Kārlis fon Bukshēvdens
Kārlis fon Bukshēvdens () jeb Karloss fon Bukshēvdens (Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden, 1856-1935) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas diplomāts. Bolderājas pagasta muižu īpašnieks (Rupertshof, Dreylingshof, Bolderaa, Lofeldshof, Hapakshof, Weißenhof).

Dzīvesgājums 
Cēlies no Bukshēvdenu dzimtas. Dzimis 1856. gada 14. (2.) martā Tērbatā Sāmsalas muižnieka Kārļa fon Bukshēvdena un viņa sievas Sofijas, dzimušas Tīzenhauzenas, ģimenē. Mācījās Rīgas un Pēterburgas skolās, 1874. gadā sāka studēt tieslietas Tērbatas Universitātē, turpināja studijas Pēterburgas universitātē (1874-1878), iegūstot Cand. jur. grādu. Pēc tam strādāja Krievijas Impērijas Senāta kancelejā Pēterburgā. 1881. gadā Kazaņā salaulājās ar  Ludmilu Osokinu. No strādāja Ārlietu ministrijas Personāla departamentā, bija tā vicedirektors (1892-1897) un direktors (1897-1910), 1902. gadā iecelts par lielkņazienes Aleksandras galma štalmeistaru (шталмейстер) un valsts padomnieku.
1910. gadā iecelts par Krievijas Impērijas vēstnieku Dānijā. Pēc Oktobra revolūcijas dzīvoja Briselē, kur miris 1935. gada 4. augustā.

Viņa meita Sofija fon Bukshēvdena (1883–1956) bija pēdējās Krievijas Impērijas ķeizarienes Aleksandras Fjodorovnas galmadāma.

Atsauces 

Krievijas Impērijas diplomāti
Vācbaltieši
Vidzemes (Rīgas) guberņas cilvēki
Kārlis fon Bukshēvdens ( ) jeb Karloss fon Bukshēvdens ( Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden , bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas diplomāts . Bolderājas pagasta muižu īpašnieks ( Rupertshof , Dreylingshof , Bolderaa , Lofeldshof , Hapakshof , Weißenhof ) . Dzīvesgājums Cēlies no Bukshēvdenu dzimtas . Dzimis gada ) martā Tērbatā Sāmsalas muižnieka Kārļa fon Bukshēvdena un viņa sievas Sofijas , dzimušas Tīzenhauzenas , ģimenē . Mācījās Rīgas un Pēterburgas skolās , gadā sāka studēt tieslietas Tērbatas Universitātē , turpināja studijas Pēterburgas universitātē iegūstot Cand . jur. grādu . Pēc tam strādāja Krievijas Impērijas Senāta kancelejā Pēterburgā . gadā Kazaņā salaulājās ar Ludmilu Osokinu . No strādāja Ārlietu ministrijas Personāla departamentā , bija tā vicedirektorsun direktors gadā iecelts par lielkņazienes Aleksandras galma štalmeistaru ( шталмейстер ) un valsts padomnieku . 1910. gadā iecelts par Krievijas Impērijas vēstnieku Dānijā . Pēc Oktobra revolūcijas dzīvoja Briselē , kur miris gada augustā . Viņa meita Sofija fon Bukshēvdena1956 ) bija pēdējās Krievijas Impērijas ķeizarienes Aleksandras Fjodorovnas galmadāma . Atsauces Krievijas Impērijas diplomāti Vācbaltieši Vidzemes ( Rīgas ) guberņas cilvēki