Baltsvītru krustknābis
Baltsvītru krustknābis (Loxia leucoptera) ir neliela auguma žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputns, kas sastopams Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Izšķir divas pasugas.

Izplatība 

Baltsvītru krustknābis izplatīts Eirāzijas taigas zonā, no Eiropas ziemeļaustrumiem pāri Sibīrijai līdz Tālajiem Austrumiem. Ziemeļamerikā sastopams Aļaskā, Kanādā un ASV ziemeļos. 

Ziemo pārsvarā ligzdošanas areālā, taču veic arī klejojumus uz dienvidiem atkarībā no ciedru, lapegļu un egļu sēklu ražas.

Latvijā 
Baltsvītru krustknābis Latvijā rudens invāziju laikā ir regulārs ieceļotājs no ziemeļiem, taču skaits nav liels un atkarīgs no invāzijas stipruma. Spēcīgākas invāzijas atkārtojas aptuveni reizi septiņos gados. Latvijā ieklejo Eirāzijas pasuga L.l. bifasciata.

Izskats 
Baltsvītru krustknābis ir vidēji liels dziedātājputns ar īsām kājām un škeltu asti. Ķermeņa garums 14,5—17 cm, spārnu plētums 26—27 cm, svars 24—40 g.

Baltsvītru krustknābis ir mazāks un košāks kā citi krustknābji. Arī tā krusteniskais knābis, kas piemērots, lai no čiekuriem izlobītu sēklas, ir slaidāks un mazāks nekā citiem krustknābjiem. Apakšējā knābja daļa augšējo daļu visbiežāk krusto pa labo pusi (apmēram 3 reizes biežāk nekā pa kreiso pusi).

Raksturīgs dzimumu dimorfisms. Tēviņa ķermeņa apspalvojums koši sarkans, mātītes dzeltenzaļš. Uz melnajiem spārniem divas platas, baltas joslas, kas virzienā uz muguru kļūst platākas. Jaunie putni pelēkbrūni ar tumši brūnām svītrām. Kājas brūnas, knābis gaiši brūns, acis tumši brūnas. Aste melna, zemaste balta.

Baltsvītru krustknābis apspalvojumu maina vienu reizi gadā, parasti rudenī. Uz tēviņa jauno sarkano spalvu virsmas ir sīki, bezpigmenta akotiņi, tādēļ rudenī tēviņš izskatās gaiši sārts. Kad akotiņi nodilst, apspalvojums kļūst koši sarkans.

Uzvedība 
Baltsvītru krustknābis mājo biezos skujkoku mežos. Atkarībā no izplatības reģiona īpaši iecienīti ir egļu un lapegļu, vai priežu meži. Reizēm uzturas lapu koku mežos, ja pietrūkst iecienīto skujkoku sēklu.

Barība 
Barojas ar skujkoku (iecienītākās egļu un lapegļu), alkšņu un bērzu sēklām, pumpuriem, egļu zaru jaunajiem dzinumiem un pīlādžu ogām. Nelielos daudzumos barojas arī ar bezmugurkaulniekiem un kāpuriem. Katru dienu krustknābis apēd līdz 3000 sēkliņām. Uz ceļiem mēdz uzlasīt smalku granti un sāli. Barojas, uzturoties baros.

Ligzdošana 

Baltsvītru krustknābim nav noteikta ligzdošanas sezona. Ligzdošana var notikt jebkurā gada mēnesī, ziemas mēnešus ieskaitot, ja tikai ir pietiekami daudz barības. Visbiežāk no februāra līdz maija vidum. Kausveida ligzda vīta no zariņiem, sausas zāles, ķērpjiem, sūnām, praulu gabaliņiem un bērza mizas tāsiņām. No iekšpuses izklāta ar saknītēm, ķērpjiem, mizu plūksnām, dzīvnieku vilnu un spalvām. Tā atrodas kādā augstā skujkokā, paslēpta zem kupliem, bieziem zariem, cieši blakus stumbram, apmēram 2—20 m augstumā. Ļoti retos gadījumos ligzda atrodas zara galā.

Gadā 1—2 perējumi. Dējumā 2—5 zilizaļas vai baltas olas ar tumšiem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 14—15 dienas, perē tikai mātīte. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki, bet reizēm tikai tēviņš, ja mātīte perē nākamo dējumu. Jaunie putni izlido 22—24 dienu vecumā.

Sistemātika 
Baltsvītru krustknābim ir 2 pasugas:
Loxia leucoptera leucoptera — nominālpasuga, sastopams Aļaskā, Kanādā un ASV ziemeļos;
Loxia leucoptera bifasciata — sastopams no Eiropas ziemeļiem līdz Sibīrijas austrumiem un Ķīnas ziemeļaustrumiem.

Atsauces

Ārējās saites
Latvijas Daba: Baltsvītru krustknābis
Xeno-Canto: Two-barred Crossbill Loxia leucoptera Gmelin, JF, 1789
Avibase: White-winged Crossbill Loxia leucoptera Gmelin, JF, 1789
IBC: Two-barred Crossbill Loxia leucoptera
iNaturalist: White-winged Crossbill Loxia leucoptera

Krustknābji
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Ziemeļamerikas putni
Baltsvītru krustknābis ( Loxia leucoptera ) ir neliela auguma žubīšu dzimtas ( Fringillidae ) dziedātājputns , kas sastopams Eirāzijā un Ziemeļamerikā . Izšķir divas pasugas . Izplatība Baltsvītru krustknābis izplatīts Eirāzijas taigas zonā , no Eiropas ziemeļaustrumiem pāri Sibīrijai līdz Tālajiem Austrumiem . Ziemeļamerikā sastopams Aļaskā , Kanādā un ASV ziemeļos . Ziemo pārsvarā ligzdošanas areālā , taču veic arī klejojumus uz dienvidiem atkarībā no ciedru , lapegļu un egļu sēklu ražas . Latvijā Baltsvītru krustknābis Latvijā rudens invāziju laikā ir regulārs ieceļotājs no ziemeļiem , taču skaits nav liels un atkarīgs no invāzijas stipruma . Spēcīgākas invāzijas atkārtojas aptuveni reizi septiņos gados . Latvijā ieklejo Eirāzijas pasuga L.l. bifasciata . Izskats Baltsvītru krustknābis ir vidēji liels dziedātājputns ar īsām kājām un škeltu asti . Ķermeņa garums5 — 17 cm , spārnu plētums27 cm , svars40 g. Baltsvītru krustknābis ir mazāks un košāks kā citi krustknābji . Arī tā krusteniskais knābis , kas piemērots , lai no čiekuriem izlobītu sēklas , ir slaidāks un mazāks nekā citiem krustknābjiem . Apakšējā knābja daļa augšējo daļu visbiežāk krusto pa labo pusi ( apmēramreizes biežāk nekā pa kreiso pusi ) . Raksturīgs dzimumu dimorfisms . Tēviņa ķermeņa apspalvojums koši sarkans , mātītes dzeltenzaļš . Uz melnajiem spārniem divas platas , baltas joslas , kas virzienā uz muguru kļūst platākas . Jaunie putni pelēkbrūni ar tumši brūnām svītrām . Kājas brūnas , knābis gaiši brūns , acis tumši brūnas . Aste melna , zemaste balta . Baltsvītru krustknābis apspalvojumu maina vienu reizi gadā , parasti rudenī . Uz tēviņa jauno sarkano spalvu virsmas ir sīki , bezpigmenta akotiņi , tādēļ rudenī tēviņš izskatās gaiši sārts . Kad akotiņi nodilst , apspalvojums kļūst koši sarkans . Uzvedība Baltsvītru krustknābis mājo biezos skujkoku mežos . Atkarībā no izplatības reģiona īpaši iecienīti ir egļu un lapegļu , vai priežu meži . Reizēm uzturas lapu koku mežos , ja pietrūkst iecienīto skujkoku sēklu . Barība Barojas ar skujkoku ( iecienītākās egļu un lapegļu ) , alkšņu un bērzu sēklām , pumpuriem , egļu zaru jaunajiem dzinumiem un pīlādžu ogām . Nelielos daudzumos barojas arī ar bezmugurkaulniekiem un kāpuriem . Katru dienu krustknābis apēd līdzsēkliņām . Uz ceļiem mēdz uzlasīt smalku granti un sāli . Barojas , uzturoties baros . Ligzdošana Baltsvītru krustknābim nav noteikta ligzdošanas sezona . Ligzdošana var notikt jebkurā gada mēnesī , ziemas mēnešus ieskaitot , ja tikai ir pietiekami daudz barības . Visbiežāk no februāra līdz maija vidum . Kausveida ligzda vīta no zariņiem , sausas zāles , ķērpjiem , sūnām , praulu gabaliņiem un bērza mizas tāsiņām . No iekšpuses izklāta ar saknītēm , ķērpjiem , mizu plūksnām , dzīvnieku vilnu un spalvām . Tā atrodas kādā augstā skujkokā , paslēpta zem kupliem , bieziem zariem , cieši blakus stumbram , apmēram20 m augstumā . Ļoti retos gadījumos ligzda atrodas zara galā . Gadā2 perējumi . Dējumā5 zilizaļas vai baltas olas ar tumšiem raibumiņiem . Inkubācijas periods ilgst15 dienas , perē tikai mātīte . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki , bet reizēm tikai tēviņš , ja mātīte perē nākamo dējumu . Jaunie putni izlido24 dienu vecumā . Sistemātika Baltsvītru krustknābim irpasugas : Loxia leucoptera leucoptera — nominālpasuga , sastopams Aļaskā , Kanādā un ASV ziemeļos ; Loxia leucoptera bifasciata — sastopams no Eiropas ziemeļiem līdz Sibīrijas austrumiem un Ķīnas ziemeļaustrumiem . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Baltsvītru krustknābis Xeno-Canto : Two -barred Crossbill Loxia leucoptera Gmelin , JF , Avibase : White-winged Crossbill Loxia leucoptera Gmelin , JF , IBC : Two -barred Crossbill Loxia leucoptera iNaturalist : White-winged Crossbill Loxia leucoptera Krustknābji Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni Ziemeļamerikas putni