Aņšaņa
Aņšaņa (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Liaoninas provincē Ķīnas ziemeļaustrumos.  Izvietojusies provinces vidusdaļā, robežojas rietumos ar Inkou un Paņdzjinu, ziemeļos — ar Dzjiņdžou un provinces galvaspilsētu Šeņjanu, austrumos — ar Liaojanu un Daņdunu, bet dienvidos — ar Daliaņu. Viens no Ķīnas galvenajiem melnās metalurģijas centriem. Aņšaņā ir trešā daļa no pasaules talka rezervēm un ceturtā daļa no pasaules magnezīta rezervēm. Aņšaņā atrasts arī visu laiku lielākais nefrīta akmens, no kura izgatavota Budas statuete.

Vēsture 
Lai arī apvidus bija apdzīvots kopš seniem laikiem, līdz pat 20. gadsimta vidum Aņšaņa bija nenozīmīga pilsētiņa. Minu dinastijas laikā tika dibināta pasta stacija. 1587. gadā tā tika nocietināta, lai aizsargātos pret mandžūru tīkojumiem. 1918. gadā Aņšaņā tika dibināts kopējs ķīniešu-japāņu metalurģijas uzņēmums. Pēc tam, kad Mandžūriju iekaroja Japāna, tas nonāca Showa Steel Works īpašumā. Pēc Mandžukuo izveidošanas Aņšaņā sāka būvēt citus metalurģijas uzņēmumus, un 1937. gadā tika oficiāla nodibināta Aņšaņas pilsēta.

Aņšaņa kļuva par tā laika vienu no ievērojamākajiem Āzijas smagās metalurģijas centriem. Otrā pasaules kara laikā Aņšaņa bija viens no pastāvīgajiem ASV spēku bombardēšanas mērķiem. Kara beigās pilsētas uzņēmumus izlaupīja. 1949. gadā tie jau atsāka darbu un, ražošanai augot, Aņšaņa kļuva slavena kā viena no piesārņotākajām pasaules pilsētām.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Aņšaņa ( , ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Liaoninas provincē Ķīnas ziemeļaustrumos . Izvietojusies provinces vidusdaļā , robežojas rietumos ar Inkou un Paņdzjinu , ziemeļos — ar Dzjiņdžou un provinces galvaspilsētu Šeņjanu , austrumos — ar Liaojanu un Daņdunu , bet dienvidos — ar Daliaņu . Viens no Ķīnas galvenajiem melnās metalurģijas centriem . Aņšaņā ir trešā daļa no pasaules talka rezervēm un ceturtā daļa no pasaules magnezīta rezervēm . Aņšaņā atrasts arī visu laiku lielākais nefrīta akmens , no kura izgatavota Budas statuete . Vēsture Lai arī apvidus bija apdzīvots kopš seniem laikiem , līdz pat gadsimta vidum Aņšaņa bija nenozīmīga pilsētiņa . Minu dinastijas laikā tika dibināta pasta stacija . gadā tā tika nocietināta , lai aizsargātos pret mandžūru tīkojumiem . gadā Aņšaņā tika dibināts kopējs ķīniešu -japāņu metalurģijas uzņēmums . Pēc tam , kad Mandžūriju iekaroja Japāna , tas nonāca Showa Steel Works īpašumā . Pēc Mandžukuo izveidošanas Aņšaņā sāka būvēt citus metalurģijas uzņēmumus , un gadā tika oficiāla nodibināta Aņšaņas pilsēta . Aņšaņa kļuva par tā laika vienu no ievērojamākajiem Āzijas smagās metalurģijas centriem . Otrā pasaules kara laikā Aņšaņa bija viens no pastāvīgajiem ASV spēku bombardēšanas mērķiem . Kara beigās pilsētas uzņēmumus izlaupīja . gadā tie jau atsāka darbu un , ražošanai augot , Aņšaņa kļuva slavena kā viena no piesārņotākajām pasaules pilsētām . Atsauces Ārējās saites Ķīnas pilsētas