Bernhards Vareniuss
Bernhards Vareniuss (; 1622-1650) bija vācu zinātnieks kurš apkopoja jaunās atklātās zināšanas pēc Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem.

Dzīves gājums 
Viņa bērnības gadi (no 1627. gada) tika pavadīti Uelzenē, kur viņa tēvs bija tiesnesis Brunsvikas hercogam. Varenius mācījās Hamburgas ģimnāzijā (1640—1642) un Kēnigsbergas (1643—1645) un Leidenes (1645—1649) universitātēs matemātiku un medicīnu, iegūstot medicīnisko grādu Leidenas universitātē. 1649. gadā viņš pārcēlās uz Amsterdamu, plānojot praktizēt medicīnu. Bet nesenie Ābela Tasmana, Vilema Šoutena un citu holandiešu ceļotāju atklājumi un viņa draudzība ar Vilemu Blēju un citiem ģeogrāfiem piesaistīja Vareniusu ģeogrāfijai.

Viņš nomira 1650. gadā, būdams tikai 28 gadu vecs, ciesdams no nabadzības un bada.

Sasniegumi 

1649. gadā caur L. Elzeviru (slavenu tā laika rakstnieku no Amsterdamas) viņš publicēja savu aprakstu Regni Japoniae. Tajā bija iekļauts J. Šoutena Siāma daļas tulkojums latīņu valodā (Pielikums de religione Siamensium, ex Descriptione Belgica Iodoci Schoutenii) un dažādu tautu reliģiskās nodaļas. Nākamajā (1650. gadā), arī caur Elzeviru, kurs publicēja viņa pazīstamāko darbu, ar viņa palīdzību tika publicēts viņa darbs Geographia Generalis, kurā viņš, balstoties uz savām zināšanām, centās noteikt vispārīgus principus, balstoties uz zinātnisku pamatojumu. Darbs ir sadalīts 3 daļās. 1 — absolūtā ģeogrāfijā, 2 — relatīvā ģeogrāfija un 3 — salīdzinošā ģeogrāfija. Pirmajā tiek pētīti matemātiski fakti, kas attiecas uz visu zemi kopumā, tās figūru, izmēriem, kustībām, to izmērīšanu utt. Otrajā daļā apskatīts, ka zemi ietekmē saule un zvaigznes, klimats, gadalaiki, redzamā laika atšķirība dažādos vietas, dienas garuma izmaiņas utt. Trešajā daļā īsi apskatīts faktiskais zemes virsmas sadalījums, to relatīvais izvietojums, zemeslodes un kartes uzbūve, garums, navigācija utt.

Vareniuss ar viņa rīcībā esošajiem materiāliem ģeogrāfijas tēmu apskatīja patiesi filozofiski; un viņa darbs ilgi saglabāja savu statusukā labākais, kas pastāv par zinātnisko un salīdzinošo ģeogrāfiju. Darbs gāja cauri daudziem izdevumiem un papildinājumiem. Sers Īzaks Ņūtons ieviesa vairākus svarīgus uzlabojumus Kembridžas 1672. gada izdevumā; 1715. gadā Džeimss Jurins izdeva citu Kembridžas izdevumu ar vērtīgu pielikumu; 1733. gadā visu darbu angļu valodā tulkoja Dugdale; un 1736. gadā Šags pārskatīja Dugdāles otro izdevumu. 1716. gadā Neapolē parādījās itāļu izdevums; 1750. gadā tulkojums holandiešu valodā; 1751. gadā to pārtulkoja turku valodā; un 1755. gadā Parīzē iznāca versija Shaw franču valodā. Vēlāko ģeogrāfu d'Anville un Aleksandra fon Humbolta vidū īpaši tika vērsta uzmanība uz Vareniusa ģēniju un devumu zinātnei.

Ārējās saites 

1622. gadā dzimušie
1650. gadā mirušie
Vācijas ģeogrāfi
Lejassaksijā dzimušie
Bernhards Vareniuss ( ; bija vācu zinātnieks kurš apkopoja jaunās atklātās zināšanas pēc Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem . Dzīves gājums Viņa bērnības gadi ( no gada ) tika pavadīti Uelzenē , kur viņa tēvs bija tiesnesis Brunsvikas hercogam . Varenius mācījās Hamburgas ģimnāzijā1642 ) un Kēnigsbergas1645 ) un Leidenes1649 ) universitātēs matemātiku un medicīnu , iegūstot medicīnisko grādu Leidenas universitātē . gadā viņš pārcēlās uz Amsterdamu , plānojot praktizēt medicīnu . Bet nesenie Ābela Tasmana , Vilema Šoutena un citu holandiešu ceļotāju atklājumi un viņa draudzība ar Vilemu Blēju un citiem ģeogrāfiem piesaistīja Vareniusu ģeogrāfijai . Viņš nomira gadā , būdams tikaigadu vecs , ciesdams no nabadzības un bada . Sasniegumi 1649. gadā caur L. Elzeviru ( slavenu tā laika rakstnieku no Amsterdamas ) viņš publicēja savu aprakstu Regni Japoniae . Tajā bija iekļauts J. Šoutena Siāma daļas tulkojums latīņu valodā ( Pielikums de religione Siamensium , ex Descriptione Belgica Iodoci Schoutenii ) un dažādu tautu reliģiskās nodaļas . Nākamajā gadā ) , arī caur Elzeviru , kurs publicēja viņa pazīstamāko darbu , ar viņa palīdzību tika publicēts viņa darbs Geographia Generalis , kurā viņš , balstoties uz savām zināšanām , centās noteikt vispārīgus principus , balstoties uz zinātnisku pamatojumu . Darbs ir sadalītsdaļās .— absolūtā ģeogrāfijā , — relatīvā ģeogrāfija un — salīdzinošā ģeogrāfija . Pirmajā tiek pētīti matemātiski fakti , kas attiecas uz visu zemi kopumā , tās figūru , izmēriem , kustībām , to izmērīšanu utt . Otrajā daļā apskatīts , ka zemi ietekmē saule un zvaigznes , klimats , gadalaiki , redzamā laika atšķirība dažādos vietas , dienas garuma izmaiņas utt . Trešajā daļā īsi apskatīts faktiskais zemes virsmas sadalījums , to relatīvais izvietojums , zemeslodes un kartes uzbūve , garums , navigācija utt . Vareniuss ar viņa rīcībā esošajiem materiāliem ģeogrāfijas tēmu apskatīja patiesi filozofiski ; un viņa darbs ilgi saglabāja savu statusukā labākais , kas pastāv par zinātnisko un salīdzinošo ģeogrāfiju . Darbs gāja cauri daudziem izdevumiem un papildinājumiem . Sers Īzaks Ņūtons ieviesa vairākus svarīgus uzlabojumus Kembridžas gada izdevumā ; gadā Džeimss Jurins izdeva citu Kembridžas izdevumu ar vērtīgu pielikumu ; gadā visu darbu angļu valodā tulkoja Dugdale ; un gadā Šags pārskatīja Dugdāles otro izdevumu . gadā Neapolē parādījās itāļu izdevums ; gadā tulkojums holandiešu valodā ; gadā to pārtulkoja turku valodā ; un gadā Parīzē iznāca versija Shaw franču valodā . Vēlāko ģeogrāfu d' Anville un Aleksandra fon Humbolta vidū īpaši tika vērsta uzmanība uz Vareniusa ģēniju un devumu zinātnei . Ārējās saites 1622. gadā dzimušie 1650. gadā mirušie Vācijas ģeogrāfi Lejassaksijā dzimušie