Mujāni
Mujāni ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā pie autoceļa V213, Jumaras upes krastā, 10 km no novada centra Valmieras un 96 km no Rīgas.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Rīgas arhibīskapijas vasaļu Rozenu Mujānu pils, kas pirmo reizi pieminēta 1390. gadā. 15. gadsimta beigās tā piederēja Ēvaldam Patkulam, bet 1494. gadā Hansam no Ikšķiles. 15. gs. beigās tās īpašnieki pakalnā pie dzirnavām uzcēla mūra nocietinājumu. Zviedru Vidzemes laikā 1622. gadā Mujāni piešķirti karaļa Gustava II Ādolfa valsts kancleram Akselam Ūksenšernam, kura dzimtas valdījumā tie atradās līdz pat muižu redukcijai. 1633. gadā bija plānots pili nostiprināt, bet Lielā Ziemeļu kara laikā to sagrāva un vairs neatjaunoja. 

19. gadsimtā no Mujānu pils bija palikušas tikai drupas, izņemot Balto torni vairāku stāvu augstumā. Mujānu muižas īpašnieks grāfs Morics Mengdens 19. gadsimta otrajā pusē lika Baltā torņa otrā stāva velvi noklāt ar cementbetonu.

Atsauces 

Kocēnu pagasts
Valmieras novada ciemi
Mujāni ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā . Atrodas pagasta centrālajā daļā pie autoceļa V213 , Jumaras upes krastā , km no novada centra Valmieras unkm no Rīgas . Vēsture Apdzīvotā vieta izveidojusies pie Rīgas arhibīskapijas vasaļu Rozenu Mujānu pils , kas pirmo reizi pieminēta gadā . gadsimta beigās tā piederēja Ēvaldam Patkulam , bet gadā Hansam no Ikšķiles . gs. beigās tās īpašnieki pakalnā pie dzirnavām uzcēla mūra nocietinājumu . Zviedru Vidzemes laikā gadā Mujāni piešķirti karaļa Gustava II Ādolfa valsts kancleram Akselam Ūksenšernam , kura dzimtas valdījumā tie atradās līdz pat muižu redukcijai . gadā bija plānots pili nostiprināt , bet Lielā Ziemeļu kara laikā to sagrāva un vairs neatjaunoja . 19. gadsimtā no Mujānu pils bija palikušas tikai drupas , izņemot Balto torni vairāku stāvu augstumā . Mujānu muižas īpašnieks grāfs Morics Mengdens gadsimta otrajā pusē lika Baltā torņa otrā stāva velvi noklāt ar cementbetonu . Atsauces Kocēnu pagasts Valmieras novada ciemi