Klusā okeāna jūrasgovis
Klusā okeāna jūrasgovis, Klusā okeāna jūrasgovju ģints (Hydrodamalis) ir viena no divām Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimtas (Hydrodamalinae) izmirušu jūras zīdītāju ģintīm. Pēdējā suga no šīs ģints (Stellera jūrasgovs (Hydrodamalis gigas)) pārmērīgu medību dēļ izmira salīdzinoši nesenā pagātnē — 1768. gadā, bet tā bija vienīgā suga, kas izdzīvoja līdz mūsdienu laikmetam. Vistuvāk radniecīgie mūsdienās dzīvojošie zīdītāji ir jūrasgovis (Dugong dugon) un lamantīni (Trichechus). Ģints sugas bija izplatītas Klusā okeāna ziemeļu daļā.

Kopīgās īpašības 
Klusā okeāna jūrasgovīm ir vairākas kopīgas īpašības: lodveidīgi ožas sīpoliņi, redzes nervs atdalīts no trīszaru nerva, samazināta sprauga (fisūra) starp smadzeņu puslodēm un redzes nerva krustojuma rieva. Klusā okeāna jūrasgovis bija lielākās visā sirēnu kārtā, to ķermeņa garums bija 7—10 m, svars 4—10 t. Lielākā ģintī bija Stellera jūrasgovs, kuras ķermenis pārsniedza 9 m garumu.

Izmiršana 
Vienīgā suga, kas dzīvoja un izmira mūsdienu laikmetā bija Stellera jūrasgovs. To medīja, lai iegūtu gaļu, ādu un taukus, un pārmērīgi intensīvu medību ietekmē tā izmira 1768. gadā. Kuestu jūrasgovs (Hydrodamalis cuestae) un Takikavas jūrasgovs (Hydrodamalis spissa), visticamākais, izmira pliocēna beigās, kad iesākās ledus laikmets un pamazām izzuda to galvenais barības resurss — jūras zāles.

Sistemātika 
 †Klusā okeāna jūrasgovju ģints (Hydrodamalis)
 †Kuestu jūrasgovs (Hydrodamalis cuestae)
 †Stellera jūrasgovs (Hydrodamalis gigas)
 †Takikavas jūrasgovs (Hydrodamalis spissa)

Atsauces 

Sirēnas
Klusā okeāna jūrasgovis , Klusā okeāna jūrasgovju ģints ( Hydrodamalis ) ir viena no divām Klusā okeāna jūrasgovju apakšdzimtas ( Hydrodamalinae ) izmirušu jūras zīdītāju ģintīm . Pēdējā suga no šīs ģints ( Stellera jūrasgovs ( Hydrodamalis gigas ) ) pārmērīgu medību dēļ izmira salīdzinoši nesenā pagātnē — gadā , bet tā bija vienīgā suga , kas izdzīvoja līdz mūsdienu laikmetam . Vistuvāk radniecīgie mūsdienās dzīvojošie zīdītāji ir jūrasgovis ( Dugong dugon ) un lamantīni ( Trichechus ) . Ģints sugas bija izplatītas Klusā okeāna ziemeļu daļā . Kopīgās īpašības Klusā okeāna jūrasgovīm ir vairākas kopīgas īpašības : lodveidīgi ožas sīpoliņi , redzes nervs atdalīts no trīszaru nerva , samazināta sprauga ( fisūra ) starp smadzeņu puslodēm un redzes nerva krustojuma rieva . Klusā okeāna jūrasgovis bija lielākās visā sirēnu kārtā , to ķermeņa garums bija10 m , svars10 t . Lielākā ģintī bija Stellera jūrasgovs , kuras ķermenis pārsniedzam garumu . Izmiršana Vienīgā suga , kas dzīvoja un izmira mūsdienu laikmetā bija Stellera jūrasgovs . To medīja , lai iegūtu gaļu , ādu un taukus , un pārmērīgi intensīvu medību ietekmē tā izmira gadā . Kuestu jūrasgovs ( Hydrodamalis cuestae ) un Takikavas jūrasgovs ( Hydrodamalis spissa ) , visticamākais , izmira pliocēna beigās , kad iesākās ledus laikmets un pamazām izzuda to galvenais barības resurss — jūras zāles . Sistemātika † Klusā okeāna jūrasgovju ģints ( Hydrodamalis ) † Kuestu jūrasgovs ( Hydrodamalis cuestae ) † Stellera jūrasgovs ( Hydrodamalis gigas ) † Takikavas jūrasgovs ( Hydrodamalis spissa ) Atsauces Sirēnas