Hercegovina
Hercegovina (, ) ir ģeogrāfisks un vēsturisks reģions Bosnijas un Hercegovinas dienvidos, kas veido 20% no visas valsts (pārējo valsti veido Bosnija), bet nav oficiāla administratīvā iedalījuma vienība.

Hercegovinas lielākā pilsēta ir Mostara. Aptuvena Hercegovinas platība ir 12 tūkstoši km2. Iedzīvotāju skaits sasniedz 435 tūkstošus cilvēku. Mazliet vairāk nekā puse iedzīvotāju ir horvāti.

Vēsture 
Hercegovinas nosaukums cēlies no bosniešu vaivada Stepana Vukčiča titula, kurš sevi pasludināja par "Humas un Piejūras hercogu"  un 1448. gadā pasludināja neatkarību no Bosnijas kā Svētās Savas hercogistes () valdnieks. 

1463. gadā to pakļāva Osmaņu impērija, 1470. gadā izveidojot "Hercoga zemi" jeb sandžaku (), kas pastāvēja līdz 1833. gadam. Sadalot Bosnijas ejāletu, 1864. gadā izveidoja Hercegovinas vilājetu, kura centrs bija Mostara.

1878. gadā pēc Krievu—turku kara province atradās Austroungārijas pārvaldībā, izveidojot Hercegovinas okupēto teritoriju. 1908. gadā tā tika oficiāli anektēta, izraisot Bosnijas krīzi.

Pēc Pirmā pasaules kara Hercegovina bija Serbu, horvātu un slovēņu karalistes (Mostaras apgabals), no 1929. gada Dienvidslāvijas karalistes (Zetas banats), no 1941. gada Horvātijas Neatkarīgās valsts, no 1945. gada Dienvidslāvijas Demokrātiskās Federācijas Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās Republikas, no 1992. gada Bosnijas un Hercegovinas valsts sastāvā. 1993. gada sākumā sākās bruņots konflikts starp bosniešu un Horcegbosnijas Horvātu Republikas spēkiem. Kopš 1994. gada Hercegovina ir sadalīta starp Bosnijas un Hercegovinas Federāciju (Rietumhercegovinas kantons un Hercegovinas-Neretvas kantons) un Serbu Republiku (Trebiņes kopiena).

Atsauces

Ārējās saites 

 Culture of Lower Herzegovina
 Poskok (Vipera) – Herzegovinian portal
 Vinska Cesta

Bosnijas un Hercegovinas ģeogrāfija
Hercegovina ( , ) ir ģeogrāfisks un vēsturisks reģions Bosnijas un Hercegovinas dienvidos , kas veido no visas valsts ( pārējo valsti veido Bosnija ) , bet nav oficiāla administratīvā iedalījuma vienība . Hercegovinas lielākā pilsēta ir Mostara . Aptuvena Hercegovinas platība irtūkstoši km2. Iedzīvotāju skaits sasniedztūkstošus cilvēku . Mazliet vairāk nekā puse iedzīvotāju ir horvāti . Vēsture Hercegovinas nosaukums cēlies no bosniešu vaivada Stepana Vukčiča titula , kurš sevi pasludināja par " Humas un Piejūras hercogu " un gadā pasludināja neatkarību no Bosnijas kā Svētās Savas hercogistes ( ) valdnieks . 1463. gadā to pakļāva Osmaņu impērija , gadā izveidojot " Hercoga zemi " jeb sandžaku ( ) , kas pastāvēja līdz gadam . Sadalot Bosnijas ejāletu , gadā izveidoja Hercegovinas vilājetu , kura centrs bija Mostara . 1878. gadā pēc Krievu —turku kara province atradās Austroungārijas pārvaldībā , izveidojot Hercegovinas okupēto teritoriju . gadā tā tika oficiāli anektēta , izraisot Bosnijas krīzi . Pēc Pirmā pasaules kara Hercegovina bija Serbu , horvātu un slovēņu karalistes ( Mostaras apgabals ) , no gada Dienvidslāvijas karalistes ( Zetas banats ) , no gada Horvātijas Neatkarīgās valsts , no gada Dienvidslāvijas Demokrātiskās Federācijas Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskās Republikas , no gada Bosnijas un Hercegovinas valsts sastāvā . gada sākumā sākās bruņots konflikts starp bosniešu un Horcegbosnijas Horvātu Republikas spēkiem . Kopš gada Hercegovina ir sadalīta starp Bosnijas un Hercegovinas Federāciju ( Rietumhercegovinas kantons un Hercegovinas-Neretvas kantons ) un Serbu Republiku ( Trebiņes kopiena ) . Atsauces Ārējās saites Culture of Lower Herzegovina Poskok ( Vipera ) – Herzegovinian portal Vinska Cesta Bosnijas un Hercegovinas ģeogrāfija