Karls fon Breverns
Karls fon Breverns (, 1880—1943) bija vācbaltiešu politiķis, Jēgalas muižas (, ) īpašnieks. Baltijas Apvienotās Zemes padomes valdes loceklis (1918).

Dzīvesgājums 

Dzimis 1880. gada 24. septembrī Viru apriņķa Altenhofas muižā () tās īpašnieka Jūliusa fon Breverna un viņa sievas Annas, dzimušas fon Ikšķilas-Gildenbrandas (Uexküll-Güldenband), ģimenē. Studēja Pēterburgas Ķeizariskajā tieslietu skolā, pēc kuras beigšanas 1903. gadā dienēja lebgvardes ulānu pulkā. 1904. gadā strādāja Viļņas gubernatora K. Pālena kancelejā, 1905. gadā bija Ļidas apriņķa zemstes priekšnieks, 1905. gada revolūcijas laikā bija Tallinas apriņķa zemnieku lietu komisārs (1905-1906), vēlāk šī apriņķa muižniecības delegāts un muižniecības priekšstāvis (1910—1918). Līdztekus bija Krievijas impērijas Valsts Domes deputāts no Igaunijas guberņas (1912-1917).  

Vācu okupācijas laikā 1918. gada 12. aprīlī viņu ievēlēja par Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotās Zemes padomes valdes locekli Rīgā. 
Latvijas un Igaunijas brīvības cīņu laikā viņš devās bēgļu gaitās uz Berlīni. 

Miris 1943. gada 7. decembrī Štefansdorfas ciemā (Stephansdorf, tagad Szczepanów) Sroda Slonskas apriņķī Lejassilēzijā.

Literatūra 
 Carola L. Gottzmann, Petra Hörner: Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs. Berlin 2007, S. 355-356

Ārējās saites 
 

Vācbaltieši
Baltijas hercogiste
Karls fon Breverns ( , 1943 ) bija vācbaltiešu politiķis , Jēgalas muižas ( , ) īpašnieks . Baltijas Apvienotās Zemes padomes valdes loceklis Dzīvesgājums Dzimis gada septembrī Viru apriņķa Altenhofas muižā ( ) tās īpašnieka Jūliusa fon Breverna un viņa sievas Annas , dzimušas fon Ikšķilas-Gildenbrandas ( Uexküll-Güldenband ) , ģimenē . Studēja Pēterburgas Ķeizariskajā tieslietu skolā , pēc kuras beigšanas gadā dienēja lebgvardes ulānu pulkā . gadā strādāja Viļņas gubernatora K. Pālena kancelejā , gadā bija Ļidas apriņķa zemstes priekšnieks , gada revolūcijas laikā bija Tallinas apriņķa zemnieku lietu komisārs vēlāk šī apriņķa muižniecības delegāts un muižniecības priekšstāvis1918 ) . Līdztekus bija Krievijas impērijas Valsts Domes deputāts no Igaunijas guberņas Vācu okupācijas laikā gada aprīlī viņu ievēlēja par Vidzemes , Igaunijas , Sāmsalas un Rīgas Apvienotās Zemes padomes valdes locekli Rīgā . Latvijas un Igaunijas brīvības cīņu laikā viņš devās bēgļu gaitās uz Berlīni . Miris gada decembrī Štefansdorfas ciemā ( Stephansdorf , tagad Szczepanów ) Sroda Slonskas apriņķī Lejassilēzijā . Literatūra Carola L. Gottzmann , Petra Hörner : Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St . Petersburgs . Berlin S. Ārējās saites Vācbaltieši Baltijas hercogiste