Heinrihs fon Štorhs
Heinrihs Frīdrihs fon Štorhs (, ; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas ekonomists, viens no pirmajiem Ādama Smita teorijas popularizētājiem Krievijā. Pēterburgas Zinātņu akadēmijas viceprezidents (1830–1835), slepenpadomnieks, masons.

Dzīvesgājums 
Dzimis Rīgā, Vidzemes guberņas sekretāra ģimenē. No 1778. līdz 1783. gadam mācījās Rīgas Doma skolā. No 1784. līdz 1786. gadam studēja filozofiju un jurisprudenci Jēnas Universitātē, vēlāk Heidelbergas Universitātē. 1789. gadā iecelts par Sanktpēterburgas kadetu korpusa pasniedzēju. 1793. gadā izdeva ceļvedi pa Sanktpēterburgu Gemählde von St. Petersburg. 1799. gadā iecelts par lielkņazieņu skolotāju, 1809. gadā tika iecelts par lielkņazu Nikolaja Pavloviča un Mihaila Pavloviča politekonomikas pasniedzēju. Pamatojoties uz lielkņaziem nolasītajām lekcijām 1815. gadā franciski izdeva populāro politekonomijas mācību grāmatu Cours d'économie politique ou exposition des principes qui déterminent la prospérité des nations. Tajā bija izteiktas tiem laikiem drosmīgas idejas, popularizējot un kritizējot Ādama Smita mācību. Šī iemesla dēļ to netulkoja krieviski un iesākumā bija populārāka Rietumeiropā nekā Krievijā.

Bibliogrāfija 
 Gemählde von St. Petersburg. 2 daļās, Hartknoch, Riga, 1794. (Bd. 1., Bd. 2.)
 Cours d'économie politique ou exposition des principes qui déterminent la prospérité des nations., St. Petersburg, 1815.
 Statistische Übersicht der Statthalterschaften des russischen Reichs nach ihren merkwürdigsten Kulturverhältnissen. Riga, 1795.
 Historisch-statistische Gemälde des russischen Reichs., Riga, 1797—1803.
 Rußland unter Alexander I., St. Petersburg, 1803—1811.
 Le revenu national considéré sous un nouveau point de vue., citu rakstu starpā, 1819.
 Considérations sur la nature du revenu national., Paris, 1824, vāciski — Halle 1825.
 Zur Kritik des Begriffes vom Nationalreichtum., Sankt Petersburg, 1827.

Ārējās saites 

1766. gadā dzimušie
1835. gadā mirušie
Brīvmūrnieki
Vācbaltieši
Krievijas ekonomisti
Rīgā dzimušie
Vācu valodā rakstošie
Franču valodā rakstošie
Heinrihs Frīdrihs fon Štorhs ( , ; dzimis , miris ) bija Rīgā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas ekonomists , viens no pirmajiem Ādama Smita teorijas popularizētājiem Krievijā . Pēterburgas Zinātņu akadēmijas viceprezidents1835 ) , slepenpadomnieks , masons . Dzīvesgājums Dzimis Rīgā , Vidzemes guberņas sekretāra ģimenē . No līdz gadam mācījās Rīgas Doma skolā . No līdz gadam studēja filozofiju un jurisprudenci Jēnas Universitātē , vēlāk Heidelbergas Universitātē . gadā iecelts par Sanktpēterburgas kadetu korpusa pasniedzēju . gadā izdeva ceļvedi pa Sanktpēterburgu Gemählde von St . Petersburg. gadā iecelts par lielkņazieņu skolotāju , gadā tika iecelts par lielkņazu Nikolaja Pavloviča un Mihaila Pavloviča politekonomikas pasniedzēju . Pamatojoties uz lielkņaziem nolasītajām lekcijām gadā franciski izdeva populāro politekonomijas mācību grāmatu Cours d' économie politique ou exposition des principes qui déterminent la prospérité des nations . Tajā bija izteiktas tiem laikiem drosmīgas idejas , popularizējot un kritizējot Ādama Smita mācību . Šī iemesla dēļ to netulkoja krieviski un iesākumā bija populārāka Rietumeiropā nekā Krievijā . Bibliogrāfija Gemählde von St . Petersburg.da ļās , Hartknoch , Riga , ( Bd. , Bd . ) Cours d' économie politique ou exposition des principes qui déterminent la prospérité des nations. , St . Petersburg , Statistische Übersicht der Statthalterschaften des russischen Reichs nach ihren merkwürdigsten Kulturverhältnissen . Riga , Historisch-statistische Gemälde des russischen Reichs. , Riga , 1803. Rußland unter Alexander I. , St . Petersburg ,1811 . Le revenu national considéré sous un nouveau point de vue. , citu rakstu starpā , Considérations sur la nature du revenu national. , Paris , vāciski — Halle Zur Kritik des Begriffes vom Nationalreichtum. , Sankt Petersburg , Ārējās saites 1766. gadā dzimušie 1835. gadā mirušie Brīvmūrnieki Vācbaltieši Krievijas ekonomisti Rīgā dzimušie Vācu valodā rakstošie Franču valodā rakstošie