Villems I
Villems Frederiks princis van Oranje-Nasavs (; dzimis , miris ) bija pirmais Nīderlandes karalis, pēdējā Nīderlandes stadhoudera Villema V vecākais dēls. No 1815. līdz 1840. gadam viņš vienlaikus bija arī pirmais Luksemburgas lielhercogs.

Dzimis Nīderlandes stadhoudera Villema V ģimenē. No 1793. līdz 1795. gadam komandēja nīderlandiešu karaspēku pret frančiem. Kad 1795. gadā franči ieņēma Amsterdamu, kopā ar tēvu bēga no valsts. Pēc tēva nāves 1806. gadā valdīja dzimtas Nasavas īpašumos. Napoleona karu laikā cīnījās Prūsijas pusē pret frančiem, 1806. gadā tika saņemts gūstā. 1809. gadā erchercoga Kārļa karaspēka vadībā piedalījās Agramas kaujā.

Vīnes kongresa lēmumu rezultātā tika nodibināta Nīderlandes karaliste, kurā apvienoja mūsdienu Nīderlandes un Beļģijas teritorijas. 1815. gadā Villems I tika kronēts par Nīderalndes karali, bet savus īpašumus Vācijā bija spiests atdot. Pārmaiņus uzturējās Briselē un Hāgā, līdz 1830. gadā notika Beļģijas revolūcija, nodibinot mūsdienu Beļģijas valsti. Villems pretojās Beļģijas neatkarības atzīšanai līdz 1839. gadam, kad lielvalstu spiediena rezultātā tika noslēgts Londonas līgums, nostiprinot Beļģijas un Luksemburgas neatkarību.

Pieaugot neapmierinātībai ar valsts finanšu stāvokli un skandālu ģimenē Villems I 1840. gadā attiecās no troņa par labu savam dēlam Villemam II.

Ārējās saites 

1772. gadā dzimušie
1843. gadā mirušie
Dienvidholandē dzimušie
Orānas-Nasavas dinastija
Nīderlandes monarhi
Luksemburgas lielhercogi
Villems Frederiks princis van Oranje-Nasavs ( ; dzimis , miris ) bija pirmais Nīderlandes karalis , pēdējā Nīderlandes stadhoudera Villema V vecākais dēls . No līdz gadam viņš vienlaikus bija arī pirmais Luksemburgas lielhercogs . Dzimis Nīderlandes stadhoudera Villema V ģimenē . No līdz gadam komandēja nīderlandiešu karaspēku pret frančiem . Kad gadā franči ieņēma Amsterdamu , kopā ar tēvu bēga no valsts . Pēc tēva nāves gadā valdīja dzimtas Nasavas īpašumos . Napoleona karu laikā cīnījās Prūsijas pusē pret frančiem , gadā tika saņemts gūstā . gadā erchercoga Kārļa karaspēka vadībā piedalījās Agramas kaujā . Vīnes kongresa lēmumu rezultātā tika nodibināta Nīderlandes karaliste , kurā apvienoja mūsdienu Nīderlandes un Beļģijas teritorijas . gadā Villems I tika kronēts par Nīderalndes karali , bet savus īpašumus Vācijā bija spiests atdot . Pārmaiņus uzturējās Briselē un Hāgā , līdz gadā notika Beļģijas revolūcija , nodibinot mūsdienu Beļģijas valsti . Villems pretojās Beļģijas neatkarības atzīšanai līdz gadam , kad lielvalstu spiediena rezultātā tika noslēgts Londonas līgums , nostiprinot Beļģijas un Luksemburgas neatkarību . Pieaugot neapmierinātībai ar valsts finanšu stāvokli un skandālu ģimenē Villems I gadā attiecās no troņa par labu savam dēlam Villemam II. Ārējās saites 1772. gadā dzimušie 1843. gadā mirušie Dienvidholandē dzimušie Orānas-Nasavas dinastija Nīderlandes monarhi Luksemburgas lielhercogi