Mstislavs Rostislavičs (Drosmīgais)
Mstislavs Rostislavičs (Drosmīgais) (, ap 1143-1180) bija Novgorodas kņazs no 1179. līdz 1180. gadam. Līdz tam bija Belgorodas (1161—1163, 1167—1171) un Smoļenskas kņazs (1175—1177).

1180. gadā Novgorodas kņazs Mstislavs Rostislavičs iebruka Ugaunijā un Tālavā.

Dzīvesgājums 
Dzimis ap 1043. gadu Smoļenskas kņaza Rostislava ģimenē. Nosaukts vectēva Mstislava Vladimiroviča vārdā, kas bija Novgorodas kņazs (1088—1117), vēlāk Kijivas lielkņazs (1125—1132). 
Arī viņa tēvs atkārtoti bija Kijivas lielkņazs (1154—1155, 1159—1161, 1161—1167), šajā laikā Mstislavu iecēla par Belgorodas kņazu (1161—1163, 1167—1171). 1168. gadā viņš piedalījās karagājienā pret polovciešiem, 1169. gadā piedalījās senkrievu kņazu savstarpējās cīņās Andreja Bogoļubska pusē, bet 1174.—1175. gadā Mstislava un Jaropolka Rostislaviču pusē cīņās par varu Vladimiras-Suzdaļas kņazistē.

Vēlāk bija Smoļenskas kņazs (1175—1177), bet 1179. gadā tika izvēlēts par Novgorodas kņazu. Jau tā paša gada nogalē viņš vadīja karagājienu pret pagāniem uz Čudu zemi (Ugauniju, Sakalu un Tālavu?), kurā piedalījušies ap 20 tūkstoši karavīru. 
 
Tālāk viņš devās (cauri Jersikai?) karagājienā uz Polocku, kas tolaik atradās Smoļenskas kņazu pakļautībā, tomēr viņu apturēja Smoļenskas karaspēks viņa brāļadēla Mstislava Romanoviča vadībā. 
Miris 1180. gada 14. jūnijā Novgorodā, apglabāts Sv. Sofijas katedrālē. Viņa dēli bija Novgorodas kņazs Mstislavs Mstislavičs un Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs, kas turpināja Novgorodas ekspansiju ugauņu un letgaļu zemēs.

Atsauces

Ārējās saites 
 Ипатьевская летопись par kņaza Mstislava valdīšanu

1180. gadā mirušie
Rurika dinastija
Novgorodas kņazi
Mstislavs Rostislavičs ( Drosmīgais ) ( , apbija Novgorodas kņazs no līdz gadam . Līdz tam bija Belgorodas1163, 1171 ) un Smoļenskas kņazs1177 ) . 1180. gadā Novgorodas kņazs Mstislavs Rostislavičs iebruka Ugaunijā un Tālavā . Dzīvesgājums Dzimis ap gadu Smoļenskas kņaza Rostislava ģimenē . Nosaukts vectēva Mstislava Vladimiroviča vārdā , kas bija Novgorodas kņazs1117 ) , vēlāk Kijivas lielkņazs1132 ) . Arī viņa tēvs atkārtoti bija Kijivas lielkņazs1155, 1161 , 1167 ) , šajā laikā Mstislavu iecēla par Belgorodas kņazu1163,1171 ) . gadā viņš piedalījās karagājienā pret polovciešiem , gadā piedalījās senkrievu kņazu savstarpējās cīņās Andreja Bogoļubska pusē , bet —1175. gadā Mstislava un Jaropolka Rostislaviču pusē cīņās par varu Vladimiras-Suzdaļas kņazistē . Vēlāk bija Smoļenskas kņazs1177 ) , bet gadā tika izvēlēts par Novgorodas kņazu . Jau tā paša gada nogalē viņš vadīja karagājienu pret pagāniem uz Čudu zemi ( Ugauniju , Sakalu un Tālavu ? ) , kurā piedalījušies aptūkstoši karavīru . Tālāk viņš devās ( cauri Jersikai ? ) karagājienā uz Polocku , kas tolaik atradās Smoļenskas kņazu pakļautībā , tomēr viņu apturēja Smoļenskas karaspēks viņa brāļadēla Mstislava Romanoviča vadībā . Miris gada jūnijā Novgorodā , apglabāts Sv. Sofijas katedrālē . Viņa dēli bija Novgorodas kņazs Mstislavs Mstislavičs un Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs , kas turpināja Novgorodas ekspansiju ugauņu un letgaļu zemēs . Atsauces Ārējās saites Ипатьевская летопись par kņaza Mstislava valdīšanu 1180. gadā mirušie Rurika dinastija Novgorodas kņazi