Rīgas dome (2017—2020)
2017. gadā ievēlētā Rīgas dome bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde, kas darbojās līdz 2020. gada Rīgas domes vēlēšanām. Tā sastāvēja no 60 deputātiem un darbojās atjaunotajā Rātsnama ēkā Rātslaukumā 1, Vecrīgā.

Rīgas domes priekšsēdētājs sākotnēji bija Nils Ušakovs, bet sakarā ar aizdomām par kukuļdošanu 2019. gada 4. aprīlī viņu pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra rīkojuma atstādināja no amata. Tā paša gada 31. maijā par Rīgas Domes priekšsēdētāju kļuva Dainis Turlais, bet 20. jūnijā viņš neizturēja uzticības balsojumu. 19. augustā par Domes priekšsēdētāju kļuva līdzšinējais pienākumu izpildītājs Oļegs Burovs. Šīs notikumu sērijas laikā vairākas no Domes frakcijām sadalījās. Pēc 2019. gada 17. oktobra Rīgas Domē darbojās astoņas frakcijas. Bet kopš 2020. gada 22. februāra, līdz domes atlaišanas brīdim — arī pieci neatkarīgie deputāti.

2019. gada 6. decembrī pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Jura Pūces rosinājuma uzsāka Rīgas domes atlaišanas procedūru. 2020. gada sākumā dome apliecināja savu rīcībnespēju, nespējot vienoties par 2020. gada budžetu. 6. februārī kvoruma trūkuma dēļ nenotika jau trešā pēc kārtas sasauktā domes ārkārtas sēde, tādējādi dodot juridisku pamatu pašvaldības atlaišanai un ārkārtas vēlēšanām.

2020. gada 13. februārī Saeima atbalstīja Rīgas domes atlaišanu. 24. februārī Valsts prezidents Egils Levits izsludināja šo likumprojektu un 25. februārī tas stājās spēkā, padarot pirmdienu, 24. februāri, par pēdējo domes deputātu oficiālo darba dienu.

2017. gada Rīgas domes vēlēšanas 

Pēc 2017. gada Rīgas domes vēlēšanām Rīgas domē iekļuva deputāti no pieciem sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva partiju "Saskaņa" un "Gods kalpot Rīgai" kopīgais saraksts.

Pēc Ušakova atstādināšanas no amata 
Pamatojoties uz aizdomām par kukuļdošanu starp kompānijām "Škoda" un "Rīgas satiksme", pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra rīkojuma N. Ušakovs 2019. gada 4. aprīlī no amata tika atstādināts. 25. maijā notika 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā, kurās N. Ušakovu un priekšsēdētāja vietnieku Andri Ameriku ievēlēja Eiropas Parlamentā. Tā paša gada 31. maijā par Rīgas domes priekšsēdētāju kļuva Dainis Turlais, bet jau 20. jūnijā viņš neizturēja uzticības balsojumu. 19. augustā par domes priekšsēdētāju kļuva līdzšinējais pienākumu izpildītājs Oļegs Burovs.

Šo notikumu laikā vairākas no domes frakcijām sadalījās. 2019. gada 12. augustā Rīgas domē darbojās astoņas frakcijas un viena pie frakcijām nepiederoša deputāte, bet 16. decembrī — astoņas frakcijas.

Domes atlaišana 

2019. gada 6. decembrī Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Juris Pūce paziņoja, ka ir iesniedzis likumprojektu par Rīgas domes atlaišanu. Ja šim likumprojektam tiktu nodrošināts atbalsts gan valdībā, gan Saeimā, Rīgas domes vēlēšanas varētu notikt priekšlaicīgi, 2020. gada sākumā. 17. decembrī valdība atbalstīja Rīgas domes atlaišanu, bet 19. decembrī konceptuāli Saeima nobalsoja "par". No 16. janvāra līdz 14. februārim pēc 41 Saeimas deputāta pieprasījuma tika vākti Latvijas pilsoņu paraksti pret Saeimas koalīcijas ierosinātajiem grozījumiem par domju termiņu pagarināšanu ārkārtas vēlēšanu gadījumā. Tika savākti tikai 6035 no nepieciešamajiem 154 868 parakstiem.

Pēc tam, kad Rīgas domes koalīcijas partneri, partijas "Saskaņa" deputāti, pieprasīja Rīgas domes priekšsēdētāja O. Burova atstādināšanu no amata, 16. janvārī abi domes priekšsēdētāja vietnieki zaudēja uzticības balsojumā. 22. janvārī bija gaidāms vēl viens uzticības balsojums Rīgas pašvaldības vadītājam. Kaut arī uzticības balsojumi 2017. gadā ievēlētajā Rīgas domē bija notikuši regulāri, šoreiz to organizēja pozīcijas deputāti no partijas "Saskaņa", nevis opozīcija. Tomēr pēc Jāņa Ločmeļa paraksta atsaukšanas balsojumu pārcēla uz 6. februāri. Pēc tam, kad nebija iespējams nodrošināt kvorumu budžeta pieņemšanai, 5. februārī O. Burovs, kritizējot koalīcijas partnerus no partijas "Saskaņa", kopā ar opozīcijas deputātiem pieņēma lēmumu sasaukt ārkārtas sēdi, kurā arī netika savākts kvorums. Tāpat kvorums netika savākts arī 6. februāra O. Burova uzticības balsojumam. Līdz ar to, tā kā nenotika trīs domes sēdes pēc kārtas, radās tiesisks pamatojums Saeimai atlaist Rīgas domi. Pēc vairākkārtējas aizkavēšanās galīgais lēmums par Rīgas domes atlaišanu tika pieņemts 13. februārī. Kvorumu neizdevās savākt arī 20. februārī sasauktajā atkārtotajā sēdē par Burova atstādināšanu. Šī bija jau piektā domes sēde pēc kārtas, kas kvoruma trūkuma dēļ tika atzīta par nenotikušu.

13. februārī Neatkarīgo deputātu frakcijas deputāti iestājās Aleksandra Mirska partijā "Alternative". 21. februārī no partijas "Gods kalpot Rīgai" izstājās seši valdes locekļi: pieci Rīgas domes deputāti un Saeimas deputāte Jūlija Stepaņenko.

2019. gada 6. decembrī ministrs Juris Pūce paziņoja, ka ir iesniedzis likumprojektu par 2017. gadā ievēlētās Rīgas domes atlaišanu. 2020. gada 13. februārī to pieņēma Saeima, bet 24. februārī to apstiprināja valsts prezidents Egils Levits, līdz ar to Rīgas domes vēlēšanas notiks priekšlaicīgi.

24. februārī dome tika oficiāli atlaista un tās vietā tika izveidota pagaidu administrācija, kuras sastāvā ir Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas valsts sekretārs Edvīns Balševics, Finanšu ministrijas juridiskā departamenta direktors Artis Lapiņš un Tieslietu ministrijas juridiskā departamenta direktora vietnieks Aleksejs Remesovs.

Atsauces 

 
Latvijas pašvaldības
2017. gadā ievēlētā Rīgas dome bija Rīgas pilsētas pašpārvaldes augstākā iestāde , kas darbojās līdz gada Rīgas domes vēlēšanām . Tā sastāvēja nodeputātiem un darbojās atjaunotajā Rātsnama ēkā Rātslaukumā Vecrīgā . Rīgas domes priekšsēdētājs sākotnēji bija Nils Ušakovs , bet sakarā ar aizdomām par kukuļdošanu gada aprīlī viņu pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra rīkojuma atstādināja no amata . Tā paša gada maijā par Rīgas Domes priekšsēdētāju kļuva Dainis Turlais , bet jūnijā viņš neizturēja uzticības balsojumu . augustā par Domes priekšsēdētāju kļuva līdzšinējais pienākumu izpildītājs Oļegs Burovs . Šīs notikumu sērijas laikā vairākas no Domes frakcijām sadalījās . Pēc gada oktobra Rīgas Domē darbojās astoņas frakcijas . Bet kopš gada februāra , līdz domes atlaišanas brīdim — arī pieci neatkarīgie deputāti . 2019. gada decembrī pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Jura Pūces rosinājuma uzsāka Rīgas domes atlaišanas procedūru . gada sākumā dome apliecināja savu rīcībnespēju , nespējot vienoties par gada budžetu . februārī kvoruma trūkuma dēļ nenotika jau trešā pēc kārtas sasauktā domes ārkārtas sēde , tādējādi dodot juridisku pamatu pašvaldības atlaišanai un ārkārtas vēlēšanām . 2020. gada februārī Saeima atbalstīja Rīgas domes atlaišanu . februārī Valsts prezidents Egils Levits izsludināja šo likumprojektu un februārī tas stājās spēkā , padarot pirmdienu , februāri , par pēdējo domes deputātu oficiālo darba dienu . 2017. gada Rīgas domes vēlēšanas Pēc gada Rīgas domes vēlēšanām Rīgas domē iekļuva deputāti no pieciem sarakstiem . Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva partiju " Saskaņa " un " Gods kalpot Rīgai " kopīgais saraksts . Pēc Ušakova atstādināšanas no amata Pamatojoties uz aizdomām par kukuļdošanu starp kompānijām " Škoda " un " Rīgas satiksme " , pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra rīkojuma N. Ušakovs gada aprīlī no amata tika atstādināts . maijā notika gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā , kurās N. Ušakovu un priekšsēdētāja vietnieku Andri Ameriku ievēlēja Eiropas Parlamentā . Tā paša gada maijā par Rīgas domes priekšsēdētāju kļuva Dainis Turlais , bet jau jūnijā viņš neizturēja uzticības balsojumu . augustā par domes priekšsēdētāju kļuva līdzšinējais pienākumu izpildītājs Oļegs Burovs . Šo notikumu laikā vairākas no domes frakcijām sadalījās . gada augustā Rīgas domē darbojās astoņas frakcijas un viena pie frakcijām nepiederoša deputāte , bet decembrī — astoņas frakcijas . Domes atlaišana 2019. gada decembrī Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Juris Pūce paziņoja , ka ir iesniedzis likumprojektu par Rīgas domes atlaišanu . Ja šim likumprojektam tiktu nodrošināts atbalsts gan valdībā , gan Saeimā , Rīgas domes vēlēšanas varētu notikt priekšlaicīgi , gada sākumā . decembrī valdība atbalstīja Rīgas domes atlaišanu , bet decembrī konceptuāli Saeima nobalsoja " par " . No janvāra līdz februārim pēcSaeimas deputāta pieprasījuma tika vākti Latvijas pilsoņu paraksti pret Saeimas koalīcijas ierosinātajiem grozījumiem par domju termiņu pagarināšanu ārkārtas vēlēšanu gadījumā . Tika savākti tikaino nepieciešamajiem 868 parakstiem . Pēc tam , kad Rīgas domes koalīcijas partneri , partijas " Saskaņa " deputāti , pieprasīja Rīgas domes priekšsēdētāja O. Burova atstādināšanu no amata , janvārī abi domes priekšsēdētāja vietnieki zaudēja uzticības balsojumā . janvārī bija gaidāms vēl viens uzticības balsojums Rīgas pašvaldības vadītājam . Kaut arī uzticības balsojumi gadā ievēlētajā Rīgas domē bija notikuši regulāri , šoreiz to organizēja pozīcijas deputāti no partijas " Saskaņa " , nevis opozīcija . Tomēr pēc Jāņa Ločmeļa paraksta atsaukšanas balsojumu pārcēla uz februāri . Pēc tam , kad nebija iespējams nodrošināt kvorumu budžeta pieņemšanai , februārī O. Burovs , kritizējot koalīcijas partnerus no partijas " Saskaņa " , kopā ar opozīcijas deputātiem pieņēma lēmumu sasaukt ārkārtas sēdi , kurā arī netika savākts kvorums . Tāpat kvorums netika savākts arī februāra O. Burova uzticības balsojumam . Līdz ar to , tā kā nenotika trīs domes sēdes pēc kārtas , radās tiesisks pamatojums Saeimai atlaist Rīgas domi . Pēc vairākkārtējas aizkavēšanās galīgais lēmums par Rīgas domes atlaišanu tika pieņemts februārī . Kvorumu neizdevās savākt arī februārī sasauktajā atkārtotajā sēdē par Burova atstādināšanu . Šī bija jau piektā domes sēde pēc kārtas , kas kvoruma trūkuma dēļ tika atzīta par nenotikušu . 13. februārī Neatkarīgo deputātu frakcijas deputāti iestājās Aleksandra Mirska partijā " Alternative " . februārī no partijas " Gods kalpot Rīgai " izstājās seši valdes locekļi : pieci Rīgas domes deputāti un Saeimas deputāte Jūlija Stepaņenko . 2019. gada decembrī ministrs Juris Pūce paziņoja , ka ir iesniedzis likumprojektu par gadā ievēlētās Rīgas domes atlaišanu . gada februārī to pieņēma Saeima , bet februārī to apstiprināja valsts prezidents Egils Levits , līdz ar to Rīgas domes vēlēšanas notiks priekšlaicīgi . 24. februārī dome tika oficiāli atlaista un tās vietā tika izveidota pagaidu administrācija , kuras sastāvā ir Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas valsts sekretārs Edvīns Balševics , Finanšu ministrijas juridiskā departamenta direktors Artis Lapiņš un Tieslietu ministrijas juridiskā departamenta direktora vietnieks Aleksejs Remesovs . Atsauces Latvijas pašvaldības