Lofelta muiža
Lofelta muiža, arī Lofelda muiža () bija muiža tagadējās rūpnīcas "Lignums" teritorijā Bolderājas apkaimē.

Vēsture 
1586. gadā Kurzemes hercogs Gothards Ketlers zemi Daugavas kreisajā krastā izlēņoja Zahārijam Stopijam. Zviedru Vidzemes laikā 1621. gadā  Daugavgrīvas draudzes novadā esošo muižu viņa mantinieki par 400 dālderiem ieķīlāja Karstenam Melleram, kas to pārķīlāja Pēterim Antonam Lofeldam, tā īpašums ieguva Lofelda muižas vārdu. 1780. gadā muižas zemes pievienoja Bolderājas muižai (Aahacken).

Muižas ēkas līdz mūsdienām nav saglabājušās, jo 18. gadsimtā to esot aprakusi ceļojošā kāpa. Pēc pilsētas revizora Bērenta novērojumiem muižas dzīvojamo vietu atliekas ir atkal iznākušas ārā no kāpas pēc tam, kad tā pāri šai vietai aizvirzījusies tālāk.  

Līdz 1920. gada zemes reformai muiža piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam.
1924. gadā agrākās Lofelta muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

Atsauces 

Muižas Rīgā
Kurzemes rajons
Lofelta muiža , arī Lofelda muiža ( ) bija muiža tagadējās rūpnīcas " Lignums " teritorijā Bolderājas apkaimē . Vēsture 1586. gadā Kurzemes hercogs Gothards Ketlers zemi Daugavas kreisajā krastā izlēņoja Zahārijam Stopijam . Zviedru Vidzemes laikā gadā Daugavgrīvas draudzes novadā esošo muižu viņa mantinieki pardālderiem ieķīlāja Karstenam Melleram , kas to pārķīlāja Pēterim Antonam Lofeldam , tā īpašums ieguva Lofelda muižas vārdu . gadā muižas zemes pievienoja Bolderājas muižai ( Aahacken ) . Muižas ēkas līdz mūsdienām nav saglabājušās , jo gadsimtā to esot aprakusi ceļojošā kāpa . Pēc pilsētas revizora Bērenta novērojumiem muižas dzīvojamo vietu atliekas ir atkal iznākušas ārā no kāpas pēc tam , kad tā pāri šai vietai aizvirzījusies tālāk . Līdz gada zemes reformai muiža piederēja Pēterburgas ierēdnim un diplomātam Kārlim fon Bukshēvdenam . 1924. gadā agrākās Lofelta muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās . Atsauces Muižas Rīgā Kurzemes rajons