Trohētijas
Trohētijas (Trochetia) ir malvu dzimtas ģints, kas apvieno vairākas Maskarēnu salām endēmas sugas.

Maurīcijā trohētijas ir labi zināmi augi, jo viena ģints suga — Boutona trohētija — ir šīs valsts nacionālais zieds.

Sistemātika 
Sākotnēji trohētijas iekļāva kakaoaugu dzimtā, taču pēc plašiem aprakstiem ģinti pievienoja malvu dzimtai. Tomēr par tās sistemātiku joprojām tiek debatēts.

Apraksts  
Krūmi un nelieli koki, kuru augstums var sniegties no 2 līdz 5 vai pat 8 m. Ziedi iespaidīgi krāšņi, atkarībā no sugas balti, sārti vai oranži.

Veģetācija un apdraudējums 

Trohētijas sastopamas mitros mežos ar augstu nokrišņu daudzumu vai kalnainās vēju puses nogāzēs.

Visas ģints sugas ir apdraudētas, un lielākās briesmas rada invazīvās sugas kā Ķīnas gvajave, krabjēdāji makaki un žurkas. Ārkārtīgi retās Trochetia parviflora populāciju veido aptuveni 63 īpatņi. Sugu uzskatīja par izmirušu kopš 1863. gada, līdz 2001. gadā to no jauna atklāja botāniķu grupa Corps de Garde kalna nogāzē.

Apputeksnēšana 
Trohētijas ir vieni no nedaudziem zināmiem augiem, kas spēj producēt krāsainu nektāru. Tā, Trochetia boutoniana nektārs ir sarkans, bet Trohetia blackburniana — dzeltens. Daži zinātnieki sliecas domāt, ka tās varēja apputeksnēt kolonizācijas laikā izmirušās putnu sugas. Tomēr nesenie pētījumi liecina, ka dažas trohētiju sugas apputeksnē felsumas, turklāt labprātāk izvēloties augus ar krāsainu nektāru nekā augus, kuru nektārs ir bezkrāsains.

Mūsdienās galvenie apputeksnētāji ir Maurīcijas olīvzaļās baltactiņas, Maurīcijas pelēkās baltactiņas, introducētās medusbites un felsumas.

Vietās, kur olīvzaļie briļļuputni izzuduši, Trochetia blackburniana pamatā apputeksnē zilastes gekoni. Turklāt, apputeksnēšanas produktivitāte atkarīga no pandānu blīvuma, kuru lapu spirālisko pušķu vidi šīm felsumām kalpo par patvērumu.

Sugas 
Trohētiju ģinti veido sešas sugas, piecas no kurām endēmas Maurīcijai, bet viena — Reinjonai: 
 Trochetia blackburniana — sastopama Maurīcijā
 Trochetia boutoniana — sastopama Maurīcijā
 Trochetia granulata — sastopama Reinjonā
 Trochetia parviflora — sastopama Maurīcijā
 Trochetia triflora — sastopama Maurīcijā
 Trocheti uniflora — sastopama Maurīcijā

Atsauces

Ārējās saites

Literatūra 
 Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. 2008. Zvaigzne. 

Maskarēnu flora
Maurīcijas trohētijas
Reinjonas flora
Trohētijas ( Trochetia ) ir malvu dzimtas ģints , kas apvieno vairākas Maskarēnu salām endēmas sugas . Maurīcijā trohētijas ir labi zināmi augi , jo viena ģints suga — Boutona trohētija — ir šīs valsts nacionālais zieds . Sistemātika Sākotnēji trohētijas iekļāva kakaoaugu dzimtā , taču pēc plašiem aprakstiem ģinti pievienoja malvu dzimtai . Tomēr par tās sistemātiku joprojām tiek debatēts . Apraksts Krūmi un nelieli koki , kuru augstums var sniegties nolīdzvai patm . Ziedi iespaidīgi krāšņi , atkarībā no sugas balti , sārti vai oranži . Veģetācija un apdraudējums Trohētijas sastopamas mitros mežos ar augstu nokrišņu daudzumu vai kalnainās vēju puses nogāzēs . Visas ģints sugas ir apdraudētas , un lielākās briesmas rada invazīvās sugas kā Ķīnas gvajave , krabjēdāji makaki un žurkas . Ārkārtīgi retās Trochetia parviflora populāciju veido aptuveniīpatņi . Sugu uzskatīja par izmirušu kopš gada , līdz gadā to no jauna atklāja botāniķu grupa Corps de Garde kalna nogāzē . Apputeksnēšana Trohētijas ir vieni no nedaudziem zināmiem augiem , kas spēj producēt krāsainu nektāru . Tā , Trochetia boutoniana nektārs ir sarkans , bet Trohetia blackburniana — dzeltens . Daži zinātnieki sliecas domāt , ka tās varēja apputeksnēt kolonizācijas laikā izmirušās putnu sugas . Tomēr nesenie pētījumi liecina , ka dažas trohētiju sugas apputeksnē felsumas , turklāt labprātāk izvēloties augus ar krāsainu nektāru nekā augus , kuru nektārs ir bezkrāsains . Mūsdienās galvenie apputeksnētāji ir Maurīcijas olīvzaļās baltactiņas , Maurīcijas pelēkās baltactiņas , introducētās medusbites un felsumas . Vietās , kur olīvzaļie briļļuputni izzuduši , Trochetia blackburniana pamatā apputeksnē zilastes gekoni . Turklāt , apputeksnēšanas produktivitāte atkarīga no pandānu blīvuma , kuru lapu spirālisko pušķu vidi šīm felsumām kalpo par patvērumu . Sugas Trohētiju ģinti veido sešas sugas , piecas no kurām endēmas Maurīcijai , bet viena — Reinjonai : Trochetia blackburniana — sastopama Maurīcijā Trochetia boutoniana — sastopama Maurīcijā Trochetia granulata — sastopama Reinjonā Trochetia parviflora — sastopama Maurīcijā Trochetia triflora — sastopama Maurīcijā Trocheti uniflora — sastopama Maurīcijā Atsauces Ārējās saites Literatūra Augu ģeogrāfija un daudzveidība . Normunds Priedītis . Zvaigzne . Maskarēnu flora Maurīcijas trohētijas Reinjonas flora