Semjons Budjonnijs
Semjons Budjonnijs (; dzimis , miris ) bija krievu izcelsmes padomju maršals un politiskais darbinieks. Visvairāk pazīstams kā kavalērijas komandieris Krievijas pilsoņu kara laikā.

Dzīvesstāsts
Dzimis Donas Karaspēka apgabalā t.s. "citpilsētnieku" (иногородние) ģimenē, t.i., nepiederēja pie kazaku sociālā slāņa. Strādāja dažādus darbus, līdz 1903. gadā tika iesaukts Krievijas armijā. Kazaku karaspēka sastāvā piedalījās Krievijas—Japānas karā. Pirmajā pasaules karā kā apakšvirsnieks karoja vācu, austriešu un Kaukāza frontē. Par drošsirdību ieguva Jura krustu pilnu komplektu. 

Pēc Oktobra revolūcijas atgriezās dzimtajā staņicā. 1918. gadā šeit nodibināja kavalērijas vienību, kas darbojās pret baltajiem Donas apgabalā. Apvienojot vairākas citas daļas, 1919. gada 17. novembrī tika nodibināta 1. kavalērijas armija — viena no pazīstamākajām sarkano vienībām Krievijas pilsoņu kara laikā. Armija izcēlās kaujās Krievijā un Ukrainā pret Deņikina karaspēku. Poļu—padomju kara laikā Budjonnija armija cieta smagu sakāvi Komarovas kaujā no 1920. gada 30. augusta līdz 2. septembrim, kas bija viena no lielākajām kavalērijas kaujām kopš 1813. gada, un pēdējā lielā kauja vēsturē, kuras rezultātu izšķīra kavalērija.

Starp pasaules kariem 1932. gadā beidza Mihaila Frunzes Kara akadēmiju. 1935. gadā kļuva par vienu no pieciem pirmajiem PSRS maršaliem. Pilnībā atbalstīja Josifa Staļina politiku, tai skaitā represijas pret citiem karavadoņiem. 

Pēc Vācijas iebrukuma PSRS Budjonnijs tika iecelts par dienvidrietumu virziena komandieri (главком). Vadīja PSRS karaspēka kaujas Ukrainā. Pēc tam, kad Umaņas kaujas un Kijevas kaujas rezultātā simtiem tūkstošu padomju karavīru krita vai tika sagūstīti, Budjonnijs tika pārcelts par Rezerves frontes komandieri. 1942. gada maijā—augustā  komandēja Ziemeļkaukāza fronti. No 1939. līdz 1952. gadam bija PSKP CK loceklis. Pēc Staļina nāves ieņēma vairākus, lielākoties ceremoniālus amatus. Miris 90 gadu vecumā.

Budjonnija vārdā nosaukts Budjonnija zirgs un karavīru cepure budjonovka.

Ārējās saites 

 Par Semjonu Budjonniju portālā "Герои Страны" 

PSRS virsnieki
Padomju Savienības Varoņi
Padomju Savienības maršali
Rostovas apgabalā dzimušie
Ar Ļeņina ordeni apbalvotie
Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie
Ar Suvorova ordeni apbalvotie (PSRS)
Semjons Budjonnijs ( ; dzimis , miris ) bija krievu izcelsmes padomju maršals un politiskais darbinieks . Visvairāk pazīstams kā kavalērijas komandieris Krievijas pilsoņu kara laikā . Dzīvesstāsts Dzimis Donas Karaspēka apgabalā t.s. " citpilsētnieku " ( иногородние ) ģimenē , t.i. , nepiederēja pie kazaku sociālā slāņa . Strādāja dažādus darbus , līdz gadā tika iesaukts Krievijas armijā . Kazaku karaspēka sastāvā piedalījās Krievijas—Japānas karā . Pirmajā pasaules karā kā apakšvirsnieks karoja vācu , austriešu un Kaukāza frontē . Par drošsirdību ieguva Jura krustu pilnu komplektu . Pēc Oktobra revolūcijas atgriezās dzimtajā staņicā . gadā šeit nodibināja kavalērijas vienību , kas darbojās pret baltajiem Donas apgabalā . Apvienojot vairākas citas daļas , gada novembrī tika nodibināta kavalērijas armija — viena no pazīstamākajām sarkano vienībām Krievijas pilsoņu kara laikā . Armija izcēlās kaujās Krievijā un Ukrainā pret Deņikina karaspēku . Poļu — padomju kara laikā Budjonnija armija cieta smagu sakāvi Komarovas kaujā no gada augusta līdz septembrim , kas bija viena no lielākajām kavalērijas kaujām kopš gada , un pēdējā lielā kauja vēsturē , kuras rezultātu izšķīra kavalērija . Starp pasaules kariem gadā beidza Mihaila Frunzes Kara akadēmiju . gadā kļuva par vienu no pieciem pirmajiem PSRS maršaliem . Pilnībā atbalstīja Josifa Staļina politiku , tai skaitā represijas pret citiem karavadoņiem . Pēc Vācijas iebrukuma PSRS Budjonnijs tika iecelts par dienvidrietumu virziena komandieri ( главком ) . Vadīja PSRS karaspēka kaujas Ukrainā . Pēc tam , kad Umaņas kaujas un Kijevas kaujas rezultātā simtiem tūkstošu padomju karavīru krita vai tika sagūstīti , Budjonnijs tika pārcelts par Rezerves frontes komandieri . gada maijā — augustā komandēja Ziemeļkaukāza fronti . No līdz gadam bija PSKP CK loceklis . Pēc Staļina nāves ieņēma vairākus , lielākoties ceremoniālus amatus . Mirisgadu vecumā . Budjonnija vārdā nosaukts Budjonnija zirgs un karavīru cepure budjonovka . Ārējās saites Par Semjonu Budjonniju portālā " Герои Страны " PSRS virsnieki Padomju Savienības Varoņi Padomju Savienības maršali Rostovas apgabalā dzimušie Ar Ļeņina ordeni apbalvotie Ar Sarkanā Karoga ordeni apbalvotie Ar Suvorova ordeni apbalvotie ( PSRS )