Juris Lecis
Juris Lecis (arī Lecs, 1860—1935) bija latviešu baņķieris un publicists.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1860. gada 29. martā Salgales pagastā kā lauksaimnieka dēls. Strādāja par rūpnīcas pārvaldnieku Pēterburgā, vēlāk nodarbojās ar lauksaimniecību Lugā un bija vietējās latviešu luteriskās draudzes priekšnieks.  
Pirmā pasaules kara gados Latviešu etnogrāfiskās biedrības rakstu sērijā iznāca divas viņa neliela apjoma brošūras "Ārieši – latvieši" (1914) un "Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē" (1917).

1918. gadā atgriezās Jelgavā un 1919. gadā sāka strādāt par vēstures, ētikas un reliģijas mācības skolotāju Jelgavas zemkopības skolā. Tanī pašā laikā viņu ievēlēja par Jelgavas Nikolaja draudzes priekšnieku un luteriskās baznīcas Kurzemes konsistorijas prezidentu. Viņš sasauca pēdējo Kurzemes konsistorijas sinodi, vēlāk piedalījās LELB sinožu un sinožu komiteju sēdēs. 1920. gadā viņu apstiprināja par Valsts krājkases Jelgavas nodaļas priekšnieku, bet nodibinoties Latvijas Bankai, par Jelgavas nodaļas pārvaldnieku, šo amatu viņš izpildīja līdz 1934. gada 1. aprīlim, kad aizgāja pensijā. Līdztekus viņš bija jaunatnes ārpusskolas organizācijas "Viestura savienība" priekšnieks.

Miris 1935. gada 20. novembrī Jelgavas Sarkanā krusta slimnīcā, apbedīts 25. novembrī.

Darbi 
 Lecs J. Ārieši-latvieši. Jelgava, 1914.
 Lecs J. Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē. Rīga, 1917.

Literatūra 
  Misāne A. "Dievturības pionieris" vai luterāņu draudžu darbinieks? Ieskats Jura Leca dzīvesgājumā un domu pasaulē. Reliģiski–filozofiski raksti. XIV. Rīga: LU FSI, 2011, 131.–142. lpp.
 Es viņu pazīstu: Latviešu biogrāfiska vārdnīca. Rīga: 1939, 300. lpp.
 Latviešu darbinieku galerija 1918-1929. Red. P. Kroders. Rīga: 1929, 294. lpp.

Atsauces 

Latvijas publicisti
Juris Lecis ( arī Lecs , 1935 ) bija latviešu baņķieris un publicists . Dzīvesgājums Dzimis gada martā Salgales pagastā kā lauksaimnieka dēls . Strādāja par rūpnīcas pārvaldnieku Pēterburgā , vēlāk nodarbojās ar lauksaimniecību Lugā un bija vietējās latviešu luteriskās draudzes priekšnieks . Pirmā pasaules kara gados Latviešu etnogrāfiskās biedrības rakstu sērijā iznāca divas viņa neliela apjoma brošūras " Ārieši – latvieši " un " Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē " 1918. gadā atgriezās Jelgavā un gadā sāka strādāt par vēstures , ētikas un reliģijas mācības skolotāju Jelgavas zemkopības skolā . Tanī pašā laikā viņu ievēlēja par Jelgavas Nikolaja draudzes priekšnieku un luteriskās baznīcas Kurzemes konsistorijas prezidentu . Viņš sasauca pēdējo Kurzemes konsistorijas sinodi , vēlāk piedalījās LELB sinožu un sinožu komiteju sēdēs . gadā viņu apstiprināja par Valsts krājkases Jelgavas nodaļas priekšnieku , bet nodibinoties Latvijas Bankai , par Jelgavas nodaļas pārvaldnieku , šo amatu viņš izpildīja līdz gada aprīlim , kad aizgāja pensijā . Līdztekus viņš bija jaunatnes ārpusskolas organizācijas " Viestura savienība " priekšnieks . Miris gada novembrī Jelgavas Sarkanā krusta slimnīcā , apbedīts novembrī . Darbi Lecs J. Ārieši -latvieši . Jelgava , Lecs J. Senlatviešu dievticība un dvēseles glītums sadzīvē . Rīga , Literatūra Misāne A. " Dievturības pionieris " vai luterāņu draudžu darbinieks ? Ieskats Jura Leca dzīvesgājumā un domu pasaulē . Reliģiski – filozofiski raksti . XIV . Rīga : LU FSI , – 142. lpp. Es viņu pazīstu : Latviešu biogrāfiska vārdnīca . Rīga : lpp. Latviešu darbinieku galerija Red . P. Kroders . Rīga : lpp. Atsauces Latvijas publicisti