Karaļa Prūsija
Karaļa Prūsija (, ) jeb Rietumprūsija () bija autonoma Polijas karaļvalsts (no 1466), vēlāk Polijas-Lietuvas kopvalsts (no 1569) daļa seno prūšu (agrāko Kulmas, Pamedes un Varmijas zemju) un Pomerānijas teritorijā līdz Polijas dalīšanai 1772. gadā, kad tā kļuva par Prūsijas karalistes daļu.

Mūsdienās tā pilnībā ietilpst Polijas sastāvā, bet ir sadalīta starp Kujāvijas-Pomožes, Pomožes un Varmijas-Mazūrijas vojevodistēm.

Vēsture 
Pēc Vācu ordeņa sakāves Grunvaldes kaujā un Trīspadsmitgadu karā 1466. gadā daļa no agrākās Vācu ordeņa valsts pakļāvās Polijas karalim Kazimiram IV Jagaiļa dēlam kā "Karaļa Prūsija" ar personālūnijas statusu, bet atlikusī daļa 1525. gadā pārtapa par vasaļvalsti Prūsijas hercogisti (zīmīgi, ka pēc 1561. gada Viļņas ūnijas noslēgšanas dibinātā Kurzemes un Zemgales hercogiste tiesību ziņā tika pielīdzināta Prūsijas hercogistei, bet pārējā Livonijas ordeņa valsts un bīskapiju teritorija tika nodēvēta par Pārdaugavas Livonijas hercogisti, kas atradās personālūnijā ar Lietuvu un tās nākamajiem valdniekiem).

Sastāvdaļas 
 Varmijas bīskapija (, , ), galvaspilsēta Heilsberga; 
 Kulmas vaivadija (, , ), galvaspilsēta Kulma;
 Marienburgas vaivadija (, , ), galvaspilsēta Marienburga; 
 Pomerānijas vaivadija (, , ), galvaspilsēta Šēneka (Schöneck).

Vaivadijas bija sadalītas distriktos (, ).

Ārējās saites 
 Detaillierte Karte beider Teile Preußens um 1635 (Preußen königlichen Anteils und Herzogtum Preußen)

Prūsija
Karaļa Prūsija ( , ) jeb Rietumprūsija ( ) bija autonoma Polijas karaļvalsts ( no vēlāk Polijas-Lietuvas kopvalsts ( nodaļa seno prūšu ( agrāko Kulmas , Pamedes un Varmijas zemju ) un Pomerānijas teritorijā līdz Polijas dalīšanai gadā , kad tā kļuva par Prūsijas karalistes daļu . Mūsdienās tā pilnībā ietilpst Polijas sastāvā , bet ir sadalīta starp Kujāvijas-Pomožes , Pomožes un Varmijas-Mazūrijas vojevodistēm . Vēsture Pēc Vācu ordeņa sakāves Grunvaldes kaujā un Trīspadsmitgadu karā gadā daļa no agrākās Vācu ordeņa valsts pakļāvās Polijas karalim Kazimiram IV Jagaiļa dēlam kā " Karaļa Prūsija " ar personālūnijas statusu , bet atlikusī daļa gadā pārtapa par vasaļvalsti Prūsijas hercogisti ( zīmīgi , ka pēc gada Viļņas ūnijas noslēgšanas dibinātā Kurzemes un Zemgales hercogiste tiesību ziņā tika pielīdzināta Prūsijas hercogistei , bet pārējā Livonijas ordeņa valsts un bīskapiju teritorija tika nodēvēta par Pārdaugavas Livonijas hercogisti , kas atradās personālūnijā ar Lietuvu un tās nākamajiem valdniekiem ) . Sastāvdaļas Varmijas bīskapija ( , , ) , galvaspilsēta Heilsberga ; Kulmas vaivadija ( , , ) , galvaspilsēta Kulma ; Marienburgas vaivadija ( , , ) , galvaspilsēta Marienburga ; Pomerānijas vaivadija ( , , ) , galvaspilsēta Šēneka ( Schöneck ) . Vaivadijas bija sadalītas distriktos ( , ) . Ārējās saites Detaillierte Karte beider Teile Preußens um ( Preußen königlichen Anteils und Herzogtum Preußen ) Prūsija