Areja
Areja jeb interareja ir pleckāju čaulas vāka (parasti vēdera jeb ventrālā vāka) gludā daļa, kas no abām pusēm norobežo deltīriju. Arejas virsma parasti ir plakana vai cilindiski izliekta. Tās ārējās malas var būt krasi norobežotas no pārējā čaulas vāka virsmas ar taisnām vai ieliektām šķautnēm jeb pleciņiem. Arejai parasti ir trīsstūrveida forma. Reizēm tā var būt izstiepta platumā taisnstūra veidā. Ļoti zemu areju sauc par līnijveida areju. Dažiem pleckājiem no Strophomenīdu (Mekella, Geyerella), Produktīdu (Aulosteges, Richthofenia), Spiriferīdu (Cyrtina) un Terebratulīdu (Terebrirostra) kārtām arejas var būt ļoti augstas un pat pārsniegt pārējās čaulas vāka augstumu. Dažām Strophomenīdu un Produktīdu pleckāju arejām ir novērojamas taisnas līnijas, kas nāk no virsotnes un sadala arejas abas puses divās daļās. Tādā veidā nodalītā iekšējā daļa tiek saukta par sekundāro areju. Tai ir nedaudz atšķirīgs ornamentējums (vertikāls švīkājums), nekā ārējai daļai.

Galerija 

Pleckāju morfoloģija
Areja jeb interareja ir pleckāju čaulas vāka ( parasti vēdera jeb ventrālā vāka ) gludā daļa , kas no abām pusēm norobežo deltīriju . Arejas virsma parasti ir plakana vai cilindiski izliekta . Tās ārējās malas var būt krasi norobežotas no pārējā čaulas vāka virsmas ar taisnām vai ieliektām šķautnēm jeb pleciņiem . Arejai parasti ir trīsstūrveida forma . Reizēm tā var būt izstiepta platumā taisnstūra veidā . Ļoti zemu areju sauc par līnijveida areju . Dažiem pleckājiem no Strophomenīdu ( Mekella , Geyerella ) , Produktīdu ( Aulosteges , Richthofenia ) , Spiriferīdu ( Cyrtina ) un Terebratulīdu ( Terebrirostra ) kārtām arejas var būt ļoti augstas un pat pārsniegt pārējās čaulas vāka augstumu . Dažām Strophomenīdu un Produktīdu pleckāju arejām ir novērojamas taisnas līnijas , kas nāk no virsotnes un sadala arejas abas puses divās daļās . Tādā veidā nodalītā iekšējā daļa tiek saukta par sekundāro areju . Tai ir nedaudz atšķirīgs ornamentējums ( vertikāls švīkājums ) , nekā ārējai daļai . Galerija Pleckāju morfoloģija