Datuna
Datuna (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņsji provincē Ķīnas vidienē.  Izvietojusies provinces ziemeļos Datunas ielejā starp Lielā Ķīnas mūra iekšējo un ārējo posmiem. Robežojas ziemeļos ar Iekšējo Mongoliju, austrumos un dienvidos — ar Hebei provinci, bet rietumos — ar Sjiņdžou un Šuodžou municipalitātēm.

Vēsture 
Senatnē Datunas apvidu apdzīvoja tā sauktie «ziemeļu barbari». 200. gadā p.m.ē. tika dibināts Pinčenas (平城, Píngchéng — ‘Miera pilsēta’) garnizons Haņu impērijas aizsardzībai pret hunnu. 398. gadā Pinčena kļuva par galvaspilsētu Ziemeļu Vei dinastijai, kas pirmie Ķīnas vēsturē pieņēma budismu. Neapdzīvoto priekškalņu apgūšanai uz šejieni pārcēla vairākus tūkstošus haņu un ilgu laiku Pinčena bija haņu apdzīvotības areāla galējais ziemeļu punkts. 5. gadsimta beigās galvaspilsētu pārcēla uz Luojanu un Pinčenu tika atstāta nomadu cilšu izlaupīšanai un pamesta uz vairākiem gadsimtiem.

Datunas (‘Lielā vienotība’) nosaukums pirmo reizi parādās 8. gadsimtā Tanu dinastijas kara apgabala apzīmēšanai. 947. gadā apvidus nonāca kidaņu varā. Līdz pat mongoļu iebrukumam Datuna bija kidaņu Liao dinastijas galvaspilsēta, bet no 1125. gada — džurčenu Dzjiņu valsts galvaspilsēta Sjidzjina — ‘Rietumu galvaspilsēta’.

Pilsētu no jauna nocietināja 14. gadsimtā un iekļāva Šaņsji provincē. Minu dinastijas beigās 1649. gadā pilsēta tika nopostīta, bet pilnībā atjaunota jau 1652. gadā.

Ekonomika 
Galvenā ekonomikas nozare Datunā ir akmeņogļu ieguve un sakarā ar to pilsēta ir viena no piesārņotākajām Ķīnā. Citas nozares ir koksa ķīmijas rūpniecība, enerģētika un metalurģija, un mašīnbūve. Attīstās tūrisms.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Datuna ( , ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņsji provincē Ķīnas vidienē . Izvietojusies provinces ziemeļos Datunas ielejā starp Lielā Ķīnas mūra iekšējo un ārējo posmiem . Robežojas ziemeļos ar Iekšējo Mongoliju , austrumos un dienvidos — ar Hebei provinci , bet rietumos — ar Sjiņdžou un Šuodžou municipalitātēm . Vēsture Senatnē Datunas apvidu apdzīvoja tā sauktie « ziemeļu barbari » . gadā p. m.ē. tika dibināts Pinčenas ( 平城 , Píngchéng — ‘ Miera pilsēta ’ ) garnizons Haņu impērijas aizsardzībai pret hunnu . gadā Pinčena kļuva par galvaspilsētu Ziemeļu Vei dinastijai , kas pirmie Ķīnas vēsturē pieņēma budismu . Neapdzīvoto priekškalņu apgūšanai uz šejieni pārcēla vairākus tūkstošus haņu un ilgu laiku Pinčena bija haņu apdzīvotības areāla galējais ziemeļu punkts . gadsimta beigās galvaspilsētu pārcēla uz Luojanu un Pinčenu tika atstāta nomadu cilšu izlaupīšanai un pamesta uz vairākiem gadsimtiem . Datunas ( ‘ Lielā vienotība ’ ) nosaukums pirmo reizi parādās gadsimtā Tanu dinastijas kara apgabala apzīmēšanai . gadā apvidus nonāca kidaņu varā . Līdz pat mongoļu iebrukumam Datuna bija kidaņu Liao dinastijas galvaspilsēta , bet no gada — džurčenu Dzjiņu valsts galvaspilsēta Sjidzjina — ‘ Rietumu galvaspilsēta ’. Pilsētu no jauna nocietināja gadsimtā un iekļāva Šaņsji provincē . Minu dinastijas beigās gadā pilsēta tika nopostīta , bet pilnībā atjaunota jau gadā . Ekonomika Galvenā ekonomikas nozare Datunā ir akmeņogļu ieguve un sakarā ar to pilsēta ir viena no piesārņotākajām Ķīnā . Citas nozares ir koksa ķīmijas rūpniecība , enerģētika un metalurģija , un mašīnbūve . Attīstās tūrisms . Atsauces Ārējās saites Ķīnas pilsētas