COVID-19 vakcīna
COVID-19 vakcīna ir vakcīna, kas paredzēta, lai nodrošinātu iegūto imunitāti pret COVID-19 izraisošo SARS-CoV-2.

Izveide 
Jau pirms COVID-19 pandēmijas bija uzkrātas zināšanas par koronavīrusu izraistītajām SARS un MERS slimībām, kas 2020. gada sākumā ļāva paātrināti izstrādāt dažādas vakcīnu tehnoloģijas. 2020. gada 10. janvārī ar SARS-CoV-2 ģenētiskās sekvences datu starpniecību tika izplatīti GISAID dati, un līdz 19. martam pasaules farmācijas nozare paziņoja par apņemšanos risināt COVID-19 problēmu.

2020. gada novembrī ziņoja, ka farmācijas un biotehnoloģijas uzņēmumi Pfizer un BioNTech kopīgi izstrādātā vakcīna Comirnaty pret jauno koronavīrusu trešajā izmēģinājumu fāzē uzrādīja 90% efektivitāti pret inficēšanos, līdz ar to Eiropas Komisija paziņoja, ka ir noslēgusi līgumu par pirmo 300 miljonu vakcīnu iegādi tās iedzīvotājiem. III fāzes izmēģinājumos vairākas COVID-19 vakcīnas pierādīja pat 95% efektivitāti simptomātisku COVID-19 infekciju novēršanā.
Daudzās valstīs ieviesa pakāpeniskas vakcīnu izplatīšanas plānus, kuros par prioritāti izvirzīja personas ar visaugstāko komplikāciju risku, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkus un personas ar augstu inficēšanās un pārnešanas risku.

Paveidi 
2021. gada martā dažādās izstrādes stadijās bija 308 vakcīnu kandidātvielas, no kurām 73 bija klīniskās izpētes stadijā, tostarp 24 — I fāzes pētījumos, 33 — I—II fāzes pētījumos un 16 — III fāzes izstrādē.
2021. gada aprīlī dažādās pasaules valstīs bija atļautas četru paveidu vakcīnas:

 divas RNS vakcīnas (Comirnaty un Moderna),
 piecas vīrusu vektoru vakcīnas (Sputnik Light, Sputnik V, Oxford-AstraZeneca, Convidecia un Johnson & Johnson),
 septiņas inaktivēto vīrusu vakcīnas (BBIBP-CorV, CoronaVac, Covaxin, WIBP-CorV, CoviVac, Minhai-Kangtai un QazVac),
 divas proteīnu apakšvienību vakcīnas (EpiVacCorona un RBD-Dimer).

Līdz 2020. gada decembrim valstis bija iepriekš pasūtījušas vairāk nekā desmit miljardus vakcīnas devu, no kurām aptuveni pusi devu bija iegādājušās valstis ar augstu ienākumu līmeni, kurās ir 14 % pasaules iedzīvotāju. Saskaņā ar 2021. gada 22. maija oficiālajiem ziņojumiem no valstu veselības aģentūrām pasaulē bija izlietoti 1,65 miljardi COVID-19 vakcīnas devu.
AstraZeneca 2021. gadā plānoja saražot 3 miljardus devu, Pfizer-BioNTech — 1,3 miljardus devu, bet Sputnik V, Sinopharm, Sinovac un Johnson & Johnson — pa 1 miljardam devu.
Moderna plānoja 2021. gadā saražot 600 miljonus devu un Convidecia — 500 miljonus devu.

Skatīt arī 

 COVID-19 diagnosticēšana
 COVID-19 pandēmija
 COVID-19 pandēmija Latvijā

Atsauces

Ārējās saites 
 
 COVID‑19 Vaccine Tracker. Regulatory Focus
 
 
 
 
 
  List of participants in the COVAX Facility, Confirmations of intent to participate and AMC-Eligible economies
 WHO information page about COVAX
 GAVI page about COVAX

COVID-19 pandēmija
COVID - 19 vakcīna ir vakcīna , kas paredzēta , lai nodrošinātu iegūto imunitāti pret COVID - 19 izraisošo SARS-CoV -2. Izveide Jau pirms COVID - 19 pandēmijas bija uzkrātas zināšanas par koronavīrusu izraistītajām SARS un MERS slimībām , kas gada sākumā ļāva paātrināti izstrādāt dažādas vakcīnu tehnoloģijas . gada janvārī ar SARS-CoV -2 ģenētiskās sekvences datu starpniecību tika izplatīti GISAID dati , un līdz martam pasaules farmācijas nozare paziņoja par apņemšanos risināt COVID - 19 problēmu . 2020. gada novembrī ziņoja , ka farmācijas un biotehnoloģijas uzņēmumi Pfizer un BioNTech kopīgi izstrādātā vakcīna Comirnaty pret jauno koronavīrusu trešajā izmēģinājumu fāzē uzrādīja efektivitāti pret inficēšanos , līdz ar to Eiropas Komisija paziņoja , ka ir noslēgusi līgumu par pirmomiljonu vakcīnu iegādi tās iedzīvotājiem . III fāzes izmēģinājumos vairākas COVID - 19 vakcīnas pierādīja pat efektivitāti simptomātisku COVID - 19 infekciju novēršanā . Daudzās valstīs ieviesa pakāpeniskas vakcīnu izplatīšanas plānus , kuros par prioritāti izvirzīja personas ar visaugstāko komplikāciju risku , piemēram , vecāka gadagājuma cilvēkus un personas ar augstu inficēšanās un pārnešanas risku . Paveidi 2021. gada martā dažādās izstrādes stadijās bijavakcīnu kandidātvielas , no kurāmbija klīniskās izpētes stadijā , tostarp — I fāzes pētījumos , — I— II fāzes pētījumos un — III fāzes izstrādē . 2021. gada aprīlī dažādās pasaules valstīs bija atļautas četru paveidu vakcīnas : divas RNS vakcīnas ( Comirnaty un Moderna ) , piecas vīrusu vektoru vakcīnas ( Sputnik Light , Sputnik V , Oxford-AstraZeneca , Convidecia un Johnson & Johnson ) , septiņas inaktivēto vīrusu vakcīnas ( BBIBP-CorV , CoronaVac , Covaxin , WIBP-CorV , CoviVac , Minhai-Kangtai un QazVac ) , divas proteīnu apakšvienību vakcīnas ( EpiVacCorona un RBD-Dimer ) . Līdz gada decembrim valstis bija iepriekš pasūtījušas vairāk nekā desmit miljardus vakcīnas devu , no kurām aptuveni pusi devu bija iegādājušās valstis ar augstu ienākumu līmeni , kurās ir % pasaules iedzīvotāju . Saskaņā ar gada maija oficiālajiem ziņojumiem no valstu veselības aģentūrām pasaulē bija izlietoti65 miljardi COVID - 19 vakcīnas devu . AstraZeneca gadā plānoja saražotmiljardus devu , Pfizer-BioNTech — 3 miljardus devu , bet Sputnik V , Sinopharm , Sinovac un Johnson & Johnson — pamiljardam devu . Moderna plānoja gadā saražotmiljonus devu un Convidecia — miljonus devu . Skatīt arī COVID - 19 diagnosticēšana COVID - 19 pandēmija COVID - 19 pandēmija Latvijā Atsauces Ārējās saites COVID ‑19 Vaccine Tracker . Regulatory Focus List of participants in the COVAX Facility , Confirmations of intent to participate and AMC-Eligible economies WHO information page about COVAX GAVI page about COVAX COVID - 19 pandēmija