Frīģijas dzelzene
Frīģijas dzelzene (Centaurea phrygia) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā ir sastopama centrālajā, austrumu un ziemeļu Eiropā, tostarp Latvijā, kā arī dažviet Āzijā. Ir nodalītas vairākas pasugas.
Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir sastopami sausās pļavās, atmatās, mežmalās un ceļu malās.

Morfoloģija 
Frīģijas dzelzene ir daudzgadīgs, 15—75 cm garš lakstaugs, ar stāvu, raupju, masīvu, četršķautņainu, stublāju, kurš augšdaļā zaro. Stublājs ir blīvi aplapots līdz pat ziedkopai. Lapas ir veselas, plati eliptiskas, aptuveni 4—12 cm garas un 1,5—4 cm platas, apmatotas, lapas mala ir attāli zobaina.

Ziedi ir purpursārti un tie ir izvietoti 1,5—2 cm garos un 1,2—1,6 cm platos kurvīšos. Ārējie piltuvziedi gandrīz divlūpaini, acīm redzami garāki nekā iekšējie.
Pamatojoties galvenokārt uz vīkala lapu izskatu, Baltijas reģionā nodala 2 pasugas — Frīģijas pasugu (ssp. phrygia), kurai raksturīgs plūksnains, īsas, platas un stāvas vīkallapas, un Pseidofrīģijas pasugu (ssp. pseudophrygia), kurai raksturīgas garākas un bieži vien noliekušās ārējās vīkallapas ar plēvjainiem un plūksnainiem galiem.

Auglis ir brūnpelēks sēklenis ar īsu kausmatiņu pušķi. Ziedēšanas sezona ir no jūlija līdz septembrim.

Atsauces

Ārējās saites 

Dzelzenes
Latvijas flora
Frīģijas dzelzene ( Centaurea phrygia ) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī . Savvaļā tā ir sastopama centrālajā , austrumu un ziemeļu Eiropā , tostarp Latvijā , kā arī dažviet Āzijā . Ir nodalītas vairākas pasugas . Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas ir sastopami sausās pļavās , atmatās , mežmalās un ceļu malās . Morfoloģija Frīģijas dzelzene ir daudzgadīgs,75 cm garš lakstaugs , ar stāvu , raupju , masīvu , četršķautņainu , stublāju , kurš augšdaļā zaro . Stublājs ir blīvi aplapots līdz pat ziedkopai . Lapas ir veselas , plati eliptiskas , aptuveni12 cm garas un5 —4 cm platas , apmatotas , lapas mala ir attāli zobaina . Ziedi ir purpursārti un tie ir izvietoti5 —2 cm garos un2— 1,6 cm platos kurvīšos . Ārējie piltuvziedi gandrīz divlūpaini , acīm redzami garāki nekā iekšējie . Pamatojoties galvenokārt uz vīkala lapu izskatu , Baltijas reģionā nodalapasugas — Frīģijas pasugu ( ssp. phrygia ) , kurai raksturīgs plūksnains , īsas , platas un stāvas vīkallapas , un Pseidofrīģijas pasugu ( ssp. pseudophrygia ) , kurai raksturīgas garākas un bieži vien noliekušās ārējās vīkallapas ar plēvjainiem un plūksnainiem galiem . Auglis ir brūnpelēks sēklenis ar īsu kausmatiņu pušķi . Ziedēšanas sezona ir no jūlija līdz septembrim . Atsauces Ārējās saites Dzelzenes Latvijas flora