Ludzas Vissvētās Dievmātes aizmigšanas baznīca
Ludzas Vissvētās Dievmātes aizmigšanas baznīca ir Latvijas pareizticīgo dievnams, kas atrodas Latgales ielā 121 Ludzā.

Vēsture 
Baznīca Ludzas pilsētas centrā celta no 1843. līdz 1845. gadam pēc arhitekta A. Zaharova projekta vēlā krievu klasicisma stilā krusta formā ar Toskānas ordeņa kolonām. 1878. gadā dievnams ieguva katedrāles nosaukumu. No 1896. līdz 1911. gadam Ludzas baznīcas pārzinis bija virspriesteris (protojerejs) Fjodors Ņikonovičs, kuru 1907. gadā ievēlēja par Krievijas III Valsts domes locekli. Ar viņa gādību noritēja baznīcas pārbūve, no 1900. līdz 1901. gadam baznīcas kupolu pacēla par 8 m augstāk, zvanu torni – par 4 m. 1906. gadā tornī novietoja 1667 kg smagu zvanu. 
1938. gadā Vasaras svētku sestdienā Ludzā plosījās liels ugunsgrēks, kura laikā aizdegās katedrāles kupols un no tā nogāzās krusts, taču ugunsgrēka sekas bija novērstas līdz tā paša gada Jaunavas Marijas svētkiem 15. augustā.

Atsauces 

Pareizticīgo baznīcas Latvijā
Ludzas baznīcas
Ludzas Vissvētās Dievmātes aizmigšanas baznīca ir Latvijas pareizticīgo dievnams , kas atrodas Latgales ielāLudzā . Vēsture Baznīca Ludzas pilsētas centrā celta no līdz gadam pēc arhitekta A. Zaharova projekta vēlā krievu klasicisma stilā krusta formā ar Toskānas ordeņa kolonām . gadā dievnams ieguva katedrāles nosaukumu . No līdz gadam Ludzas baznīcas pārzinis bija virspriesteris ( protojerejs ) Fjodors Ņikonovičs , kuru gadā ievēlēja par Krievijas III Valsts domes locekli . Ar viņa gādību noritēja baznīcas pārbūve , no līdz gadam baznīcas kupolu pacēla parm augstāk , zvanu torni – parm . gadā tornī novietojakg smagu zvanu . 1938. gadā Vasaras svētku sestdienā Ludzā plosījās liels ugunsgrēks , kura laikā aizdegās katedrāles kupols un no tā nogāzās krusts , taču ugunsgrēka sekas bija novērstas līdz tā paša gada Jaunavas Marijas svētkiem augustā . Atsauces Pareizticīgo baznīcas Latvijā Ludzas baznīcas