Brētliņa
Brētliņa jeb Eiropas brētliņa (Sprattus sprattus) ir siļķu dzimtas (Clupeidae) zivs, kas sastopama Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos, Eiropas un Ziemeļāfrikas piekrastes jūrās. Vistālāk ziemeļos tā mājo Lofotu salu arhipelāgā pie Norvēģijas krastiem, Britu salu rietumos, Ziemeļu un Baltijas jūrā, dienvidos izplatība sasniedz Maroku un Vidusjūras ziemeļus, Adrijas un Melno jūru.

Brētliņas ir nozīmīgs zvejas objekts Baltijas jūras valstīm. Tās izmanto sālītas, kūpinātas, ceptas, vārītas un sagatavotas dažādos konservos. Iecienītākie izstrādājumi Latvijā ir ķilavas un šprotes eļļā.

Latvijā 

Baltijas jūrā mājo viena no brētliņas divām pasugām — Baltijas brētliņa (Sprattus sprattus balticus). Tā masveidīgi sastopama visā Baltijas jūrā, izņemot jūras līču atsāļotākos rajonus.

Izskats 
Brētliņas ir maza auguma, sudrabainas zivtiņas ar tumšu, zilganzaļu, gandrīz melnu muguru. Ķermenis viegli sāniski saplacināts, proporcionāli garš. Galva sīka, arī apakšžoklis smalks. Lemeškauls bez zobiem. Uz vēdera asas, ķīļveida zvīņas. Žaunu vāka aizmugurējā mala noapaļota. Vēdera spuras ar 7—8 mīkstiem stariem, sākas pirms muguras spuras. Brētliņas garums ir 8—17 cm (parasti ap 12 cm), svars 25 g.

Uzvedība un barība 
Brētliņa ir pelaģiska jūras zivs. Uzturas krasta joslā, bieži seklos ūdeņos, sēkļu tuvumā. Izvairās no stipri atsāļotiem rajoniem. Veido lielus barus, kas migrē no ziemas barošanās vietām uz vasaras nārstošanas vietām. Tomēr migrācijas ir nelielas. Ziemā uzturas 70—100 m dziļumā, kur ūdens temperatūra ir 3—5° C. Pavasarī, vasaras sākumā migrē uz ūdens virsējiem slāņiem, kur uzturas virs termoķīļa (līdz 30 m dziļumam), rudenī atkal atgriežas dziļumā. Atkarībā no sezonas dienā veido barus šaurā joslā dziļumā vai arī ūdens augšējos slāņos. Ziemā, pavasarī un rudenī naktīs izteiktas diennakts vertikālās migrācijas. Barojas ar zooplanktonu, galvenokārt ar vēžveidīgajiem.

Vairošanās 
Dzimumgatavību brētliņa sasniedz 2—3 gadu vecumā. Nārsto krasta tuvumā vai atklātā jūrā, bet ne tālāk par 100 km no krasta. Nārsts no marta līdz augustam virs ieplakām (10—20 m dziļumā), kur ūdens sāļums ir ne mazāks par 5% un ūdens temperatūra 3,5—14° C. Auglība 6—14 tūkst. ikru, tos nērš 6—9 porcijās ik pēc 8—10 dienām. Ikri un kāpuri pelaģiski. Kāpuru garums izšķiļoties 2—3,6 mm. Kāpuru metamorfoze notiek pēc 6—8 nedēļām, kad tie sasnieguši 30—40 mm garumu. Brētliņa var sasniegt 17 gadu vecumu.

Sistemātika 
Brētliņai ir 2 pasugas:
Baltijas brētliņa (Sprattus sprattus balticus)
Eiropas brētliņa (Sprattus sprattus sprattus)

Atsauces

Ārējās saites 
Baltijas brētliņa
Latvijas Daba: Siļķveidīgās zivis
Fact Sheets: Sprattus sprattus (Linnaeus, 1758)
IUCN: Sprattus sprattus
Nature Gate: Sprat

Brētliņas
Latvijas zivis
Eiropas zivis
Āfrikas zivis
Baltijas jūras fauna
Vidusjūras fauna
Atlantijas okeāna fauna
Brētliņa jeb Eiropas brētliņa ( Sprattus sprattus ) ir siļķu dzimtas ( Clupeidae ) zivs , kas sastopama Atlantijas okeāna ziemeļaustrumos , Eiropas un Ziemeļāfrikas piekrastes jūrās . Vistālāk ziemeļos tā mājo Lofotu salu arhipelāgā pie Norvēģijas krastiem , Britu salu rietumos , Ziemeļu un Baltijas jūrā , dienvidos izplatība sasniedz Maroku un Vidusjūras ziemeļus , Adrijas un Melno jūru . Brētliņas ir nozīmīgs zvejas objekts Baltijas jūras valstīm . Tās izmanto sālītas , kūpinātas , ceptas , vārītas un sagatavotas dažādos konservos . Iecienītākie izstrādājumi Latvijā ir ķilavas un šprotes eļļā . Latvijā Baltijas jūrā mājo viena no brētliņas divām pasugām — Baltijas brētliņa ( Sprattus sprattus balticus ) . Tā masveidīgi sastopama visā Baltijas jūrā , izņemot jūras līču atsāļotākos rajonus . Izskats Brētliņas ir maza auguma , sudrabainas zivtiņas ar tumšu , zilganzaļu , gandrīz melnu muguru . Ķermenis viegli sāniski saplacināts , proporcionāli garš . Galva sīka , arī apakšžoklis smalks . Lemeškauls bez zobiem . Uz vēdera asas , ķīļveida zvīņas . Žaunu vāka aizmugurējā mala noapaļota . Vēdera spuras ar8 mīkstiem stariem , sākas pirms muguras spuras . Brētliņas garums ir17 cm ( parasti apcm ) , svarsg . Uzvedība un barība Brētliņa ir pelaģiska jūras zivs . Uzturas krasta joslā , bieži seklos ūdeņos , sēkļu tuvumā . Izvairās no stipri atsāļotiem rajoniem . Veido lielus barus , kas migrē no ziemas barošanās vietām uz vasaras nārstošanas vietām . Tomēr migrācijas ir nelielas . Ziemā uzturas 100 m dziļumā , kur ūdens temperatūra ir5 ° C . Pavasarī , vasaras sākumā migrē uz ūdens virsējiem slāņiem , kur uzturas virs termoķīļa ( līdzm dziļumam ) , rudenī atkal atgriežas dziļumā . Atkarībā no sezonas dienā veido barus šaurā joslā dziļumā vai arī ūdens augšējos slāņos . Ziemā , pavasarī un rudenī naktīs izteiktas diennakts vertikālās migrācijas . Barojas ar zooplanktonu , galvenokārt ar vēžveidīgajiem . Vairošanās Dzimumgatavību brētliņa sasniedz3 gadu vecumā . Nārsto krasta tuvumā vai atklātā jūrā , bet ne tālāk parkm no krasta . Nārsts no marta līdz augustam virs ieplakām20 m dziļumā ) , kur ūdens sāļums ir ne mazāks par un ūdens temperatūra5 —14 ° C . Auglība14 tūkst. ikru , tos nērš9 porcijās ik pēc10 dienām . Ikri un kāpuri pelaģiski . Kāpuru garums izšķiļoties3,6 mm . Kāpuru metamorfoze notiek pēc8 nedēļām , kad tie sasnieguši40 mm garumu . Brētliņa var sasniegtgadu vecumu . Sistemātika Brētliņai irpasugas : Baltijas brētliņa ( Sprattus sprattus balticus ) Eiropas brētliņa ( Sprattus sprattus sprattus ) Atsauces Ārējās saites Baltijas brētliņa Latvijas Daba : Siļķveidīgās zivis Fact Sheets : Sprattus sprattus ( Linnaeus , IUCN : Sprattus sprattus Nature Gate : Sprat Brētliņas Latvijas zivis Eiropas zivis Āfrikas zivis Baltijas jūras fauna Vidusjūras fauna Atlantijas okeāna fauna