Skaņkalne
Skaņkalne (agrāk — Skulberģi) ir ciems Valmieras novada Skaņkalnes pagastā, pagasta lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojies pagasta vidusdaļā Salacas krastā, kas to atdala no Mazsalacas pilsētas, ar ko ciems faktiski saplūdis. Skaņkalnē atrodas bibliotēka, brīvdabas estrāde un veikals. Salacas krastā ciema ziemeļrietumos atrodas 10 m garā, 3,5 m platā un 4 m augstā Lībiešu upurala.

Vēsture 
Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Skulberģu muižas (Kolberg) centru. Muiža cēlusies no viena arkla zemes, ko mestrs Johans Freitāgs no Loringhofas 1487. gadā dāvinājis Heinriham Kolbergam, no kura cēlies muižas agrākais latviskais nosaukums «Skulberģi». Ciems izaudzis padomju laikā kā kolhoza «Skaņaiskalns» un ciema padomes (vēlāk līdz 2012. gadam — pagasta) centrālais ciemats. Skulberģu pareizticīgo baznīca (darbojusies līdz 1960. gadiem) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Atsauces 

Latvijas ciemi
Skaņkalnes pagasts
Skaņkalne ( agrāk — Skulberģi ) ir ciems Valmieras novada Skaņkalnes pagastā , pagasta lielākā apdzīvotā vieta . Izvietojies pagasta vidusdaļā Salacas krastā , kas to atdala no Mazsalacas pilsētas , ar ko ciems faktiski saplūdis . Skaņkalnē atrodas bibliotēka , brīvdabas estrāde un veikals . Salacas krastā ciema ziemeļrietumos atrodasm garā,5 m platā unm augstā Lībiešu upurala . Vēsture Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Skulberģu muižas ( Kolberg ) centru . Muiža cēlusies no viena arkla zemes , ko mestrs Johans Freitāgs no Loringhofas gadā dāvinājis Heinriham Kolbergam , no kura cēlies muižas agrākais latviskais nosaukums « Skulberģi » . Ciems izaudzis padomju laikā kā kolhoza « Skaņaiskalns » un ciema padomes ( vēlāk līdz gadam — pagasta ) centrālais ciemats . Skulberģu pareizticīgo baznīca ( darbojusies līdz gadiem ) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis . Atsauces Latvijas ciemi Skaņkalnes pagasts