Eduards Zīslaks
Mihaels Kārlis Eduards Zīslaks (, 1850—1888) bija vācbaltiešu grāmatizdevējs. Grāmatu apgāda īpašnieks Jelgavā (1875–1888). Ieviesa no titullapas atšķirīgu grāmatu vāku, krāsainu salikumu un tipogrāfiskus ornamentus, gravētus burtu iniciāļus.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1850. gada 29. (17. pēc VS) oktobrī Jelgavas amatnieka Johana Zīslaka ģimenē.  Mācījās Jelgavas reālskolā, pēc tam bija Kurzemes guberņas spiestuvē māceklis Jelgavā (1867–1870), turpināja apgūt iespiedēja prasmi Pēterburgā, Vīnē, Minhenē, Parīzē un Leipcigā (1870–1875).

Pēc atgriešanās dzimtenē 1875. gadā Jelgavā atvēra savu apgādu un moderni aprīkotu spiestuvi. 1880. gadā kļuva par Jelgavas Latviešu biedrības biedru. 1881. gadā ieguva atļauju ierīkot spiestuvi ar tvaika mašīnu. Spiestuve pieņēma pasūtinājumus no Pūcīšu Ģederta, Bernharda Dīriķa, Latviešu biedrības Derīgu grāmatu nodaļas, Indriķa Alunāna, J. Dravnieka, Māteru Jura grāmatu apgādiem. 

Miris 1888. gada 1. oktobrī (19. septembrī pēc VS) Jelgavā, apglabāts Jelgavas Jāņa kapos.
1893. gadā Zīslaka spiestuvi nopirka Jēkabs Dravnieks.

Izdevējdarbība 

Izdeva J. V. Gētes "Lapsa Kūmiņš" E. Dinsberga tulkojumā (1879) ar vācu oriģinālizdevumam darinātajām V. Kaulbaha ilustrācijām, J. Lautenbaha-Jūsmiņa "Zalkša līgava" (1880), A. Bīlenšteina "Latviešu mīklas" (1883),"Latviešu kalendāru" ar literāro pielikumu (no 1877), pirmo latviešu ilustrēto žurnālu "Pagalms" (1880-1884), Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas "Rakstu krājumu" (2-5, 1884-1889), F. Brīvzemnieka "Mūsu tautas pasakas" (1887), Ausekļa "Rakstus" (1-2), A. Pumpura "Lāčplēsi" (abi 1888), žurnālu "Austrums" (no 1887).

Atsauces 

Latvijas izdevēji
Jelgavā dzimušie
Mihaels Kārlis Eduards Zīslaks ( , 1888 ) bija vācbaltiešu grāmatizdevējs . Grāmatu apgāda īpašnieks Jelgavā1888 ) . Ieviesa no titullapas atšķirīgu grāmatu vāku , krāsainu salikumu un tipogrāfiskus ornamentus , gravētus burtu iniciāļus . Dzīvesgājums Dzimis gada pēc VS ) oktobrī Jelgavas amatnieka Johana Zīslaka ģimenē . Mācījās Jelgavas reālskolā , pēc tam bija Kurzemes guberņas spiestuvē māceklis Jelgavā1870 ) , turpināja apgūt iespiedēja prasmi Pēterburgā , Vīnē , Minhenē , Parīzē un Leipcigā1875 ) . Pēc atgriešanās dzimtenē gadā Jelgavā atvēra savu apgādu un moderni aprīkotu spiestuvi . gadā kļuva par Jelgavas Latviešu biedrības biedru . gadā ieguva atļauju ierīkot spiestuvi ar tvaika mašīnu . Spiestuve pieņēma pasūtinājumus no Pūcīšu Ģederta , Bernharda Dīriķa , Latviešu biedrības Derīgu grāmatu nodaļas , Indriķa Alunāna , J. Dravnieka , Māteru Jura grāmatu apgādiem . Miris gada oktobrī septembrī pēc VS ) Jelgavā , apglabāts Jelgavas Jāņa kapos . 1893. gadā Zīslaka spiestuvi nopirka Jēkabs Dravnieks . Izdevējdarbība Izdeva J. V. Gētes " Lapsa Kūmiņš " E. Dinsberga tulkojumāar vācu oriģinālizdevumam darinātajām V. Kaulbaha ilustrācijām , J. Lautenbaha-Jūsmiņa " Zalkša līgava " A. Bīlenšteina " Latviešu mīklas " " Latviešu kalendāru " ar literāro pielikumu ( no pirmo latviešu ilustrēto žurnālu " Pagalms " Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisijas " Rakstu krājumu " F. Brīvzemnieka " Mūsu tautas pasakas " Ausekļa " Rakstus " A. Pumpura " Lāčplēsi " ( abi žurnālu " Austrums " ( no Atsauces Latvijas izdevēji Jelgavā dzimušie