Ernests Bernis
Ernests Bernis (dzimis ) ir Latvijas uzņēmējs, bijušais ABLV Bank valdes priekšsēdētājs (2002–2018).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1973. gadā. Mācījās Rīgas 21. vidusskolā, no 1991. līdz 1995. gadam Bernis studēja Latvijas Universitātes Ekonomikas fakultātē.

1990. gadu sākumā strādāja bankā "Dālderis" kopā ar savu vēlāko biznesa partneri Oļegu Fiļu. Pēc «Dāldera» apvienošanās ar Sakaru banku no 1993. līdz 1995. gadam bija Sakaru bankas dīleru daļas vadītājs. 1995. gadā Bernis piekrita piedāvājumam izveidot un vadīt «Aizkraukles bankas» filiāli Rīgā. Īsi pēc tam, laikā, kad bankas lielākais akcionārs — «Baltijas Vērtspapīru nams» — piedzīvoja finansiālas grūtības, Bernis kopā ar Fiļu nopirka lielāko daļu «Aizkraukles bankas» akciju.

Līdz ar bankas pārņemšanu Bernis kļuva par bankas valdes priekšsēdētāja vietnieku. Šajā amatā viņš bija līdz 2000. gadam, kad kļuva par padomes priekšsēdētāju. 2002. gadā Bernis kļuva par «Aizkraukles bankas» valdes priekšsēdētāju, amatā nomainot Aleksandru Bergmani. 2011. gadā «Aizkraukles banka» nomainīja nosaukumu uz ABLV Bank.

2018. gada februārī, neilgi pēc tam, kad ASV Finanšu ministrijas Finanšu noziegumu apkarošanas institūcija rosināja ABLV Bank noteikt sankcijas par naudas atmazgāšanu, banka pasludināja, ka uzsāks pašlikvidācijas procesu.
2021. gada 2. februārī Latvijas Valsts policijas Galvenās kriminālpolicijas pārvaldes Ekonomisko noziegumu apkarošanas pārvalde (ENAP) uzlika arestu Ernesta Berņa kapitāldaļām. Pēc nodibinājuma Martins Bunkus Justice Foundation uzskata ABLV banka jāietver zvērināta advokāta Mārtiņa Bunkus slepkavības izmeklēšanā.

2022. gada 21. jūlijā LR Prokuratūra nodeva tiesai krimināllietu, kurā Ernests Bernis un "ABLV Bank" darbinieki Vadims Reinfelds, Aleksandrs Pāže, Igors Rogovs un Kaspars Dreimanis tika apsūdzēti par noziedzīgi iegūtu 2,1 miljardu eiro legalizēšanu.

Investīcijas kultūras projektos 
2005. gadā Ernests Bernis ABLV Bank vārdā parakstīja  ilgtermiņa  līgumu ar LR Kultūras Ministriju, saskaņā ar kuru ABLV Bank uzņēmās desmit gadu laikā investēt vienu miljonu latu topošā Laikmetīgās mākslas muzeja krājuma radīšanā, tādējādi kļūstot par nacionālās nozīmes mākslas kolekcijas līdzveidotāju. Kolekcijā ietilpst glezniecība, fotogrāfijas un tēlniecības objekti. 
Mākslas darbu kolekcijas izvēlei tika izveidota starptautiskā ekspertu komisija, kuras priekšsēdētājs ir ABLV Bank valdes priekšsēdētājs Ernests Bernis, bet ekspertu vidū bija mākslas kritiķe un kuratore Helēna Demakova; Oslo kultūras centra Kunsletneshus vadītāja Māreta Jaukkuri (Norvēģija); laikmetīgās mākslas konsultants un kurators Norberts Vēbers (Vācija); kuratore un mākslas zinātniece, muzeja KUMU direktore Sirje Helme (Igaunija); Viļņas Mākslas akadēmijas profesore, mākslas zinātniece Raminta Jurenaite (Lietuva); Krievijas Nacionālā Laikmetīgās mākslas centra mākslinieciskais direktors Leonīds Bažanovs (Krievija); multimediju mākslinieks Raitis Šmits; mākslas zinātniece, Latvijas Laikmetīgās mākslas centra eksperte Ieva Astahovska; mākslinieks Leonards Laganovskis; LNMM Laikmetīgās mākslas kolekcijas glabātāja Astrīda Rogule.
2006. gadā tika nopirkti  Imanta Lancmaņa darbi.
ABLV Bank atbalstīja Aleksandra Vasiļjeva fonda un Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejā izstādes..

Atsauces 

1973. gadā dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas uzņēmēji
Ernests Bernis ( dzimis ) ir Latvijas uzņēmējs , bijušais ABLV Bank valdes priekšsēdētājs2018 ) . Dzīvesgājums Dzimis gadā . Mācījās Rīgas vidusskolā , no līdz gadam Bernis studēja Latvijas Universitātes Ekonomikas fakultātē . 1990. gadu sākumā strādāja bankā " Dālderis " kopā ar savu vēlāko biznesa partneri Oļegu Fiļu . Pēc « Dāldera » apvienošanās ar Sakaru banku no līdz gadam bija Sakaru bankas dīleru daļas vadītājs . gadā Bernis piekrita piedāvājumam izveidot un vadīt « Aizkraukles bankas » filiāli Rīgā . Īsi pēc tam , laikā , kad bankas lielākais akcionārs — « Baltijas Vērtspapīru nams » — piedzīvoja finansiālas grūtības , Bernis kopā ar Fiļu nopirka lielāko daļu « Aizkraukles bankas » akciju . Līdz ar bankas pārņemšanu Bernis kļuva par bankas valdes priekšsēdētāja vietnieku . Šajā amatā viņš bija līdz gadam , kad kļuva par padomes priekšsēdētāju . gadā Bernis kļuva par « Aizkraukles bankas » valdes priekšsēdētāju , amatā nomainot Aleksandru Bergmani . gadā « Aizkraukles banka » nomainīja nosaukumu uz ABLV Bank . 2018. gada februārī , neilgi pēc tam , kad ASV Finanšu ministrijas Finanšu noziegumu apkarošanas institūcija rosināja ABLV Bank noteikt sankcijas par naudas atmazgāšanu , banka pasludināja , ka uzsāks pašlikvidācijas procesu . 2021. gada februārī Latvijas Valsts policijas Galvenās kriminālpolicijas pārvaldes Ekonomisko noziegumu apkarošanas pārvalde ( ENAP ) uzlika arestu Ernesta Berņa kapitāldaļām . Pēc nodibinājuma Martins Bunkus Justice Foundation uzskata ABLV banka jāietver zvērināta advokāta Mārtiņa Bunkus slepkavības izmeklēšanā . 2022. gada jūlijā LR Prokuratūra nodeva tiesai krimināllietu , kurā Ernests Bernis un " ABLV Bank " darbinieki Vadims Reinfelds , Aleksandrs Pāže , Igors Rogovs un Kaspars Dreimanis tika apsūdzēti par noziedzīgi iegūtu1 miljardu eiro legalizēšanu . Investīcijas kultūras projektos 2005. gadā Ernests Bernis ABLV Bank vārdā parakstīja ilgtermiņa līgumu ar LR Kultūras Ministriju , saskaņā ar kuru ABLV Bank uzņēmās desmit gadu laikā investēt vienu miljonu latu topošā Laikmetīgās mākslas muzeja krājuma radīšanā , tādējādi kļūstot par nacionālās nozīmes mākslas kolekcijas līdzveidotāju . Kolekcijā ietilpst glezniecība , fotogrāfijas un tēlniecības objekti . Mākslas darbu kolekcijas izvēlei tika izveidota starptautiskā ekspertu komisija , kuras priekšsēdētājs ir ABLV Bank valdes priekšsēdētājs Ernests Bernis , bet ekspertu vidū bija mākslas kritiķe un kuratore Helēna Demakova ; Oslo kultūras centra Kunsletneshus vadītāja Māreta Jaukkuri ( Norvēģija ) ; laikmetīgās mākslas konsultants un kurators Norberts Vēbers ( Vācija ) ; kuratore un mākslas zinātniece , muzeja KUMU direktore Sirje Helme ( Igaunija ) ; Viļņas Mākslas akadēmijas profesore , mākslas zinātniece Raminta Jurenaite ( Lietuva ) ; Krievijas Nacionālā Laikmetīgās mākslas centra mākslinieciskais direktors Leonīds Bažanovs ( Krievija ) ; multimediju mākslinieks Raitis Šmits ; mākslas zinātniece , Latvijas Laikmetīgās mākslas centra eksperte Ieva Astahovska ; mākslinieks Leonards Laganovskis ; LNMM Laikmetīgās mākslas kolekcijas glabātāja Astrīda Rogule . 2006. gadā tika nopirkti Imanta Lancmaņa darbi . ABLV Bank atbalstīja Aleksandra Vasiļjeva fonda un Dekoratīvās mākslas un dizaina muzejā izstādes .. Atsauces 1973. gadā dzimušie Latvijas Universitātes absolventi Latvijas uzņēmēji