Meža atmatene
Meža atmatene (Agaricus silvaticus, arī Agaricus sylvaticus, par pareizrakstību notiek strīdi mikologu vidē) ir Latvijā vidēji bieži sastopama atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Reizēm sistemātikā tikusi jaukta ar sarkstošo atmateni (Agaricus haemorrhoidaria, tagad Agaricus langei), tādēļ vecākā literatūrā var būt saglabājušies atšķirīgi nosaukumi un apraksti. Ir arī uzskats, ka Agaricus haemorrhoidaria ir vēl viena atsevišķa suga, bet pie šo sugu vai formu līdzības precīzam sadalījumam ir drīzāk teorētiska nozīme.

Sēnes apraksts 

 Cepurīte: krāsa sākumā brūna, vēlāk uz bālgani pelēcīgas vai, pēc dažiem avotiem, okerdzeltenas pamatnes klāta ar tumši brūnām, šķiedrainām zvīņām. Forma sākumā gandrīz olveida līdz zvanveida, vēlāk plakana ar pauguru vidū. Platums līdz 10 cm. Mīkstums balts, griezumu vietās sārtojas, vēlāk nobrūnē, ar koksnes smaržu un sēņu garšu.
 Lapiņas: sākumā baltas, vēlāk sarkanīgas līdz sārti pelēcīgām un vecākām sēnēm tumši brūnas, izceltas vidusdaļā un sašaurinātas galos, brīvas, ciešas, šķautnēs ar baltām pārslām.
 Kātiņš: balts vai pelēcīgs, reizēm ar brūnganām zvīņām, vecumā ar dobumu, pie pamatnes tumšāks un paresnināts, ar baltu vai biežāk gaiši brūnganu vecumā izzūdošu gredzenu. Garums līdz 6, reti 12 cm, resnums 1—1,5 cm. 
 Sporas: elipsoīdas vai olveida, dzeltenbrūnas, masā tumši sarkanbrūnas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 4,5—6/3—4 µm.
 Bazīdijas: četrsporu, vālesveida, 16—24/6—8 µm.
 Cistīdas: 10—28/7—12 µm.

Augšanas apstākļi 

Meža nobiru saprofīte. Aug grupās no jūlija līdz oktobrim trūdvielām bagātās vietās skuju koku un jauktos mežos, arī vecos parkos, parasti zem eglēm.

Barības vērtība 

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas. Tiek audzēta arī mākslīgi, satur daudzus komponentus ar medicīniskām īpašībām. Naturālās pārtikas cienītāji šo sēni iesaka kā pretvēža līdzekli.

Līdzīgās sugas 

Līdzīgās krāsās ir sarkstošā atmatene, kura griezumā sārtojas ātrāk, spēcīgāk un pēc tam nebrūnē,. Galveno atšķirību zinātnieki redz sporu izmēros — sarkstošajai atmatenei tās lielākas, bet bez mikroskopa tas nav redzams. Vēl līdzīga ir milzu atmatene, kuras gredzens bālgans. Visas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

Skatīt arī 

 Sēņošana
 Sēnes kulinārijā
 Sēņu audzēšana
 Sēņu tirdzniecība
 Atmateņu ģints

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum
 Mycobank
 Mycology Collections Portal
 Шампиньон лесной
 The Blushing Wood Mushroom

Atmatenes
Ēdamās sēnes
Lapiņu sēnes
Meža atmatene ( Agaricus silvaticus , arī Agaricus sylvaticus , par pareizrakstību notiek strīdi mikologu vidē ) ir Latvijā vidēji bieži sastopama atmateņu dzimtas sēne , kuras augļķermeņi ir ēdami . Reizēm sistemātikā tikusi jaukta ar sarkstošo atmateni ( Agaricus haemorrhoidaria , tagad Agaricus langei ) , tādēļ vecākā literatūrā var būt saglabājušies atšķirīgi nosaukumi un apraksti . Ir arī uzskats , ka Agaricus haemorrhoidaria ir vēl viena atsevišķa suga , bet pie šo sugu vai formu līdzības precīzam sadalījumam ir drīzāk teorētiska nozīme . Sēnes apraksts Cepurīte : krāsa sākumā brūna , vēlāk uz bālgani pelēcīgas vai , pēc dažiem avotiem , okerdzeltenas pamatnes klāta ar tumši brūnām , šķiedrainām zvīņām . Forma sākumā gandrīz olveida līdz zvanveida , vēlāk plakana ar pauguru vidū . Platums līdzcm . Mīkstums balts , griezumu vietās sārtojas , vēlāk nobrūnē , ar koksnes smaržu un sēņu garšu . Lapiņas : sākumā baltas , vēlāk sarkanīgas līdz sārti pelēcīgām un vecākām sēnēm tumši brūnas , izceltas vidusdaļā un sašaurinātas galos , brīvas , ciešas , šķautnēs ar baltām pārslām . Kātiņš : balts vai pelēcīgs , reizēm ar brūnganām zvīņām , vecumā ar dobumu , pie pamatnes tumšāks un paresnināts , ar baltu vai biežāk gaiši brūnganu vecumā izzūdošu gredzenu . Garums līdz reticm , resnums 1,5 cm . Sporas : elipsoīdas vai olveida , dzeltenbrūnas , masā tumši sarkanbrūnas , ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā,5—6/3 —4 µm . Bazīdijas : četrsporu , vālesveida , 24/6 — 8 µm . Cistīdas : 28/7 — 12 µm . Augšanas apstākļi Meža nobiru saprofīte . Aug grupās no jūlija līdz oktobrim trūdvielām bagātās vietās skuju koku un jauktos mežos , arī vecos parkos , parasti zem eglēm . Barības vērtība Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas . Tiek audzēta arī mākslīgi , satur daudzus komponentus ar medicīniskām īpašībām . Naturālās pārtikas cienītāji šo sēni iesaka kā pretvēža līdzekli . Līdzīgās sugas Līdzīgās krāsās ir sarkstošā atmatene , kura griezumā sārtojas ātrāk , spēcīgāk un pēc tam nebrūnē , . Galveno atšķirību zinātnieki redz sporu izmēros — sarkstošajai atmatenei tās lielākas , bet bez mikroskopa tas nav redzams . Vēl līdzīga ir milzu atmatene , kuras gredzens bālgans . Visas atmatenes , ar kurām Latvijā šo sugu var sajaukt , ir ēdamas . Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām . Skatīt arī Sēņošana Sēnes kulinārijā Sēņu audzēšana Sēņu tirdzniecība Atmateņu ģints Atsauces Ārējās saites Index Fungorum Mycobank Mycology Collections Portal Шампиньон лесной The Blushing Wood Mushroom Atmatenes Ēdamās sēnes Lapiņu sēnes