Bohuslava
Bohuslava ()  ir pilsēta Ukrainas vidienē, Kijivas apgabala Obuhivas rajonā. Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Rosas upes krastos 126 km no galvaspilsētas Kijivas. Līdz 2020. gadam rajona centrs.

Vēsture 
Tiek uzskatīts, ka pilsētu 1032. gadā dibinājis Kijivas kņazs Jaroslavs Gudrais. Vēstures avotos kā Rosas nocietinātās līnijas cietoksnis minēts 1195. gadā. Pēc 1569. gada Ļubļinas ūnijas nonāca Žečpospolitas Kijivas vojevodistes sastāvā. 1620. gadā Bohuslavai piešķīra Magdeburgas tiesības un ģerboni. Pēc Hmeļnicka sacelšanās Bohuslava kļuva par Beloreckas pulka sotņas pilsētu. No 1685. līdz 1712. gadam pastāvēja atsevišķs Bohuslavas kazaku pulks. No 1796. līdz 1837. gadam Bohuslava bija apriņķa centrs, no 1846. gada — pagasta centrs. No 1923. gada rajona centrs; 1938. gadā atjaunotas pilsētas tiesības.

Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas, radioelektroniskā, būvmateriālu rūpniecība, ir šūšanas un mēbeļu ražotnes.

Atsauces

Ārējās saites 

Ukrainas pilsētas
Kijivas apgabals
Bohuslava ( ) ir pilsēta Ukrainas vidienē , Kijivas apgabala Obuhivas rajonā . Izvietojusies apgabala dienvidaustrumos Rosas upes krastoskm no galvaspilsētas Kijivas . Līdz gadam rajona centrs . Vēsture Tiek uzskatīts , ka pilsētu gadā dibinājis Kijivas kņazs Jaroslavs Gudrais . Vēstures avotos kā Rosas nocietinātās līnijas cietoksnis minēts gadā . Pēc gada Ļubļinas ūnijas nonāca Žečpospolitas Kijivas vojevodistes sastāvā . gadā Bohuslavai piešķīra Magdeburgas tiesības un ģerboni . Pēc Hmeļnicka sacelšanās Bohuslava kļuva par Beloreckas pulka sotņas pilsētu . No līdz gadam pastāvēja atsevišķs Bohuslavas kazaku pulks . No līdz gadam Bohuslava bija apriņķa centrs , no gada — pagasta centrs . No gada rajona centrs ; gadā atjaunotas pilsētas tiesības . Mūsdienās pilsētā attīstīta pārtikas , radioelektroniskā , būvmateriālu rūpniecība , ir šūšanas un mēbeļu ražotnes . Atsauces Ārējās saites Ukrainas pilsētas Kijivas apgabals