Karošknābis
Karošknābis jeb platknābja ibiss (Platalea leucorodia) ir ibisu dzimtas (Threskiornithidae) pelikānveidīgais putns, kas sastopams Eiropā, Āzijā un Ziemeļāfrikā. Tam ir trīs pasugas.

Izplatība 

Karošknābis ligzdo Rietumeiropā, sākot ar Atlantijas okeāna krastu, no Spānijas dienvidiem līdz Lielbritānijai. Areāls austrumu virzienā turpinās cauri  Eiropas centrālajai daļai un dienvidaustrumu teritorijām, pāri Āzijai līdz Austrumāzijai, dienvidos sasniedzot Persijas līci, Indiju un Šrilanku, bet austrumos Japānu. Pamanāmākās Eiropas populācijas mājo Nīderlandē, Austrijā, Ungārijā un Grieķijā. Ziemeļāfrikā karošknābis sastopams Vidusjūras krastos, Sarkanās jūras piekrastē un Somālijas krastos, kā arī Mauritānijas piekrastes salās. Lielākā daļa karošknābju ir gājputni. Daļa Eiropas populācijas ziemo Vidusjūras reģionā, daļa tropiskās Āfrikas ziemeļu daļā.

Latvijā karošknābis ir rets ieceļotājs. Kopš 18. gadsimta ir bijuši vismaz septiņi novērojumi.

Izskats 
Karošknābis ir viegli atpazīstama ūdensputnu suga. Tas ir liela auguma ar garām kājām un kaklu, kā arī ar garu, saplacinātu knābi, kura paplatinātais gals atgādina karoti. Karošknābja ķermeņa garums ir 70—95 cm, spārnu izplētums 115–135 cm, svars 1130—1960 g.

Karošknābim ir balts apspalvojums. Vairošanās sezonas laikā tam izaug krāšņs, garu spalvu cekuls, bet uz krūtīm apspalvojums kļūst dzeltens, kā arī knābja virsējais daļas gals kļūst ugunīgi dzeltens vai oranžs. Kopumā knābis un kājas ir melnas. Abi dzimumi izskatās vienādi, tomēr tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes, un to knābis un kājas ir proporcionāli garāki. Jaunie putni atgādina pieaugušos putnus ārpus vairošanās sezonas, bet to knābis ir viegli rozīgs, kā arī spārnu lidspalvu galiņi ir melni.

Mauritānijas pasugai ir melns knābis, kā arī ļoti bieži uz krūtīm iztrūkst dzeltenā laukuma. No visām trijām pasugām vislielākā ir nominālpasuga.

Uzvedība 

Karošknābis mājo seklos ūdeņos, mitrās vietās ar bagātīgu dūņu kārtu, mālainu vai smilšainu ūdenstilpes pamatni. Tie ir dažādi purvi, upes, ezeri, applūdināti tīrumi un mangrovju audzes. Tā var būt gan saldūdens, gan viegli sāļa ūdenstilpe. Karošknābis labprātāk izvēlas ūdenstilpes ar saliņām vai biezām niedru audzēm, kurās tas ligzdo, kā arāī tilpnes ar aizaugušiem krastiem ar krūmiem un kokiem. Ziemas periodā tas apmetas arī jūras krastā.

Izplatības areāla ziemeļu populācijas ir gājputni. Populācijas, kas dzīvo dienvidu daļā, ir nometnieki vai daļēji migrējošas. Palearktikas joslā karošknābis ligzdo pavasarī, bet tropos lietus sezonā. Ārpus vairošanās sezonas karošknābji barojas pa vienam vai nelielās grupās, kurās ir līdz 100 īpatņiem. Migrācijas lidojumi parasti notiek baros, kuros arī ir līdz 100 īpatņiem. Karošknābji parasti ir aktīvi agri no rīta vai vakaros. Līdzīgi kā citas ibisu dzimtas sugas tie nakšņo kopīgā barā, apmēram 15 km attālumā no barošanās vietām.

Barība 
Karošknābis barojas ar ūdens kukaiņiem, moluskiem, tritoniem, vēžveidīgajiem, tārpiem, dēlēm, vardēm, kurkuļiem un nelielām zivtiņām, kas garumā nepārsniedz 10–15 cm. Tas barojas arī ar aļģēm un nelielām augu daļām, lai gan tās iespējams tiek apēstas nejauši kopā ar dzībnieku barību. Karošknābis parasti barojas seklumā, turpu šurpu šūpojot viegli pavērtu knābi. Līdzko kāds neliels ūdens radījums pieskaras knābja iekšpusei, tas aizcērtas ciet.

Ligzdošana 
Karošknābji veido monogāmus pārus uz vienu sezonu. Ligzdo kolonijās vai nelielās grupās, kurās ir tikai savas sugas pārstāvji vai, kas jauktas ar gārņiem, jūras kraukļiem un citiem ibisiem. Reizēm pāris ligzdo viens pats, bez kaimiņiem. Ligzdošanas kolonija parasti atrodas apmēram 10–15 km attālumā no barošanās vietas, lai gan attālums var būt arī mazāks vai krietni lielāks, līdz 35–40 km. Ligzda ir no zariem, niedrēm un zāles sakrauta platforma, kas izklāta ar lapām un zāli. Tā atrodas vai nu uz saliņas, vai biezā niedru audzē, vai krūmos, mangrovju vai lapkoku mežā apmēram 5 metru augstumā. Kolonijas ligzdas atrdodas samērā tuvu viena otrai, ne tālāk par 1—2 metriem. Ligzdu parasti būvē mātīte, bet tēviņš pienes materiālu.

Dējumā ir 2—6 baltas olas ar sīkiem raibumiņiem (visbiežāk 3—4 olas), perē abi vecāki. Inkubācijas periods ilgst 24—28 dienas. Išzķiļoties putnēnus sedz baltas dūnas. Knābis ir īss, taisns un rozā. Knābis sāk saplacināties 9 dienu vecumā, bet pieauguša putna knābja formu tas iegūst apmēram 2 nedēļu vecumā. Par putnēniem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni sāk lidot 42—50 dienu vecumā. Dzimumbriedumu putni sasniedz 3—4 gadu vecumā.

Sistemātika 
Karošknābim ir 3 pasugas:
Platalea leucorodia archeri — sastopama Sarkanās jūras piekrastē un Somālijā;
Platalea leucorodia balsaci — sastopama Mauritānijas piekrastes salās (Arginas sēkļa salās);
Platalea leucorodia leucorodia — nominālpasuga, sastopama gandrīz visā izplatības areālā, izņemot iepriekš minētajās teritprijās.

Reizēm Āzijas populācijas izdala kā ceturto pasugu — P. l. major.

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas Daba: Platknābja ibiss
 Avibase: Eurasian Spoonbill Platalea leucorodia Linnaeus, 1758
 Bird Life: Eurasian Spoonbill Platalea leucorodia 
 IBC: Eurasian Spoonbill (Platalea leucorodia) 
 Bird Guides: Eurasian Spoonbill (Platalea leucorodia)

Karošknābji
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Āfrikas putni
Karošknābis jeb platknābja ibiss ( Platalea leucorodia ) ir ibisu dzimtas ( Threskiornithidae ) pelikānveidīgais putns , kas sastopams Eiropā , Āzijā un Ziemeļāfrikā . Tam ir trīs pasugas . Izplatība Karošknābis ligzdo Rietumeiropā , sākot ar Atlantijas okeāna krastu , no Spānijas dienvidiem līdz Lielbritānijai . Areāls austrumu virzienā turpinās cauri Eiropas centrālajai daļai un dienvidaustrumu teritorijām , pāri Āzijai līdz Austrumāzijai , dienvidos sasniedzot Persijas līci , Indiju un Šrilanku , bet austrumos Japānu . Pamanāmākās Eiropas populācijas mājo Nīderlandē , Austrijā , Ungārijā un Grieķijā . Ziemeļāfrikā karošknābis sastopams Vidusjūras krastos , Sarkanās jūras piekrastē un Somālijas krastos , kā arī Mauritānijas piekrastes salās . Lielākā daļa karošknābju ir gājputni . Daļa Eiropas populācijas ziemo Vidusjūras reģionā , daļa tropiskās Āfrikas ziemeļu daļā . Latvijā karošknābis ir rets ieceļotājs . Kopš gadsimta ir bijuši vismaz septiņi novērojumi . Izskats Karošknābis ir viegli atpazīstama ūdensputnu suga . Tas ir liela auguma ar garām kājām un kaklu , kā arī ar garu , saplacinātu knābi , kura paplatinātais gals atgādina karoti . Karošknābja ķermeņa garums ir95 cm , spārnu izplētums 135 cm , svars1960 g. Karošknābim ir balts apspalvojums . Vairošanās sezonas laikā tam izaug krāšņs , garu spalvu cekuls , bet uz krūtīm apspalvojums kļūst dzeltens , kā arī knābja virsējais daļas gals kļūst ugunīgi dzeltens vai oranžs . Kopumā knābis un kājas ir melnas . Abi dzimumi izskatās vienādi , tomēr tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes , un to knābis un kājas ir proporcionāli garāki . Jaunie putni atgādina pieaugušos putnus ārpus vairošanās sezonas , bet to knābis ir viegli rozīgs , kā arī spārnu lidspalvu galiņi ir melni . Mauritānijas pasugai ir melns knābis , kā arī ļoti bieži uz krūtīm iztrūkst dzeltenā laukuma . No visām trijām pasugām vislielākā ir nominālpasuga . Uzvedība Karošknābis mājo seklos ūdeņos , mitrās vietās ar bagātīgu dūņu kārtu , mālainu vai smilšainu ūdenstilpes pamatni . Tie ir dažādi purvi , upes , ezeri , applūdināti tīrumi un mangrovju audzes . Tā var būt gan saldūdens , gan viegli sāļa ūdenstilpe . Karošknābis labprātāk izvēlas ūdenstilpes ar saliņām vai biezām niedru audzēm , kurās tas ligzdo , kā arāī tilpnes ar aizaugušiem krastiem ar krūmiem un kokiem . Ziemas periodā tas apmetas arī jūras krastā . Izplatības areāla ziemeļu populācijas ir gājputni . Populācijas , kas dzīvo dienvidu daļā , ir nometnieki vai daļēji migrējošas . Palearktikas joslā karošknābis ligzdo pavasarī , bet tropos lietus sezonā . Ārpus vairošanās sezonas karošknābji barojas pa vienam vai nelielās grupās , kurās ir līdzīpatņiem . Migrācijas lidojumi parasti notiek baros , kuros arī ir līdzīpatņiem . Karošknābji parasti ir aktīvi agri no rīta vai vakaros . Līdzīgi kā citas ibisu dzimtas sugas tie nakšņo kopīgā barā , apmēramkm attālumā no barošanās vietām . Barība Karošknābis barojas ar ūdens kukaiņiem , moluskiem , tritoniem , vēžveidīgajiem , tārpiem , dēlēm , vardēm , kurkuļiem un nelielām zivtiņām , kas garumā nepārsniedz15 cm . Tas barojas arī ar aļģēm un nelielām augu daļām , lai gan tās iespējams tiek apēstas nejauši kopā ar dzībnieku barību . Karošknābis parasti barojas seklumā , turpu šurpu šūpojot viegli pavērtu knābi . Līdzko kāds neliels ūdens radījums pieskaras knābja iekšpusei , tas aizcērtas ciet . Ligzdošana Karošknābji veido monogāmus pārus uz vienu sezonu . Ligzdo kolonijās vai nelielās grupās , kurās ir tikai savas sugas pārstāvji vai , kas jauktas ar gārņiem , jūras kraukļiem un citiem ibisiem . Reizēm pāris ligzdo viens pats , bez kaimiņiem . Ligzdošanas kolonija parasti atrodas apmēram15 km attālumā no barošanās vietas , lai gan attālums var būt arī mazāks vai krietni lielāks , līdz40 km . Ligzda ir no zariem , niedrēm un zāles sakrauta platforma , kas izklāta ar lapām un zāli . Tā atrodas vai nu uz saliņas , vai biezā niedru audzē , vai krūmos , mangrovju vai lapkoku mežā apmērammetru augstumā . Kolonijas ligzdas atrdodas samērā tuvu viena otrai , ne tālāk par2 metriem . Ligzdu parasti būvē mātīte , bet tēviņš pienes materiālu . Dējumā ir6 baltas olas ar sīkiem raibumiņiem ( visbiežāk4 olas ) , perē abi vecāki . Inkubācijas periods ilgst28 dienas . Išzķiļoties putnēnus sedz baltas dūnas . Knābis ir īss , taisns un rozā . Knābis sāk saplacinātiesdienu vecumā , bet pieauguša putna knābja formu tas iegūst apmēramnedēļu vecumā . Par putnēniem rūpējas abi vecāki . Jaunie putni sāk lidot50 dienu vecumā . Dzimumbriedumu putni sasniedz4 gadu vecumā . Sistemātika Karošknābim irpasugas : Platalea leucorodia archeri — sastopama Sarkanās jūras piekrastē un Somālijā ; Platalea leucorodia balsaci — sastopama Mauritānijas piekrastes salās ( Arginas sēkļa salās ) ; Platalea leucorodia leucorodia — nominālpasuga , sastopama gandrīz visā izplatības areālā , izņemot iepriekš minētajās teritprijās . Reizēm Āzijas populācijas izdala kā ceturto pasugu — P. l. major . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Platknābja ibiss Avibase : Eurasian Spoonbill Platalea leucorodia Linnaeus , Bird Life : Eurasian Spoonbill Platalea leucorodia IBC : Eurasian Spoonbill ( Platalea leucorodia ) Bird Guides : Eurasian Spoonbill ( Platalea leucorodia ) Karošknābji Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni Āfrikas putni