Konda (upe)
Konda () ir upe Krievijā, Sibīrijā, Irtišas kreisā krasta pieteka, plūst cauri Hantu-Mansu autonomajam apvidum — Jugrai. Tās garums ir 1097 km.

Ģeogrāfija 
Upe sākas purvainā apvidū Ļulimvora augstienē, plūst pa Kondas zemieni. Upes baseinā purvu īpatsvars sasniedz 70%, bet 5% aizņem ezeri. Upes ieleja zema, pārpurvota, daudz atteku un mazu ezeriņu. Apaugusi ar jaukto mežu. Upes gultne ļoti līkumota, tās platums no  augštecē līdz  lejtecē. Straumes ātrums no  līdz  straujtecēs. Pie ietekas Irtišā veido līdz  garu un  platu ezeru Kondas Soru.

Vēsture 
Pēc tam, kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hanisti, viņš savam titulam pirms nāves 1584. gadā pievienoja arī "Jugras lielkņaza, Obdoras, Kondas kņaza un visas Sibīrijas zemes un Ziemeļu puses pavēlnieka" (великiй князь Югорскiй, князь Обдорскiй, Кондинскiй и всея Сибирскiе земли и Сђверныя страны повелитель) nosaukumu, bet pēc hana Kučuma un viņa dēla hana Ali uzveikšanas 1607. gadā Boriss Godunovs un viņa pēcteči sāka lietot Sibīrijas cara (Царь Сибирскiй) titulu. Kondijas kņazu ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī.

Pēdējo Kondijas valdnieku Agaju () krievi pakļāva 1594. gadā. Kondijas karavadonis (murza) Četirko 1609. gadā sāka sacelšanos, ko apspieda krievu Pelimas vaivads Isļeņevs (Петр Исленев). Pēc 1618. gada notika Kondijas iedzīvotāju kristīšana, bet saglabājās spēcīga šamanisma ietekme.

Atsauces

Ārējās saites 

Kazahstānas upes
Krievijas upes
Hantu-Mansu autonomais apvidus — Jugra
Konda ( ) ir upe Krievijā , Sibīrijā , Irtišas kreisā krasta pieteka , plūst cauri Hantu-Mansu autonomajam apvidum — Jugrai . Tās garums irkm . Ģeogrāfija Upe sākas purvainā apvidū Ļulimvora augstienē , plūst pa Kondas zemieni . Upes baseinā purvu īpatsvars sasniedz , bet aizņem ezeri . Upes ieleja zema , pārpurvota , daudz atteku un mazu ezeriņu . Apaugusi ar jaukto mežu . Upes gultne ļoti līkumota , tās platums no augštecē līdz lejtecē . Straumes ātrums no līdz straujtecēs . Pie ietekas Irtišā veido līdz garu un platu ezeru Kondas Soru . Vēsture Pēc tam , kad Krievijas cars Ivans IV sagrāva Sibīrijas hanisti , viņš savam titulam pirms nāves gadā pievienoja arī " Jugras lielkņaza , Obdoras , Kondas kņaza un visas Sibīrijas zemes un Ziemeļu puses pavēlnieka " ( великiй князь Югорскiй , князь Обдорскiй , Кондинскiй и всея Сибирскiе земли и Сђверныя страны повелитель ) nosaukumu , bet pēc hana Kučuma un viņa dēla hana Ali uzveikšanas gadā Boriss Godunovs un viņa pēcteči sāka lietot Sibīrijas cara ( Царь Сибирскiй ) titulu . Kondijas kņazu ģerboni iekļāva Krievijas Impērijas ģerbonī . Pēdējo Kondijas valdnieku Agaju ( ) krievi pakļāva gadā . Kondijas karavadonis ( murza ) Četirko gadā sāka sacelšanos , ko apspieda krievu Pelimas vaivads Isļeņevs ( Петр Исленев ) . Pēc gada notika Kondijas iedzīvotāju kristīšana , bet saglabājās spēcīga šamanisma ietekme . Atsauces Ārējās saites Kazahstānas upes Krievijas upes Hantu-Mansu autonomais apvidus — Jugra