2023. gada Izraēlas-Hamās karš
2023. gada Izraēlas-Hamās karš sākās 2023. gada 7. oktobrī ap plkst. 6.30 pēc vietējā laika ar masveida raķešu uzbrukumu no Gazas joslas un bruņoto grupējumu iebrukumu valstī. Uzbrukuma laikā tika nogalināti vairāki Izraēlas karavīri, policisti un civiliedzīvotāji. Izraēlas valdība izsludināja ārkārtas stāvokli, bet valsts aizsardzības spēki veica atbildes triecienus Gazas joslā. Tāpat Izraēlas karavīri vairākās vietās iesaistījās kaujās ar iebrucējiem.

Palestīniešu uzbrukumi sekoja mēnešiem ilgām sadursmēm starp izraēliešiem un palestīniešiem, tostarp sadursmēm Dženinā un pie Aksas mošejas, kurās gāja bojā simtiem cilvēku.

Starptautiskā reakcija 

Lielākā daļa valstu, tostarp Rietumvalstis, nosodīja Hamās par vardarbību un raksturoja izmantoto taktiku kā terorismu, savukārt dažas musulmaņu valstis par eskalācijas galveno cēloni vainoja Izraēlu.

 Valsts prezidents Edgars Rinkēvičs paziņoja, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāatbalsta Izraēlas tiesības uz pašaizsardzību, kas ir noteiktas starptautiskajās tiesībās, un jāsniedz morāli politiskais atbalsts.

 ASV aizsardzības ministrs Loids Ostins paziņoja, ka Vašingtona strādā, lai nodrošinātu Izraēlu ar visu nepieciešamo sevis aizstāvēšanai. Prezidents Džo Baidens paziņoja, ka “Savienotās Valstis ir kopā ar Izraēlu”.

 Irānas augstākā līdera ajatollas Alī Hāmenejī galvenais militārais padomnieks paziņoja, ka Teherāna atbalsta Hamās uzbrukumus Izraēlai un turpinās atbalstīt kaujiniekus "līdz Palestīnas un Jeruzalemes atbrīvošanai."

Starptautiskā palīdzība

ASV 
Izraēla lūdza papildu militāro palīdzību ASV. Vēlāk valsts sekretārs Entonijs Blinkens paziņoja, ka ASV izskata Izraēlas lūgumus par papildu militāro palīdzību operācijai Gazas joslā. 8. oktobra vakarā tika ziņots, ka ASV prezidents Džo Baidens ir devis rīkojumu par papildu palīdzības sniegšanu Izraēlai un pirmais sūtījums tika nosūtīts. Tikmēr ASV nosūta aviācijas bāzeskuģi (jūras spēku trieciengrupas vadībā) uz Vidusjūras austrumu daļu — tuvāk Izraēlai.

Vācija 
12. oktobrī Izraēla pieprasīja Vācijai munīciju kuģiem, bet Berlīne piekrita nodot 2 kaujas bezpilota lidaparātus.

Lielbritānija 
Lielbritānijas jūras spēku kuģi ir devušies uz Vidusjūras austrumu daļu, lai sniegtu palīdzību Izraēlai.

Bēgļi 
13. oktobrī Izraēlas spēki aicināja Gazas joslas iedzīvotājus evakuēties uz dienvidiem, no lidmašīnām tika nomesti tūkstošiem skrejlapu ar aicinājumu evakuēties. Sākotnēji evakuācijai tika dotas 24 stundas, bet vēlāk termiņš tika vairākkārt pārcelts. ANO aicināja atcelt rīkojumu, jo 1,1 miljona cilvēku pārvietošana "radītu postošas humanitāras sekas". PVO aicināja Izraēlu atcelt rīkojumu evakuēt 22 slimnīcas ar aptuveni 2000 pacientiem uz joslas dienvidiem.

Izraēlas valdība pirmo reizi vēsturē pavēlēja evakuēt visu pilsētu. 15. oktobrī varas iestādes centralizēti izveda Sderotas iedzīvotājus.

Skatīt vēl 

 Uzbrukums baptistu slimnīcai Gazas joslā

Atsauces

Ārējās saites 

Konflikti
Izraēlas vēsture
2023. gada Izraēlas-Hamās karš
2023. gada Izraēlas-Hamās karš sākās gada oktobrī ap plkst. 30 pēc vietējā laika ar masveida raķešu uzbrukumu no Gazas joslas un bruņoto grupējumu iebrukumu valstī . Uzbrukuma laikā tika nogalināti vairāki Izraēlas karavīri , policisti un civiliedzīvotāji . Izraēlas valdība izsludināja ārkārtas stāvokli , bet valsts aizsardzības spēki veica atbildes triecienus Gazas joslā . Tāpat Izraēlas karavīri vairākās vietās iesaistījās kaujās ar iebrucējiem . Palestīniešu uzbrukumi sekoja mēnešiem ilgām sadursmēm starp izraēliešiem un palestīniešiem , tostarp sadursmēm Dženinā un pie Aksas mošejas , kurās gāja bojā simtiem cilvēku . Starptautiskā reakcija Lielākā daļa valstu , tostarp Rietumvalstis , nosodīja Hamās par vardarbību un raksturoja izmantoto taktiku kā terorismu , savukārt dažas musulmaņu valstis par eskalācijas galveno cēloni vainoja Izraēlu . Valsts prezidents Edgars Rinkēvičs paziņoja , ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāatbalsta Izraēlas tiesības uz pašaizsardzību , kas ir noteiktas starptautiskajās tiesībās , un jāsniedz morāli politiskais atbalsts . ASV aizsardzības ministrs Loids Ostins paziņoja , ka Vašingtona strādā , lai nodrošinātu Izraēlu ar visu nepieciešamo sevis aizstāvēšanai . Prezidents Džo Baidens paziņoja , ka “ Savienotās Valstis ir kopā ar Izraēlu ” . Irānas augstākā līdera ajatollas Alī Hāmenejī galvenais militārais padomnieks paziņoja , ka Teherāna atbalsta Hamās uzbrukumus Izraēlai un turpinās atbalstīt kaujiniekus " līdz Palestīnas un Jeruzalemes atbrīvošanai . " Starptautiskā palīdzība ASV Izraēla lūdza papildu militāro palīdzību ASV . Vēlāk valsts sekretārs Entonijs Blinkens paziņoja , ka ASV izskata Izraēlas lūgumus par papildu militāro palīdzību operācijai Gazas joslā . oktobra vakarā tika ziņots , ka ASV prezidents Džo Baidens ir devis rīkojumu par papildu palīdzības sniegšanu Izraēlai un pirmais sūtījums tika nosūtīts . Tikmēr ASV nosūta aviācijas bāzeskuģi ( jūras spēku trieciengrupas vadībā ) uz Vidusjūras austrumu daļu — tuvāk Izraēlai . Vācija 12. oktobrī Izraēla pieprasīja Vācijai munīciju kuģiem , bet Berlīne piekrita nodotkaujas bezpilota lidaparātus . Lielbritānija Lielbritānijas jūras spēku kuģi ir devušies uz Vidusjūras austrumu daļu , lai sniegtu palīdzību Izraēlai . Bēgļi 13. oktobrī Izraēlas spēki aicināja Gazas joslas iedzīvotājus evakuēties uz dienvidiem , no lidmašīnām tika nomesti tūkstošiem skrejlapu ar aicinājumu evakuēties . Sākotnēji evakuācijai tika dotasstundas , bet vēlāk termiņš tika vairākkārt pārcelts . ANO aicināja atcelt rīkojumu , jo1 miljona cilvēku pārvietošana " radītu postošas humanitāras sekas " . PVO aicināja Izraēlu atcelt rīkojumu evakuētslimnīcas ar aptuvenipacientiem uz joslas dienvidiem . Izraēlas valdība pirmo reizi vēsturē pavēlēja evakuēt visu pilsētu . oktobrī varas iestādes centralizēti izveda Sderotas iedzīvotājus . Skatīt vēl Uzbrukums baptistu slimnīcai Gazas joslā Atsauces Ārējās saites Konflikti Izraēlas vēsture 2023. gada Izraēlas-Hamās karš