Lielā ežgalvīte
Lielā ežgalvīte () ir Eirāzijā sastopama vilkvālīšu dzimtas augu suga (pēc APG III sistēmas) ar cirkumpolāru izplatības areālu. Sugai nodala vairākas pasugas. Latvijā lielā ežgalvīte ir sastopama visā valsts teritorijā, biežāk valsts dienvidaustrumos.

Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas upju un ezeru piekrastes seklūdenī, retāk aizaugošās vecupēs un grāvjos.

Apraksts 
Lielā ežgalvīte ir daudzgadīgs, 70-150 cm garš lakstaugs ar stāvu, ziedkopā zarojošu stublāju. Lapas ir veselas, lineāras, 30-60 cm garas un 1,5-2,5 cm platas. Lapai ir gluda mala, īsi smails vai strups gals, makstveida pamats, apakšpuse ar acīm redzamu šķautni. Apziedņa lapas ir biezas, tumšas. Ziedkopā uz zariem apakšdaļā sievišķo, augšdaļā vīrišķo ziedu galviņas. Raksturīgs otrādi piramidāls auglis (0,5-0,8 cm garš), gala knābis (irbuļa palieka) īss, līks. Sēkla liela, aizņem telpu līdz augļa pašai virsotnei. Zied jūnijā un jūlijā.

Ļoti līdzīga sīkaugļu ežgalvītei (Sparganium microcarpum) un necilajai ežgalvītei (Sparganium neglectum). Droši atšķirama tikai pēc augļa formas. Lielajai ežgalvītei auglis ir otrādi piramidāls (ne šauri vārpstveidīgs ar iežmaugu apmēram vidusdaļā vai olveidīgs ar taisnu knābi). Bez tam sīkaugļu ežgalvītei uz zariem ziedu galviņu ir salīdzinoši daudz vairāk, un tās ir sīkākas (šo atšķirības pazīmi gan nevar uzskatīt par drošu).

Pasugas 
Sugas ietvaros parasti nodala 4 pasugas (daži autori tās aplūko kā patstāvīgas sugas):

 Sparganium erectum ssp. erectum,
 Sparganium erectum ssp. microcarpum (Neuman) Domin,
 Sparganium erectumssp. oocarpum (Čelak.) Domin,
 Sparganium erectum ssp neglectum (Beeby) K.Richt.

Pasugu morfoloģiskās atšķirības izpaužas galvenokārt augļa formā.

Atsauces 

Ežgalvītes
Latvijas flora
Lielā ežgalvīte ( ) ir Eirāzijā sastopama vilkvālīšu dzimtas augu suga ( pēc APG III sistēmas ) ar cirkumpolāru izplatības areālu . Sugai nodala vairākas pasugas . Latvijā lielā ežgalvīte ir sastopama visā valsts teritorijā , biežāk valsts dienvidaustrumos . Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas upju un ezeru piekrastes seklūdenī , retāk aizaugošās vecupēs un grāvjos . Apraksts Lielā ežgalvīte ir daudzgadīgs , cm garš lakstaugs ar stāvu , ziedkopā zarojošu stublāju . Lapas ir veselas , lineāras , cm garas un5 -2,5 cm platas . Lapai ir gluda mala , īsi smails vai strups gals , makstveida pamats , apakšpuse ar acīm redzamu šķautni . Apziedņa lapas ir biezas , tumšas . Ziedkopā uz zariem apakšdaļā sievišķo , augšdaļā vīrišķo ziedu galviņas . Raksturīgs otrādi piramidāls auglis5-0,8 cm garš ) , gala knābis ( irbuļa palieka ) īss , līks . Sēkla liela , aizņem telpu līdz augļa pašai virsotnei . Zied jūnijā un jūlijā . Ļoti līdzīga sīkaugļu ežgalvītei ( Sparganium microcarpum ) un necilajai ežgalvītei ( Sparganium neglectum ) . Droši atšķirama tikai pēc augļa formas . Lielajai ežgalvītei auglis ir otrādi piramidāls ( ne šauri vārpstveidīgs ar iežmaugu apmēram vidusdaļā vai olveidīgs ar taisnu knābi ) . Bez tam sīkaugļu ežgalvītei uz zariem ziedu galviņu ir salīdzinoši daudz vairāk , un tās ir sīkākas ( šo atšķirības pazīmi gan nevar uzskatīt par drošu ) . Pasugas Sugas ietvaros parasti nodalapasugas ( daži autori tās aplūko kā patstāvīgas sugas ) : Sparganium erectum ssp. erectum , Sparganium erectum ssp. microcarpum ( Neuman ) Domin , Sparganium erectumssp. oocarpum ( Čelak . ) Domin , Sparganium erectum ssp neglectum ( Beeby ) K.Richt . Pasugu morfoloģiskās atšķirības izpaužas galvenokārt augļa formā . Atsauces Ežgalvītes Latvijas flora