Jānis Dzintars
Jānis Dzintars, īstajā vārdā Valdis Klucis (1928—2007) bija latviešu padomju darbinieks, vēlāk vēsturnieks. Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts (1990—1993), viens no tiem deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Dzīvesgājums 
Dzimis 1928. gada 10. aprīlī Lībagu pagastā. Pēc Otrā pasaules kara bija Lībagu pagasta komjauniešu vadītājs (1945—1946), piedalījies nacionālo partizānu un viņu atbalstītāju pratināšanās. 1949. gadā uzņemts PSKP, no 1954. gada darbojies Latvijas PSR drošības orgānos, ieguvis apakšpulkveža pakāpi.

1961. gadā beidza mācības PSKP CK Augstākajā partijas skolā žurnālistikas specialitātē un tika norīkots darbā Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures institūtā. Kopā ar līdzautoriem sarakstīja grāmatu "Latviešu tautas cīņa Lielajā Tēvijas karā" (1966).
Atmodas kustības laikā aktīvi cīnījās pret Latvijas neatkarības atjaunošanu. 1990. gadā viņu ievēlēja Latvijas Augstākajā padomē no 14. Rīgas vēlēšanu apgabala. Darbojās AP Aizsardzības un iekšlietu komisijā, pēc Augusta puča izgāšanās 1991. gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā.

1995. gadā viņu ievēlēja par Krievijas Ārējo sakaru akadēmijas locekli, 2005. gadā viņš piedalījās Krievijas filmā "Nacisms Baltijas gaumē".

Miris 2007. gada 30. decembrī Maskavā, urna ar viņa pelniem 2008. gada februāra sākumā pārvesta uz Latviju un apbedīta Lībagu kapos.

Atsauces 

1928. gadā dzimušie
2007. gadā mirušie
Latvijas vēsturnieki
PSKP biedri
LR Augstākās Padomes deputāti
Talsu novadā dzimušie
Maskavā mirušie
Jānis Dzintars , īstajā vārdā Valdis Klucis2007 ) bija latviešu padomju darbinieks , vēlāk vēsturnieks . Latvijas Republikas Augstākās padomes deputāts1993 ) , viens no tiem deputātiem , kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā " Līdztiesība " . Dzīvesgājums Dzimis gada aprīlī Lībagu pagastā . Pēc Otrā pasaules kara bija Lībagu pagasta komjauniešu vadītājs1946 ) , piedalījies nacionālo partizānu un viņu atbalstītāju pratināšanās . gadā uzņemts PSKP , no gada darbojies Latvijas PSR drošības orgānos , ieguvis apakšpulkveža pakāpi . 1961. gadā beidza mācības PSKP CK Augstākajā partijas skolā žurnālistikas specialitātē un tika norīkots darbā Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures institūtā . Kopā ar līdzautoriem sarakstīja grāmatu " Latviešu tautas cīņa Lielajā Tēvijas karā " Atmodas kustības laikā aktīvi cīnījās pret Latvijas neatkarības atjaunošanu . gadā viņu ievēlēja Latvijas Augstākajā padomē no Rīgas vēlēšanu apgabala . Darbojās AP Aizsardzības un iekšlietu komisijā , pēc Augusta puča izgāšanās gadā pārcēlās uz dzīvi Maskavā . 1995. gadā viņu ievēlēja par Krievijas Ārējo sakaru akadēmijas locekli , gadā viņš piedalījās Krievijas filmā " Nacisms Baltijas gaumē " . Miris gada decembrī Maskavā , urna ar viņa pelniem gada februāra sākumā pārvesta uz Latviju un apbedīta Lībagu kapos . Atsauces 1928. gadā dzimušie 2007. gadā mirušie Latvijas vēsturnieki PSKP biedri LR Augstākās Padomes deputāti Talsu novadā dzimušie Maskavā mirušie