Frīdrihs Jekelns
Frīdrihs Augusts Jekelns (, dzimis , miris ) bija SS obergrupenfīrers un SS un policijas vadītājs (SS- und Polizeiführer). Vadīja holokausta, porajmos un citu masu eksekūciju realizāciju Vācijas okupētajos apgabalos, tai skaitā realizēja masu slepkavības Rumbulā. Atbildīgs par vismaz 100 000 cilvēku nāvi. Pēc kara Rīgā notiesāts un publiski sodīts ar nāvi, pakarot Uzvaras parkā.

Biogrāfija 
Fridrihs Augusts Jekelns dzimis  Hombergā, Bādenē.

Pirmā pasaules kara laikā iesaukts kā leitnants, vēlāk kļuva par artilērijas virsnieku, saņēma 2. šķiras Dzelzs krustu. Pēc kara strādāja par inženieri. 1929. gadā iestājās NSDAP, bet 1931. gadā kļuva par SS biedru. Ātri kāpa pa karjeras kāpnēm — 1932. gada vasarā kļuva par ģenerālmajoru, bet pēc četriem gadiem jau par ģenerālleitnantu, vēl trīs gadus vēlāk viņš jau bija Vācijas rietumu policijas vadītājs un SS Rietumu divīzijas komandieris.

Otrā pasaules kara laikā 
Otrā pasaules kara sākumā Jekelnu iesauca Waffen-SS aktīvajā dienestā. 1941. gadā viņš tika pārcelts tiešā SS reihsfīrera Heinriha Himlera padotībā kā Austrumkrievijas augstākais SS un policijas vadītājs. Tieši šajā amatā Jekelns arī pārraudzīja visas masu slepkavības un partizānu vienību iznīcināšanu. 1941. gada septembrī vadīja masu slepkavības Babinjarā, Kijevas pievārtē. No 1941. gada novembra pildīja SS un policijas vadītāja funkcijas Ostlandē.

Eksekūcija Rumbulā 

Jekelns izdomāja bēdīgi slaveno "sardīņu pakošanu" (Sardinenpackung) — veidu, kā efektīvi nogalināt milzīgas cilvēku masas, un tieši tā tika pielietota Rumbulas slepkavībās  un 8. decembrī.

Nošaušanai paredzētos cilvēkus — lielākoties ebrejus — nogādāja eksekūcijas vietā kolonnās pa 500 līdz 1000 pie jau iepriekš izraktām bedrēm. Cilvēkus piespieda izģērbties, cauri sargu dubultkordonam aizdzina līdz bedrei un lika apgulties uz zemes vai — biežāk — tajā jau esošo mirušo mugurām. Tad katram iešāva, turklāt katram no upuriem atvēlama tikai viena lode. Ikviens, kurš nenomira uzreiz, tika aprakts dzīvs, — tieši tā ļoti nedaudziem cilvēkiem izdevās izglābties.

Jekelns bija klāt abas eksekūciju dienas Rumbulā, personīgi pārraugot 25 000 cilvēku nogalināšanu, par ko atzinies  nopratināšanā. Par šīs akcijas organizēšanu viņu apbalvoja ar Nopelnu krustu.

Pret partizāniem 
1942. gada augustā vadīja operāciju Purva drudzis (Sumpffieber), par kuru SS reihsfīrers H. Himlers deva pavēli . 23. augustā visi nepieciešamie spēki, tajā skaitā latviešu policijas bataljoni, bija savākti ziemeļos no Minskas. Līdz 21. septembrim, kad operācija beidzās, tika iznīcinātas 49 partizānu nometnes, bunkuri un atbalstpunkti, kā arī vairākas apdzīvotas vietas purvainos apvidos, kur partizāni bija slēpušies, 389 partizāni nogalināti cīņās, 1274 aizdomās turētas personas notiesātas un nošautas, 8350 ebreji "eksekutēti", 1217 personas izsūtītas.

1943. gadā Jekelns vadīja operāciju "Ziemas burvība" (Winterzauber) Baltkrievijā pie Latvijas robežas no 1943. gada janvāra līdz aprīlim, kurā piedalījās latviešu policijas bataljoni. Tās laikā noslepkavoja 3904 personas, spaidu darbos nodeva 7465 personas, no kurām 2000 nonāca Salaspils koncentrācijas nometnē.

Vēsturnieki apstiprina, ka Rīgas prāvā F. Jekelnam izvirzītās apsūdzības par civiliedzīvotāju nogalināšanu, aplaupīšanu, sādžu un ciematu nodedzināšanu tā dēvētajās partizāņu tīrīšanas operācijas laikā bija pamatotas.

Savas uzturēšanās laikā Baltijā no 1941. gada novembra līdz 1944. gada septembrim F. Jekelns bija atbildīgs vismaz par 150 000 cilvēku nāvi.

1944. gadā Jekelnu pārvietoja vieglākā dienestā uz dienvidrietumu Vāciju.

Arests un tiesa 

Sarkanā armija sagūstīja Jekelnu netālu no Halbes . Sākotnēji viņš bija Krasnogorskas nometnē, kur pirmajā nodaļā ievietoja tikai sagūstītos vācu ģenerāļus un virsniekus. Pēcāk viņš tika pārvests uz Maskavas cietumu Butirkos.

Viņš kopā ar ģenerālleitnantu Zigfrīdu Rufu, pulkvedi Aleksandru Bekingu, ģenerālmajoru Frīdrihu Verteru, ģenerālmajoru Broņislavu Pavelu, ģenerāļiem Hansu Kiperu, Dižonu fon Montetonu bija nogādāts uz tiesu Rīgā, kas notika no  līdz 3. februārim Latviešu biedrības namā, toreiz Virsnieku namā. Pēdējais no viņiem — Volfgangs fon Ditfurts — slimības dēļ nenonāca uz apsūdzēto sola.

Prāvas laikā Jekelns bijis mierīgs, garlaikots, atzinis savu vainu un uzņēmies pilnu atbildību par policijas, SS, SD un gestapo rīcību Ostlandes teritorijā.

 viņu kopā ar citiem notiesātajiem par kara noziegumiem pakāra Uzvaras laukumā aptuveni 4000 skatītāju klātbūtnē. Visus pakārtos 6. februārī sadedzināja tagadējā Latvijas Dzelzceļa vēstures muzeja teritorijā lokomotīves kurtuvē, kas tika izmantota, lai apsildītu dzelzceļnieku mājiņas.

Vēsturisks novērtējums 
Tiesas materiāli 20 sējumos glabājas Krievijas Federālās drošības dienesta Centrālajā arhīvā Maskavā.

No visiem  pakārtajiem vācu virsniekiem Jekelns bija vienīgais, kura līdzdalību kara noziegumos ir pētījuši vēsturnieki. Latvijas advokāts Andris Grūtups pagaidām ir vienīgais, kurš pētījis visu apsūdzēto virsnieku lietas Krievijas un arī Vācijas arhīvos (Vācijas federālajā arhīvā Berlīnē un Militārā arhīva nodaļā Freiburgā).

Atsauces literatūrā 
 Jekelns attēlots Džonatana Littela dokumentālajā romānā "Labsirdīgie" (Les Bienveillantes) zem cita vārda.
 Latvijas advokāts Andris Grūtups sarakstīja dokumentālo grāmatu par 1946. gada prāvu, "Ešafots".

Atsauces

Ārējās saites 

Holokausts
Vācijas cilvēki
Ar nāvi sodītie cilvēki
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri
Frīdrihs Augusts Jekelns ( , dzimis , miris ) bija SS obergrupenfīrers un SS un policijas vadītājs ( SS - und Polizeiführer ) . Vadīja holokausta , porajmos un citu masu eksekūciju realizāciju Vācijas okupētajos apgabalos , tai skaitā realizēja masu slepkavības Rumbulā . Atbildīgs par vismaz 000 cilvēku nāvi . Pēc kara Rīgā notiesāts un publiski sodīts ar nāvi , pakarot Uzvaras parkā . Biogrāfija Fridrihs Augusts Jekelns dzimis Hombergā , Bādenē . Pirmā pasaules kara laikā iesaukts kā leitnants , vēlāk kļuva par artilērijas virsnieku , saņēma šķiras Dzelzs krustu . Pēc kara strādāja par inženieri . gadā iestājās NSDAP , bet gadā kļuva par SS biedru . Ātri kāpa pa karjeras kāpnēm — gada vasarā kļuva par ģenerālmajoru , bet pēc četriem gadiem jau par ģenerālleitnantu , vēl trīs gadus vēlāk viņš jau bija Vācijas rietumu policijas vadītājs un SS Rietumu divīzijas komandieris . Otrā pasaules kara laikā Otrā pasaules kara sākumā Jekelnu iesauca Waffen-SS aktīvajā dienestā . gadā viņš tika pārcelts tiešā SS reihsfīrera Heinriha Himlera padotībā kā Austrumkrievijas augstākais SS un policijas vadītājs . Tieši šajā amatā Jekelns arī pārraudzīja visas masu slepkavības un partizānu vienību iznīcināšanu . gada septembrī vadīja masu slepkavības Babinjarā , Kijevas pievārtē . No gada novembra pildīja SS un policijas vadītāja funkcijas Ostlandē . Eksekūcija Rumbulā Jekelns izdomāja bēdīgi slaveno " sardīņu pakošanu " ( Sardinenpackung ) — veidu , kā efektīvi nogalināt milzīgas cilvēku masas , un tieši tā tika pielietota Rumbulas slepkavībās un decembrī . Nošaušanai paredzētos cilvēkus — lielākoties ebrejus — nogādāja eksekūcijas vietā kolonnās palīdzpie jau iepriekš izraktām bedrēm . Cilvēkus piespieda izģērbties , cauri sargu dubultkordonam aizdzina līdz bedrei un lika apgulties uz zemes vai — biežāk — tajā jau esošo mirušo mugurām . Tad katram iešāva , turklāt katram no upuriem atvēlama tikai viena lode . Ikviens , kurš nenomira uzreiz , tika aprakts dzīvs , — tieši tā ļoti nedaudziem cilvēkiem izdevās izglābties . Jekelns bija klāt abas eksekūciju dienas Rumbulā , personīgi pārraugot000 cilvēku nogalināšanu , par ko atzinies nopratināšanā . Par šīs akcijas organizēšanu viņu apbalvoja ar Nopelnu krustu . Pret partizāniem 1942. gada augustā vadīja operāciju Purva drudzis ( Sumpffieber ) , par kuru SS reihsfīrers H. Himlers deva pavēli \ . augustā visi nepieciešamie spēki , tajā skaitā latviešu policijas bataljoni , bija savākti ziemeļos no Minskas . Līdz septembrim , kad operācija beidzās , tika iznīcinātaspartizānu nometnes , bunkuri un atbalstpunkti , kā arī vairākas apdzīvotas vietas purvainos apvidos , kur partizāni bija slēpušies , partizāni nogalināti cīņās , aizdomās turētas personas notiesātas un nošautas , ebreji " eksekutēti " , personas izsūtītas . 1943. gadā Jekelns vadīja operāciju " Ziemas burvība " ( Winterzauber ) Baltkrievijā pie Latvijas robežas no gada janvāra līdz aprīlim , kurā piedalījās latviešu policijas bataljoni . Tās laikā noslepkavojapersonas , spaidu darbos nodevapersonas , no kurāmnonāca Salaspils koncentrācijas nometnē . Vēsturnieki apstiprina , ka Rīgas prāvā F. Jekelnam izvirzītās apsūdzības par civiliedzīvotāju nogalināšanu , aplaupīšanu , sādžu un ciematu nodedzināšanu tā dēvētajās partizāņu tīrīšanas operācijas laikā bija pamatotas . Savas uzturēšanās laikā Baltijā no gada novembra līdz gada septembrim F. Jekelns bija atbildīgs vismaz par000 cilvēku nāvi . 1944. gadā Jekelnu pārvietoja vieglākā dienestā uz dienvidrietumu Vāciju . Arests un tiesa Sarkanā armija sagūstīja Jekelnu netālu no Halbes \ . Sākotnēji viņš bija Krasnogorskas nometnē , kur pirmajā nodaļā ievietoja tikai sagūstītos vācu ģenerāļus un virsniekus . Pēcāk viņš tika pārvests uz Maskavas cietumu Butirkos . Viņš kopā ar ģenerālleitnantu Zigfrīdu Rufu , pulkvedi Aleksandru Bekingu , ģenerālmajoru Frīdrihu Verteru , ģenerālmajoru Broņislavu Pavelu , ģenerāļiem Hansu Kiperu , Dižonu fon Montetonu bija nogādāts uz tiesu Rīgā , kas notika no līdz februārim Latviešu biedrības namā , toreiz Virsnieku namā . Pēdējais no viņiem — Volfgangs fon Ditfurts — slimības dēļ nenonāca uz apsūdzēto sola . Prāvas laikā Jekelns bijis mierīgs , garlaikots , atzinis savu vainu un uzņēmies pilnu atbildību par policijas , SS , SD un gestapo rīcību Ostlandes teritorijā . viņu kopā ar citiem notiesātajiem par kara noziegumiem pakāra Uzvaras laukumā aptuveniskatītāju klātbūtnē . Visus pakārtos februārī sadedzināja tagadējā Latvijas Dzelzceļa vēstures muzeja teritorijā lokomotīves kurtuvē , kas tika izmantota , lai apsildītu dzelzceļnieku mājiņas . Vēsturisks novērtējums Tiesas materiālisējumos glabājas Krievijas Federālās drošības dienesta Centrālajā arhīvā Maskavā . No visiem pakārtajiem vācu virsniekiem Jekelns bija vienīgais , kura līdzdalību kara noziegumos ir pētījuši vēsturnieki . Latvijas advokāts Andris Grūtups pagaidām ir vienīgais , kurš pētījis visu apsūdzēto virsnieku lietas Krievijas un arī Vācijas arhīvos ( Vācijas federālajā arhīvā Berlīnē un Militārā arhīva nodaļā Freiburgā ) . Atsauces literatūrā Jekelns attēlots Džonatana Littela dokumentālajā romānā " Labsirdīgie " ( Les Bienveillantes ) zem cita vārda . Latvijas advokāts Andris Grūtups sarakstīja dokumentālo grāmatu par gada prāvu , " Ešafots " . Atsauces Ārējās saites Holokausts Vācijas cilvēki Ar nāvi sodītie cilvēki Bādenē-Virtembergā dzimušie Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri