Pallasa ķauķis
Pallasa ķauķis (Helopsaltes certhiola) ir neliela auguma sisinātājķauķu dzimtas (Locustellidae) dziedātājputns. Ligzdo un ziemo Āzijā, retumis mēdz ieklejot arī Eiropā, sasniedzot Lielbritāniju. Izdala 5 pasugas.

Izplatība 

Pallasa ķauķis ir gājputns. Ligzdo Sibīrijā, no Irtišas vidusposma rietumos līdz Kolimas baseinam un Ohotskas jūrai austrumos. Areāla rietumu mala ietver arī Kazahstānas austrumu daļu, bet dienvidu mala iesniedzas Ķīnas ziemeļrietumos, Mongolijas dienvidos un Ķīnas ziemeļaustrumos. Ziemo Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Indijas austrumiem un beidzot ar Indonēziju.

Latvijā 
Pallasa ķauķis Latvijā līdz šim novērots vienu reizi, 1971. gadā pie Papes ezera. Latvijā iegūtā putna pasuga nav noskaidrota. Tuvākās pasugas areāla rietumu daļā ir L.c.sparsimstriatus un L.c.rubescens.

Izskats 
Pallasa ķauķis ir vidēji liels sisinātājķauķis. Ķermeņa garums 13—14 cm, spārnu plētums 20—21 cm, svars 13—22 g.

Apspalvojums mugurpusē silti brūns ar tumšākām svītriņām (galva un virsaste nedaudz tumšākas), apakšpusē pelēkbalts bez svītrām, sāni ar gaiši brūnu tonējumu, zemaste gaiši brūna. Lidspalvu gali gan astei, gan spārniem ir balti. Reizēm kakla sānos daži tumši punktiņi. Virs acs gaiši brūna uzacs. Knābis pelēkbrūns, apakšējā daļa dzeltenīga. Kājas un acis gaiši brūnas. Abi dzimumi izskatās līdzīgi, tomēr tēviņa pakausis parasti ir pelēcīgāks nekā mātītei. Jaunajiem putniem atšķirībā no pieaugušajiem īpatņiem ir dzeltens vēders un raibumotas krūtis un pakakle.

Uzvedība 
Pallasa ķauķis uzturas mitrās, krūmainās pļavās ar garu zāli, parasti kādas ūdenstilpes, purva  vai slīkšņas tuvumā. Tas ir ļoti uzmanīgs un tramīgs, dabā grūti novērojams, slēpjoties garā zālē un krūmu apakšējos zaros. Līdzīgi kā citiem sisinātājķauķiem par tā klātbūtni parasti liecina putna dziedāšana. Atšķirībā no sisinātājķauķiem Pallasa ķauķa dziedāšana nav mehāniska, kukainim līdzīga sisināšana. Tā ir melodiska un dažāda. Dziedāšanas laikā tēviņš samērā bieži nosēžas zāļu stiebru galos vai augstākos krūmu zaros, vai paceļas īslaicīgi gaisā un atkal ienirst zālē.

Barība 

Pallasa ķauķis barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem, tos meklējot gan zālē, gan uz zemes, gan krūmu apakšējos zaros. Lido reti, ja to dara, tad tuvu gar zemi.

Ligzdošana 
Ligzdai kausveida forma, vīta no sausas zāles. No vienas puses ligzda piesegta ar sūnām. Atrodas uz zemes, paslēpta garā zālē, vai krūmu apakšējos zaros (līdz 20 cm augstumam).
Dējumā 4—7 rozīgas olas ar tumšiem, sarkanbrūniem raibumiņiem. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki.

Sistemātika 
Pallasa ķauķim ir 5 pasugas:
Helopsaltes certhiola certhiola — nominālpasuga, ligzdo Sibīrijas dienvidaustrumos (Aizbaikālā), Mongolijas austrumos un Ķīnas centrālās daļas ziemeļos;
Helopsaltes certhiola centralasiae — ligzdo no Kazahstānas austrumiem un Kirgizstānas ziemeļaustrumiem līdz Ķīnas rietumiem;
Helopsaltes certhiola minor — ligzdo Sibīrijas dienvidaustrumos (Amūras ielejā) un Ķīnas ziemeļaustrumos;
Helopsaltes certhiola rubescens — ligzdo Sibīrijas ziemeļos;
Helopsaltes certhiola sparsimstriatus — ligzdo no Sibīrijas dienvidrietumiem līdz centrālās daļas dienvidiem.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Pallasa ķauķis
Xeno-Canto: Pallas's Grasshopper Warbler Locustella certhiola (Pallas, 1811)
Bird Guides: Pallas's Grasshopper Warbler 
Avibase: Pallas's Grasshopper-Warbler Locustella certhiola (Pallas, 1811)
Our Beautiful World: Pallas's Grasshopper-warbler, Locustella certhiola
Певчий сверчок / Locustella certhiola

Austrumu sisinātājķauķi
Āzijas putni
Eiropas putni
Latvijas putni
Pallasa ķauķis ( Helopsaltes certhiola ) ir neliela auguma sisinātājķauķu dzimtas ( Locustellidae ) dziedātājputns . Ligzdo un ziemo Āzijā , retumis mēdz ieklejot arī Eiropā , sasniedzot Lielbritāniju . Izdalapasugas . Izplatība Pallasa ķauķis ir gājputns . Ligzdo Sibīrijā , no Irtišas vidusposma rietumos līdz Kolimas baseinam un Ohotskas jūrai austrumos . Areāla rietumu mala ietver arī Kazahstānas austrumu daļu , bet dienvidu mala iesniedzas Ķīnas ziemeļrietumos , Mongolijas dienvidos un Ķīnas ziemeļaustrumos . Ziemo Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā , sākot ar Indijas austrumiem un beidzot ar Indonēziju . Latvijā Pallasa ķauķis Latvijā līdz šim novērots vienu reizi , gadā pie Papes ezera . Latvijā iegūtā putna pasuga nav noskaidrota . Tuvākās pasugas areāla rietumu daļā ir L.c.sparsimstriatus un L.c.rubescens . Izskats Pallasa ķauķis ir vidēji liels sisinātājķauķis . Ķermeņa garums14 cm , spārnu plētums21 cm , svars22 g. Apspalvojums mugurpusē silti brūns ar tumšākām svītriņām ( galva un virsaste nedaudz tumšākas ) , apakšpusē pelēkbalts bez svītrām , sāni ar gaiši brūnu tonējumu , zemaste gaiši brūna . Lidspalvu gali gan astei , gan spārniem ir balti . Reizēm kakla sānos daži tumši punktiņi . Virs acs gaiši brūna uzacs . Knābis pelēkbrūns , apakšējā daļa dzeltenīga . Kājas un acis gaiši brūnas . Abi dzimumi izskatās līdzīgi , tomēr tēviņa pakausis parasti ir pelēcīgāks nekā mātītei . Jaunajiem putniem atšķirībā no pieaugušajiem īpatņiem ir dzeltens vēders un raibumotas krūtis un pakakle . Uzvedība Pallasa ķauķis uzturas mitrās , krūmainās pļavās ar garu zāli , parasti kādas ūdenstilpes , purva vai slīkšņas tuvumā . Tas ir ļoti uzmanīgs un tramīgs , dabā grūti novērojams , slēpjoties garā zālē un krūmu apakšējos zaros . Līdzīgi kā citiem sisinātājķauķiem par tā klātbūtni parasti liecina putna dziedāšana . Atšķirībā no sisinātājķauķiem Pallasa ķauķa dziedāšana nav mehāniska , kukainim līdzīga sisināšana . Tā ir melodiska un dažāda . Dziedāšanas laikā tēviņš samērā bieži nosēžas zāļu stiebru galos vai augstākos krūmu zaros , vai paceļas īslaicīgi gaisā un atkal ienirst zālē . Barība Pallasa ķauķis barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem , tos meklējot gan zālē , gan uz zemes , gan krūmu apakšējos zaros . Lido reti , ja to dara , tad tuvu gar zemi . Ligzdošana Ligzdai kausveida forma , vīta no sausas zāles . No vienas puses ligzda piesegta ar sūnām . Atrodas uz zemes , paslēpta garā zālē , vai krūmu apakšējos zaros ( līdzcm augstumam ) . Dējumā7 rozīgas olas ar tumšiem , sarkanbrūniem raibumiņiem . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki . Sistemātika Pallasa ķauķim irpasugas : Helopsaltes certhiola certhiola — nominālpasuga , ligzdo Sibīrijas dienvidaustrumos ( Aizbaikālā ) , Mongolijas austrumos un Ķīnas centrālās daļas ziemeļos ; Helopsaltes certhiola centralasiae — ligzdo no Kazahstānas austrumiem un Kirgizstānas ziemeļaustrumiem līdz Ķīnas rietumiem ; Helopsaltes certhiola minor — ligzdo Sibīrijas dienvidaustrumos ( Amūras ielejā ) un Ķīnas ziemeļaustrumos ; Helopsaltes certhiola rubescens — ligzdo Sibīrijas ziemeļos ; Helopsaltes certhiola sparsimstriatus — ligzdo no Sibīrijas dienvidrietumiem līdz centrālās daļas dienvidiem . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Pallasa ķauķis Xeno-Canto : Pallas' s Grasshopper Warbler Locustella certhiola ( Pallas , Bird Guides : Pallas' s Grasshopper Warbler Avibase : Pallas' s Grasshopper-Warbler Locustella certhiola ( Pallas , Our Beautiful World : Pallas' s Grasshopper-warbler , Locustella certhiola Певчий сверчок / Locustella certhiola Austrumu sisinātājķauķi Āzijas putni Eiropas putni Latvijas putni