Donas karaspēka apgabals
Donas karaspēka apgabals (, ) bija Krievijas Impērijas administratīvi-teritoriāla vienība, kura tika pārvaldīta pēc īpaša nolikuma un kurā liela daļa no iedzīvotājiem bija Donas kazaki kā īpaša etnosociāla grupa. Apgabals aizņēma Donas upes vidusteces un lejteces rajonus.

Tika izveidota 1786. gadā kā Donas karaspēka zeme (Земля Войска Донского). 1870. gadā tika nosaukta par Donas karaspēka apgabalu (Область Войска Донского). No 1918. līdz 1920. gadam teritorijā funkcionēja valstisks veidojuma Donas Vislielais karaspēks (Всевеликое войско Донское) jeb Donas republika. Apgabala galvaspilsēta līdz 1806. gadam bija Čerkaska (mūsdienās Staročerkaskas ciems Rostovas apgabalā), bet vēlāk — Novočerkaska. Pēc 1897. gada tautas skaitīšanas datiem, 152 700 kvadrātkilometru lielajā apgabalā dzīvoja 2 564 238 cilvēku, no tiem apmēram 40—45% bija kazaki. 66,8 % iedzīvotāju kā dzimtā bija norādīta krievu (lielkrievu) valoda, bet 28,1 % — ukraiņu (mazkrievu) valoda.

Līdz 18. gadsimtam Donas kazaki savus līderus (atamanus) ievēlēja un teritorija formāli nebija iekļauta Krievijas valstī, bet pēc Bulavina sacelšanās apspiešanas cars Pēteris I iekļāva teritoriju tieši Krievijas valstī, bet t.s. ieceltie atamani (наказной атаман) tika apstiprināti centralizēti. No 1909. līdz 1911. gadam Donas kazaku ieceltais atamans bija Rozulā dzimušais Frīdrihs (Fjodors) fon Taube. Pēc Februāra revolūcijas Donas kazaki par savu ievēlēto, ne vairs iecelto, atamanu izraudzījās Alekseju Kaļedinu, kurš, kad apgabalā uz neilgu laiku tika nodibināta Donas Padomju Republika, izdarīja pašnāvību. Nodibinoties Donas Vislielajam karaspēkam, par Donas kazaku līderi izvirzījās Pjotrs Krasnovs, kurš pēc boļševiku uzvaras devās trimdā.

Mūsdienās Donas karaspēka apgabala teritorija ietilpst Krievijā (gandrīz viss Rostovas apgabals un Volgogradas apgabala rietumu daļa), kā arī Ukrainā, tomēr gandrīz visu vēsturisko Donas karaspēka apgabala teritoriju Ukrainā faktiski kontrolē Doneckas tautas republika un Luhanskas tautas republika.

Atsauces un piezīmes

Ārējās saites 

Krievijas Impērijas guberņas
Krievijas vēsture
Ukrainas vēsture
Donas karaspēka apgabals ( , ) bija Krievijas Impērijas administratīvi -teritoriāla vienība , kura tika pārvaldīta pēc īpaša nolikuma un kurā liela daļa no iedzīvotājiem bija Donas kazaki kā īpaša etnosociāla grupa . Apgabals aizņēma Donas upes vidusteces un lejteces rajonus . Tika izveidota gadā kā Donas karaspēka zeme ( Земля Войска Донского ) . gadā tika nosaukta par Donas karaspēka apgabalu ( Область Войска Донского ) . No līdz gadam teritorijā funkcionēja valstisks veidojuma Donas Vislielais karaspēks ( Всевеликое войско Донское ) jeb Donas republika . Apgabala galvaspilsēta līdz gadam bija Čerkaska ( mūsdienās Staročerkaskas ciems Rostovas apgabalā ) , bet vēlāk — Novočerkaska . Pēc gada tautas skaitīšanas datiem , 700 kvadrātkilometru lielajā apgabalā dzīvoja564cilvēku , no tiem apmēram45 % bija kazaki. 8 % iedzīvotāju kā dzimtā bija norādīta krievu ( lielkrievu ) valoda , bet1 % — ukraiņu ( mazkrievu ) valoda . Līdz gadsimtam Donas kazaki savus līderus ( atamanus ) ievēlēja un teritorija formāli nebija iekļauta Krievijas valstī , bet pēc Bulavina sacelšanās apspiešanas cars Pēteris I iekļāva teritoriju tieši Krievijas valstī , bet t.s. ieceltie atamani ( наказной атаман ) tika apstiprināti centralizēti . No līdz gadam Donas kazaku ieceltais atamans bija Rozulā dzimušais Frīdrihs ( Fjodors ) fon Taube . Pēc Februāra revolūcijas Donas kazaki par savu ievēlēto , ne vairs iecelto , atamanu izraudzījās Alekseju Kaļedinu , kurš , kad apgabalā uz neilgu laiku tika nodibināta Donas Padomju Republika , izdarīja pašnāvību . Nodibinoties Donas Vislielajam karaspēkam , par Donas kazaku līderi izvirzījās Pjotrs Krasnovs , kurš pēc boļševiku uzvaras devās trimdā . Mūsdienās Donas karaspēka apgabala teritorija ietilpst Krievijā ( gandrīz viss Rostovas apgabals un Volgogradas apgabala rietumu daļa ) , kā arī Ukrainā , tomēr gandrīz visu vēsturisko Donas karaspēka apgabala teritoriju Ukrainā faktiski kontrolē Doneckas tautas republika un Luhanskas tautas republika . Atsauces un piezīmes Ārējās saites Krievijas Impērijas guberņas Krievijas vēsture Ukrainas vēsture