Franss Gunnars Bengtsons
Franss Gunnars Bengtsons (; dzimis , miris ) bija zviedru rakstnieks, esejists, dzejnieks. Uzrakstījis vienu no pazīstamākajām Zviedrijas karaļa Kārļa XII biogrāfijām, kā arī daudzus vēsturiskos romānus.

Biogrāfija 
Jaunībā aizrāvies ar šahu. 1916. gada Ziemeļu šaha kongresa Kopenhāgenā B turnīra dalībnieks, taču vēlākajos gados rakstnieka darbība nav ļāvusi piedalīties nopietnos šaha turnīros.

Savas literārās gaitas sācis ar vēsturisku aprakstu publikāciju žurnālā Ord och Bild 1920. gadā. Pirmais Bengtsona dzejoļu krājums "Kauliņu spēle" () iznācis 1923. gadā, bet 1925. gadā izdevis otro dzejoļu krājumu - "Bābeles leģendas" (). Savos dzejoļos izmantojis senlaicīgas dzejas formas, tajā skaitā sonetu. 1929. gadā kļuvis plašāk pazīstams pēc sava vēsturisko eseju krājuma "Literāti un karavīri" () publikācijas. 1938. gadā publicējis karaļa Kārļa XII biogrāfiju divos sējumos, kura saņēmusi lasītāju atzinību un Zviedrijas Akadēmijas () prēmiju. Vēsturiskais darbs lielā mērā balstījies uz Kārļa XII karavīru un virsnieku dienasgrāmatām un citām pierakstītām atmiņām, kā arī uz 1731. gadā izdoto Voltēra Kārļa XII biogrāfiju.

1941. gadā izdevis romāna Röda Orm pirmo daļu, bet 1945. gadā - šī romāna otro daļu. Vēsturiskais romāns, kas apraksta vikinga piedzīvojumos Skandināvijā kristietības ieviešanas laikmetā, kļuva par vienu no pašiem lasītākajiem zviedru romāniem. 1991. gadā izdevniecība "Liesma" izdeva šo grāmatu latviešu valodā ar nosaukumu "Sarkanais pūķis".

1953. gadā izdevis atmiņu krājumu "Paradīze, kādu es to atceros" (). Pēc autora nāves 1954. gadā tika izdoti vairāki viņa eseju un dzejoļu krājumi.

Literārie darbi 
 "Tärningkast", 1923
 "Legenden om Babel", 1925
 "Litteratörer och militärer", 1929
 "Karl XII’s levnad", 1938
 "Silversköldarna", 1931
 "Röda Orm", 1941/1945
 "Den lustgård som jag minns", 1953
 "Folk som sjöng, och andra essäer", 1955
 "Konsten att läsa", 1960
 "Inför kvinnan ställd", 1964

Atsauces

Ārējās saites 

 Frans G. Bengtsson (1894–1954)

Zviedru valodā rakstošie
Zviedru rakstnieki
Zviedrijas šahisti
Franss Gunnars Bengtsons ( ; dzimis , miris ) bija zviedru rakstnieks , esejists , dzejnieks . Uzrakstījis vienu no pazīstamākajām Zviedrijas karaļa Kārļa XII biogrāfijām , kā arī daudzus vēsturiskos romānus . Biogrāfija Jaunībā aizrāvies ar šahu . gada Ziemeļu šaha kongresa Kopenhāgenā B turnīra dalībnieks , taču vēlākajos gados rakstnieka darbība nav ļāvusi piedalīties nopietnos šaha turnīros . Savas literārās gaitas sācis ar vēsturisku aprakstu publikāciju žurnālā Ord och Bild gadā . Pirmais Bengtsona dzejoļu krājums " Kauliņu spēle " ( ) iznācis gadā , bet gadā izdevis otro dzejoļu krājumu - " Bābeles leģendas " ( ) . Savos dzejoļos izmantojis senlaicīgas dzejas formas , tajā skaitā sonetu . gadā kļuvis plašāk pazīstams pēc sava vēsturisko eseju krājuma " Literāti un karavīri " ( ) publikācijas . gadā publicējis karaļa Kārļa XII biogrāfiju divos sējumos , kura saņēmusi lasītāju atzinību un Zviedrijas Akadēmijas ( ) prēmiju . Vēsturiskais darbs lielā mērā balstījies uz Kārļa XII karavīru un virsnieku dienasgrāmatām un citām pierakstītām atmiņām , kā arī uz gadā izdoto Voltēra Kārļa XII biogrāfiju . 1941. gadā izdevis romāna Röda Orm pirmo daļu , bet gadā - šī romāna otro daļu . Vēsturiskais romāns , kas apraksta vikinga piedzīvojumos Skandināvijā kristietības ieviešanas laikmetā , kļuva par vienu no pašiem lasītākajiem zviedru romāniem . gadā izdevniecība " Liesma " izdeva šo grāmatu latviešu valodā ar nosaukumu " Sarkanais pūķis " . 1953. gadā izdevis atmiņu krājumu " Paradīze , kādu es to atceros " ( ) . Pēc autora nāves gadā tika izdoti vairāki viņa eseju un dzejoļu krājumi . Literārie darbi " Tärningkast " , " Legenden om Babel " , " Litteratörer och militärer " , " Karl XII ’ s levnad " , " Silversköldarna " , " Röda Orm " , 1945 " Den lustgård som jag minns " , " Folk som sjöng , och andra essäer " , " Konsten att läsa " , " Inför kvinnan ställd " , Atsauces Ārējās saites Frans G. Bengtsson1954 ) Zviedru valodā rakstošie Zviedru rakstnieki Zviedrijas šahisti