Pantellerija
Pantellerija (, ) ir Itālijai piederoša vulkāniskas izcelsmes sala Vidusjūrā, Sicīlijas šaurumā. Administratīvi ietilpst Sicīlijas autonomā reģiona Trapāni pašvaldību konsorcijā, kur veido atsevišķu municipalitāti ar 7,3 tūkstošiem iedzīvotāju.

Ģeogrāfija 
Sala atrodas 100 km no tuvākā Sicīlijas krasta un tikai 70 km no tuvākā Tunisijas krasta. Sala vulkāniski aktīva, tajā atrodami karstie avoti un fumarolas. Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis 1891. gadā jūrā salas ziemeļrietumu piekrastē, bet uz sauszemes — pirms 4000—5000 gadiem. Daļa salas iekļauta 2016. gadā dibinātā Pantellerijas nacionālā parka teritorijā.

Vēsture 
Sala apdzīvota kopš neolīta. Senākā apmetne no bronzas laikmeta datēta ar 22.—15. gadsimtu p.m.ē. Arheoloģiskajos izrakumos atrasti daudzi priekšmeti no Mikēnām un Senās Ēģiptes, kas liecina par intensīvu tirdzniecību.

Mūsdienu apdzīvojums izsekojas no feniķiešu kolonijas, kas grieķiem bija zināma kā Kosira (), no kurienes cēlies romiešu nosaukums Kosura () un arābu Kausira (). Vēlākos laikos sala piederējusi pūniešiem, Romai un Bizantijai, kuras laikā salas iedzīvotāji pievērsti kristietībai un tajā uzcelts Patelarejas klosteris (), no kā cēlies salas mūsdienu nosaukums.

Vēlākos laikos sala atradusies Sicīlijas pakļautībā līdz tās iekļaušanai Itālijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Itālijas salas
Sicīlija
Pantellerija ( , ) ir Itālijai piederoša vulkāniskas izcelsmes sala Vidusjūrā , Sicīlijas šaurumā . Administratīvi ietilpst Sicīlijas autonomā reģiona Trapāni pašvaldību konsorcijā , kur veido atsevišķu municipalitāti ar3 tūkstošiem iedzīvotāju . Ģeogrāfija Sala atrodaskm no tuvākā Sicīlijas krasta un tikaikm no tuvākā Tunisijas krasta . Sala vulkāniski aktīva , tajā atrodami karstie avoti un fumarolas . Pēdējais reģistrētais izvirdums noticis gadā jūrā salas ziemeļrietumu piekrastē , bet uz sauszemes — pirms5000 gadiem . Daļa salas iekļauta gadā dibinātā Pantellerijas nacionālā parka teritorijā . Vēsture Sala apdzīvota kopš neolīta . Senākā apmetne no bronzas laikmeta datēta ar — 15. gadsimtu p. m.ē . Arheoloģiskajos izrakumos atrasti daudzi priekšmeti no Mikēnām un Senās Ēģiptes , kas liecina par intensīvu tirdzniecību . Mūsdienu apdzīvojums izsekojas no feniķiešu kolonijas , kas grieķiem bija zināma kā Kosira ( ) , no kurienes cēlies romiešu nosaukums Kosura ( ) un arābu Kausira ( ) . Vēlākos laikos sala piederējusi pūniešiem , Romai un Bizantijai , kuras laikā salas iedzīvotāji pievērsti kristietībai un tajā uzcelts Patelarejas klosteris ( ) , no kā cēlies salas mūsdienu nosaukums . Vēlākos laikos sala atradusies Sicīlijas pakļautībā līdz tās iekļaušanai Itālijā . Atsauces Ārējās saites Itālijas salas Sicīlija