Džeimsa Veba kosmiskais teleskops
Džeimsa Veba kosmiskais teleskops (, JWST) ir kopīga Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas (NASA), Eiropas Kosmosa aģentūras (ESA) un Kanādas Kosmosa aģentūras (CSA) kosmiskā observatorija. To kosmosā palaida 2021. gada 25. decembrī.

Kosmiskā observatorija ir nosaukta bijušā NASA vadītāja Džeimsa Veba (James E. Webb) vārdā. Sākotnēji projekta nosaukums bija Next Generation Space Telescope (NGST).

No zinātniskās pētniecības viedokļa Džeimsa Veba kosmiskais teleskops tiek uzlūkots par Habla kosmiskā teleskopa pēcteci, kā arī no infrasarkano novērojumu viedokļa — par Spicera kosmiskā teleskopa pēcteci.

Kopsavilkums 
Projektu pārrauga trīs kosmiskās aģentūras: ASV Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija (NASA), Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA) un Kanādas Kosmosa aģentūra (CSA), un projektā ir iesaistītas vairāk kā 17 valstis. Kosmiskā teleskopa kopējās izmaksas bija aptuveni 9,5 miljardi ASV dolāru un tiek lēsts, ka papildus būs nepieciešams vairāk nekā 1 miljards ASV dolāru, lai to uzturētu turpmākos gadus.

JWST starta masa bija 6161 kg, tostarp paša spoguļa masa ir 705 kg ar kopējo platību 25 m2, tādējādi Džeimsa Veba kosmiskais teleskops ir  lielākā jebkad palaistā kosmiskā observatorija. Teleskopa primārais spogulis ir salikts no 18 mazākiem sešstūra formas spoguļiem, kas izgatavoti no berilija. Tie ir pārklāti ar plānu zelta kārtiņu, lai tādējādi pēc iespējas vairāk atstarotu Saules gaismu un nepārkarsētu zinātniskos instrumentus.

Džeimsa Veba kosmiskais teleskops darbosies galvenokārt infrasarkanajā spektrā. Tā kā teleskopa spoguļa diametrs ir 6,5 metri (Habla kosmiskā teleskopa spoguļa diametrs ir tikai 2,4 metri), tas dod iespēju detalizētāk novērot Visuma pirmsākumus un pētīt pirmatnējo galaktiku veidošanos, kā arī meklēt jaunas citplanētas. Tāpat tas būs spējīgs izšķirt citplanētu atmosfēru sastāvu ar nosacījumu, ja attiecīgo planētu būs iespējams novērot ar tranzīta metodi.

Kosmisko teleskopu sākotnēji bija paredzēts palaist 2018. gada decembrī, taču pēc vairāku starta termiņu pārcelšanas to beidzot plānoja palaist 2021. gada decembrī.

Misija 
Zinātniskās misijas ilgums varētu būt mērāms no 5 līdz 10 gadiem, kuras laikā ir paredzēts īstenot 4 būtiskus mērķus:
 Meklēt pirmās zvaigznes un agrīnās galaktikas, kas izveidojušās uzreiz pēc Lielā sprādziena;
 Noskaidrot, kā agrīnās galaktikas attīstījušās līdz mūsdienām;
 Novērot agrīno zvaigžņu un  planētu veidošanās procesu pēc Lielā sprādziena;
 Izpētīt fizikālo un ķīmisko sastāvu citplanētām, kas atrodas orbītā ap citām zvaigznēm, kā arī meklēt ārpuszemes dzīvības pazīmes Visumā.

Lidojuma gaita 

Džeimsa Veba kosmiskais teleskops  12:20:00 UTC tika palaists ar nesējraķeti Ariane 5 ECA (lidojums VA256) no Gviānas kosmiskā centra starta laukuma ELA-3.

30 dienu laikā pakāpeniski tika izvērstas teleskopa konstrukcijas daļas. 2022. gada 24. janvārī kosmiskais aparāts sasniedza Zemes un Saules Lagranža punktu L2. Nākamo nedēļu laikā instrumenti tiks atdzesēti līdz darba temperatūrai, un 5 mēnešu laikā paredzēts veikt testēšanas un kalibrēšanas procedūras.

Skatīt arī 
 Orbitālā observatorija
 Habla kosmiskais teleskops
 Spicera kosmiskais teleskops

Atsauces

Ārējās saites 

  
 Twitter profils 

Orbitālās observatorijas
NASA kosmiskie aparāti
ESA kosmiskie aparāti
Džeimsa Veba kosmiskais teleskops ( , JWST ) ir kopīga Nacionālās aeronautikas un kosmosa administrācijas ( NASA ) , Eiropas Kosmosa aģentūras ( ESA ) un Kanādas Kosmosa aģentūras ( CSA ) kosmiskā observatorija . To kosmosā palaida gada decembrī . Kosmiskā observatorija ir nosaukta bijušā NASA vadītāja Džeimsa Veba ( James E. Webb ) vārdā . Sākotnēji projekta nosaukums bija Next Generation Space Telescope ( NGST ) . No zinātniskās pētniecības viedokļa Džeimsa Veba kosmiskais teleskops tiek uzlūkots par Habla kosmiskā teleskopa pēcteci , kā arī no infrasarkano novērojumu viedokļa — par Spicera kosmiskā teleskopa pēcteci . Kopsavilkums Projektu pārrauga trīs kosmiskās aģentūras : ASV Nacionālā aeronautikas un kosmosa administrācija ( NASA ) , Eiropas Kosmosa aģentūra ( ESA ) un Kanādas Kosmosa aģentūra ( CSA ) , un projektā ir iesaistītas vairāk kāvalstis . Kosmiskā teleskopa kopējās izmaksas bija aptuveni5 miljardi ASV dolāru un tiek lēsts , ka papildus būs nepieciešams vairāk nekāmiljards ASV dolāru , lai to uzturētu turpmākos gadus . JWST starta masa bijakg , tostarp paša spoguļa masa irkg ar kopējo platībum2 , tādējādi Džeimsa Veba kosmiskais teleskops ir lielākā jebkad palaistā kosmiskā observatorija . Teleskopa primārais spogulis ir salikts nomazākiem sešstūra formas spoguļiem , kas izgatavoti no berilija . Tie ir pārklāti ar plānu zelta kārtiņu , lai tādējādi pēc iespējas vairāk atstarotu Saules gaismu un nepārkarsētu zinātniskos instrumentus . Džeimsa Veba kosmiskais teleskops darbosies galvenokārt infrasarkanajā spektrā . Tā kā teleskopa spoguļa diametrs ir5 metri ( Habla kosmiskā teleskopa spoguļa diametrs ir tikai4 metri ) , tas dod iespēju detalizētāk novērot Visuma pirmsākumus un pētīt pirmatnējo galaktiku veidošanos , kā arī meklēt jaunas citplanētas . Tāpat tas būs spējīgs izšķirt citplanētu atmosfēru sastāvu ar nosacījumu , ja attiecīgo planētu būs iespējams novērot ar tranzīta metodi . Kosmisko teleskopu sākotnēji bija paredzēts palaist gada decembrī , taču pēc vairāku starta termiņu pārcelšanas to beidzot plānoja palaist gada decembrī . Misija Zinātniskās misijas ilgums varētu būt mērāms nolīdzgadiem , kuras laikā ir paredzēts īstenotbūtiskus mērķus : Meklēt pirmās zvaigznes un agrīnās galaktikas , kas izveidojušās uzreiz pēc Lielā sprādziena ; Noskaidrot , kā agrīnās galaktikas attīstījušās līdz mūsdienām ; Novērot agrīno zvaigžņu un planētu veidošanās procesu pēc Lielā sprādziena ; Izpētīt fizikālo un ķīmisko sastāvu citplanētām , kas atrodas orbītā ap citām zvaigznēm , kā arī meklēt ārpuszemes dzīvības pazīmes Visumā . Lidojuma gaita Džeimsa Veba kosmiskais teleskops 20 : 00 UTC tika palaists ar nesējraķeti ArianeECA ( lidojums VA256 ) no Gviānas kosmiskā centra starta laukuma ELA -3. 30 dienu laikā pakāpeniski tika izvērstas teleskopa konstrukcijas daļas . gada janvārī kosmiskais aparāts sasniedza Zemes un Saules Lagranža punktu L2 . Nākamo nedēļu laikā instrumenti tiks atdzesēti līdz darba temperatūrai , unmēnešu laikā paredzēts veikt testēšanas un kalibrēšanas procedūras . Skatīt arī Orbitālā observatorija Habla kosmiskais teleskops Spicera kosmiskais teleskops Atsauces Ārējās saites Twitter profils Orbitālās observatorijas NASA kosmiskie aparāti ESA kosmiskie aparāti