēterā vadīja raidījumu " Pūce skaita līdzi " . RīgaTV24 vadīja raidījumu " Vai nauda aug kokos ? " , kurā stāstīja par aktualitātēm ekonomikā un finanšu sfērā . Privātā dzīve J. Pūces dzīvesbiedre ir Zaiga Pūce , sabiedriski -politiskās biedrības " Ascendum " dibinātāja . gada rudenī Z. Pūce konkursā tika izvēlēta par Sabiedrības integrācijas fonda sekretariāta direktori . Politiskā darbība 2002. gadā no partijas " Sociāldemokrātu savienība — SDS " sarakstā kandidējis Saeimas vēlēšanās , bet , partijai nepārvarot barjeru , netika ievēlēts ; bijis arī šīs organizācijas domē . Partijas " Latvijas attīstībai " sarakstos kandidējis gada Eiropas Parlamenta un Saeimas vēlēšanās , bet , partijai nepārvarot barjeru , netika ievēlēts . gada novembra kongresā J. Pūce tika ievēlēts par partijas valdes priekšsēdētāju . Esot valdes priekšsēdētāja amatā , uzsācis divas sabiedrības iniciatīvas portālā ManaBalss.lv . gada martā tika uzsākta parakstu vākšana iniciatīvai “ Par Kopdzīves likuma pieņemšanu Latvijā ” , bet gada septembrī — “ Par valsts līdzfinansējumu bērnudārziem — “ Atdodiet manu bērnudārzu ! ” ” . 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās kandidēja no Latvijas Reģionu apvienības un partijas " Latvijas attīstībai " kopējā saraksta un tika ievēlēts pašvaldībā . jūnijā kļuva par Rīgas domes deputātu , bija partijas " Latvijas attīstībai " Rīgas domes frakcijas vadītājs . 2018. gada rudenī J. Pūce tika ievēlēts Saeimā no " Attīstībai / Par ! " saraksta Kurzemes vēlēšanu apgabalā , bet gada janvārī , kad apstiprināja Krišjāņa Kariņa valdību , viņš ieņēma vides aizsardzības un reģionālās atttīstības ministra amatu tajā . J. Pūces darbībaās laikā tika īstenota Latvijas administratīvi teritoriālā reforma . 2020. gada novembrī viņš atkāpās no amata , būdams apvainots prettiesiskā autostāvvietas izmantošanā un melos , noliedzot to . Reputācijas skandāla rezultātā J. Pūce atkāpās arī no partijas " Latvijas attīstībai " valdes priekšsēdētāja un apvienības " Attīstībai / Par ! " līdzpriekšsēdētāja amata ( amatus pārņēma Ivars Ijabs ) , kā arī atjaunoja Saeimas deputāta mandātu . Pēc Saeimas deputāta mandāta atjaunošanas , J. Pūce darbojas Valsts pārvaldes un pašvaldību komisijā un Eiropas lietu komisijā , kā arī ir Administratīvi teritoriālās reformas komisijas priekšsēdētājs . J. Pūce kopš gada jūnija pilda frakcijas " Attīstībai / Par ! " priekšsēdētāja pienākumus . gada jūnijā Saeima apstiprināja J. Pūci par Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Parlamentārās asamblejas ( EDSO PA ) Latvijas delegācijas vadītāju . 2022. gadā notikušajās Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības " Attīstībai / Par ! " saraksta , taču tas nepārvarēja barjeru . gada decembrī ievēlēts par vienu no partijas " Latvijas attīstībai " līdzpriekšsēdētājiem . Administratīvi teritoriālā reforma J. Pūces laiks Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra amatā visvairāk ir saistāms ar gada administratīvi teritoriālo reformu , kas no gada jūlija paredzēja pāriet uzpašvaldībām — valstspilsētu pašvaldībām ( Daugavpils , Jelgava , Jūrmala , Liepāja , Rēzekne , Rīga un Ventspils ) unnovadiem , no kuriem daudzi ir izveidoti agrāko rajonu teritorijās . Tomēr , ņemot vērā , ka reformas laikā vairākas pašvaldības apstrīdēja administratīvi teritoriālo reformu Satversmes tiesā , kā rezultātā par neatbilstošu Satversmei atzina Varakļānu novada pievienošanu Rēzeknes novadam , tika saglabāts atsevišķs Varakļānu novads . Par neatbilstošu Satversmei tika atzīta arī Ilūkstes novada pievienošana Augšdaugavas novadam un Ozolnieku novada pievienošana Jelgavas novadam , tādēļ J. Pūce kopā ar kolēģiem no koalīcijas iesniedza priekšlikumus grozījumiem Administratīvo teritoriju un apdzīvoto vietu likumā , kas paredz Daugavpils , Jelgavas , Liepājas , Rēzeknes un Ventspils valstspilsētu apvienošanu ar kaimiņu novadiem līdz gadam . Šos grozījumus Saeima gada decembrī pieņēma galīgajā lasījumā . Atsauces Ārējās saites Partija Latvijas attīstībai 1980. gadā dzimušie Rīgā dzimušie " Latvijas attīstībai " politiķi Latvijas vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministri 13. Saeimas deputāti Latvijas valsts sekretāri Rīgas domes deputāti2020 ) Latvijas ekonomisti Latvijas Universitātes absolventi