Marģers
Marģers (, ) vai Marģiris (, dzimis pēc 1275. gada, miris  1336. gadā) bija Žemaitijas kunigaitis (pēc 1290-1336), iespējams, Lietuvas dižkunigaišu Vīteņa un Ģedimina jaunākais brālis. 1336. gadā, nespējot pretoties krustnešiem aplenktajā Pilenes cietoksnī, viņš izdarīja pašnāvību kopā ar savu ģimeni.

Vārda cilme 
Personvārda Marģers izcelmi saista ar lietuviešu vārdiem margosios un girios.

Dzīvesgājums 
Marģera dzimšanas gads un izcelsme nav zināma. Tiek pieņemts, ka viņš bijis kunigaiša Butvīda dēls un dzimis starp 1275. un 1295. gadu, kad viņa tēvs uzvarēja Lietuvas kunigaišu cīņās, kas sekoja ķēniņa Traidena nogalināšanai 1282. gadā. Jādomā, ka tēva un vecāko brāļu valdīšanas laikā viņš kļuva par Žemaitijas valdnieku. 
Lietuvas krusta karu laikā viņa vecākais brālis Ģedimins 1323. gada 26. maijā parakstītajā vēsturē Hanzas savienības pilsētām sevi dēvēja par "lietuviešu un krievu karali, Zemgales kņazu un hercogu no Dieva žēlastības". 1324./1325. gadā Ģedimins izteica vēlmi kristīties, tomēr vēlāk atteicās no kristīšanās.
Uzskata, ka Marģers kā Ģedimina brālis un Žemaitijas kunigaitis vadījis savus karavīrus dižkunigaiša Ģedimina un Polijas karaļa Vladislava I 1326. gada karagājienā uz Brandenburgas markgrāfisti.  
 
Pirmo reizi viņu savā hronikā "Vēstures spogulis" (Ly Myreur des Histors) pieminēja beļģu rakstnieks Žans Dutremēzs (d'Outremeuse). Tur minēts, ka 1329. gadā Čehijas karalis Jans Luksemburgs uzbrukumā Medevagales pilij (castrum Medewagilin) cīnījies duelī ar žemaišu ķēniņu vārdā Margalis. Hronikā arī minēts, ka viņa dēls pārgājis kristiešu pusē un devies uz Franciju, kur apprecējis Klermonas grāfieni.  

1336. gada februārī Vācu ordenis organizēja lielu karagājienu uz Lietuvu, kurā piedalījās arī Brandenburgas markgrāfs Ludvigs V. Pēc Marburgas Viganda hronikas ziņām tajā piedalījās 200 dižciltīgu bruņinieku.
Viņi uzbruka Pilenes cietoksnim, kuru aizstāvēja 4000 karavīru. Redzot, ka aizstāvēšanās ir nesekmīga, pils aizstāvji to paši nodedzināja un izdarīja masu pašnāvību. Pēdējais pretojies kāds leišu ķēniņš, kas beigās nogalināja savu ģimeni un sevi.  
Savukārt Kaspars Šics (Caspar Schütz, ap 1540–1594) viņa nāvi precīzāk aprakstīja savā "Prūšu vēsturē" (Historia Rerum Prussicarum) un nosaucis viņu par Marģeru (Marger).

Piemiņa 
 Vladislavs Sirokomla (Syrokomla), poēma Margier. Poemat z dziejów Litwy (1855)
 Konstantīns Gorskis uzrakstīja operu Margier (1905, pirmizrāde 1927)
 Vītauts Klova uzrakstīja operu Pilėnai (1955)

Atsauces 

Ģedimina dinastija
Lietuvas dižkunigaiši
Pašnāvnieki
Marģers ( , ) vai Marģiris ( , dzimis pēc gada , miris gadā ) bija Žemaitijas kunigaitis ( pēc iespējams , Lietuvas dižkunigaišu Vīteņa un Ģedimina jaunākais brālis . gadā , nespējot pretoties krustnešiem aplenktajā Pilenes cietoksnī , viņš izdarīja pašnāvību kopā ar savu ģimeni . Vārda cilme Personvārda Marģers izcelmi saista ar lietuviešu vārdiem margosios un girios . Dzīvesgājums Marģera dzimšanas gads un izcelsme nav zināma . Tiek pieņemts , ka viņš bijis kunigaiša Butvīda dēls un dzimis starp un gadu , kad viņa tēvs uzvarēja Lietuvas kunigaišu cīņās , kas sekoja ķēniņa Traidena nogalināšanai gadā . Jādomā , ka tēva un vecāko brāļu valdīšanas laikā viņš kļuva par Žemaitijas valdnieku . Lietuvas krusta karu laikā viņa vecākais brālis Ģedimins gada maijā parakstītajā vēsturē Hanzas savienības pilsētām sevi dēvēja par " lietuviešu un krievu karali , Zemgales kņazu un hercogu no Dieva žēlastības " ./ 1325. gadā Ģedimins izteica vēlmi kristīties , tomēr vēlāk atteicās no kristīšanās . Uzskata , ka Marģers kā Ģedimina brālis un Žemaitijas kunigaitis vadījis savus karavīrus dižkunigaiša Ģedimina un Polijas karaļa Vladislava I gada karagājienā uz Brandenburgas markgrāfisti . Pirmo reizi viņu savā hronikā " Vēstures spogulis " ( Ly Myreur des Histors ) pieminēja beļģu rakstnieks Žans Dutremēzs ( d' Outremeuse ) . Tur minēts , ka gadā Čehijas karalis Jans Luksemburgs uzbrukumā Medevagales pilij ( castrum Medewagilin ) cīnījies duelī ar žemaišu ķēniņu vārdā Margalis . Hronikā arī minēts , ka viņa dēls pārgājis kristiešu pusē un devies uz Franciju , kur apprecējis Klermonas grāfieni . 1336. gada februārī Vācu ordenis organizēja lielu karagājienu uz Lietuvu , kurā piedalījās arī Brandenburgas markgrāfs Ludvigs V. Pēc Marburgas Viganda hronikas ziņām tajā piedalījāsdižciltīgu bruņinieku . Viņi uzbruka Pilenes cietoksnim , kuru aizstāvējakaravīru . Redzot , ka aizstāvēšanās ir nesekmīga , pils aizstāvji to paši nodedzināja un izdarīja masu pašnāvību . Pēdējais pretojies kāds leišu ķēniņš , kas beigās nogalināja savu ģimeni un sevi . Savukārt Kaspars Šics ( Caspar Schütz , ap1594 ) viņa nāvi precīzāk aprakstīja savā " Prūšu vēsturē " ( Historia Rerum Prussicarum ) un nosaucis viņu par Marģeru ( Marger ) . Piemiņa Vladislavs Sirokomla ( Syrokomla ) , poēma Margier . Poemat z dziejów Litwy Konstantīns Gorskis uzrakstīja operu Margier pirmizrāde Vītauts Klova uzrakstīja operu Pilėnai Atsauces Ģedimina dinastija Lietuvas dižkunigaiši Pašnāvnieki