Esena muiža
Esena muiža (), saukta arī par Lielo muižu, Spilves muižu un Gotāna muižu, ir vieta Dzirciema ielas ziemeļu galā Spilves apkaimē Pārdaugavā.

Pāris gadsimtus tās atpazīstamākā vieta bija muižas ēka, kas tagad pēc ugunsgrēka ir nojaukta. Tās apkaimē saglabājušies ainaviskas nozīmes koku stādījumi.

Muižas ēka 
Vēlākās Esena muižas apkaimi poļu-zviedru kara laikā 1615. gadā iegādājās rātskungs Kaspars Dreiliņš (Dreiling). Viņa meita ar savu vīru rātskungu Andreju Gotānu (Gothans) uzcēla īpašumā muižas ēku. Pašreizējo nosaukumu muiža ieguva pēc 1774. gada, kad tā nonāca Rīgas Doma un Pētera baznīcas luterāņu draudžu mācītāja Imanuela Justa Esena īpašumā.  19. gs. beigās muižu iegādājās krievu tirgotāja Popova atraitne.

Pēc Latvijas okupācijas muižu nacionalizēja un dārzu teritorijā izveidojās mazdārziņu kooperatīvs, kurš likvidēts 2000. gadu sākumā. 1995. gadā Popova radinieki muižu atguva un 2001. gadā teritorijas pārvaldīšanas tiesības ieguva SIA "Popova legāts".

Līdz 2012. gadam muižas ēka bija apdzīvota, bet pēc daļēja ugunsgrēka tā tika iekonservēta. 2013./2014. gadā ēkā atkal izcēlās ugunsgrēks, un pusotru gadu pēc tā, 2015. gadā, ēku nojauca. Muižas pagraba drupas ir saglabātas.

2017. gadā "Popova legāts" iesaistījās biedrības "Esena Pārdaugavas dārzi" izveidē un 2018. gadā dārzu teritorija tika pārveidota par īrējamu brīvdabas dārziņu un pasākumu vietu. Teritorijas īpašnieki ir uzņēmēja Arnolda Laksas bērni. Bijušās muižas ēkas vietā šobrīd ir uzcelta jauna ēka.

Literatūra 
 Kaupuža D. Rīgas muižiņas. Latvijas architektūra, Rīga, 2005, 95. lpp.

Ārējās saites 
 Esena muiža
Esena pārdaugavas dārzi

Atsauces 

Muižas Rīgā
Kurzemes rajons
Esena muiža ( ) , saukta arī par Lielo muižu , Spilves muižu un Gotāna muižu , ir vieta Dzirciema ielas ziemeļu galā Spilves apkaimē Pārdaugavā . Pāris gadsimtus tās atpazīstamākā vieta bija muižas ēka , kas tagad pēc ugunsgrēka ir nojaukta . Tās apkaimē saglabājušies ainaviskas nozīmes koku stādījumi . Muižas ēka Vēlākās Esena muižas apkaimi poļu -zviedru kara laikā gadā iegādājās rātskungs Kaspars Dreiliņš ( Dreiling ) . Viņa meita ar savu vīru rātskungu Andreju Gotānu ( Gothans ) uzcēla īpašumā muižas ēku . Pašreizējo nosaukumu muiža ieguva pēc gada , kad tā nonāca Rīgas Doma un Pētera baznīcas luterāņu draudžu mācītāja Imanuela Justa Esena īpašumā . gs. beigās muižu iegādājās krievu tirgotāja Popova atraitne . Pēc Latvijas okupācijas muižu nacionalizēja un dārzu teritorijā izveidojās mazdārziņu kooperatīvs , kurš likvidēts gadu sākumā . gadā Popova radinieki muižu atguva un gadā teritorijas pārvaldīšanas tiesības ieguva SIA " Popova legāts " . Līdz gadam muižas ēka bija apdzīvota , bet pēc daļēja ugunsgrēka tā tika iekonservēta . / 2014. gadā ēkā atkal izcēlās ugunsgrēks , un pusotru gadu pēc tā , gadā , ēku nojauca . Muižas pagraba drupas ir saglabātas . 2017. gadā " Popova legāts " iesaistījās biedrības " Esena Pārdaugavas dārzi " izveidē un gadā dārzu teritorija tika pārveidota par īrējamu brīvdabas dārziņu un pasākumu vietu . Teritorijas īpašnieki ir uzņēmēja Arnolda Laksas bērni . Bijušās muižas ēkas vietā šobrīd ir uzcelta jauna ēka . Literatūra Kaupuža D. Rīgas muižiņas . Latvijas architektūra , Rīga , lpp. Ārējās saites Esena muiža Esena pārdaugavas dārzi Atsauces Muižas Rīgā Kurzemes rajons