Ado Grencšteins
Ado Grencšteins (igauņu: Ado Grenzstein) bija igauņu žurnālists un pedagogs.

Piedzima 1846. gadā Viljandi apriņķī. 1871.—1874. gadā mācījās Vidzemes skolotāju seminārā Valkā, strādāja par skolotāju Audru ciematā un Tērbatā. 1878.—1880. ieguva pedagoģisko izglītību Vīnē, īsu laiku bija skolotājs Sanktpēterburgā.

Kopš 1881. gada darbojās laikrakstā "Postimees", kur nosodīja vācbaltiešu zemes īpašuma privilēģijas. 1882. gadā Grencšteins nodibināja laikrakstu "Olevik", kurā viņš sākumā izteica domas par igauņu kultūras attīstīšanu, bet kopš 1888. gada, kritizēdams vācbaltiešu kulturālo ietekmi Igaunijā, atbalstīja Igaunijas pārkrievošanu.

1901. gadā Grencšteins emigrēja no Krievijas, pārceldams sava laikraksta izdevniecību uz Drēzdeni, pēc tam uz Parīzi, Francijā viņš nodzīvoja atlikušo daļu dzīves. Šajā dzīves posmā Grencšteins savos rakstu darbos pauda antisemītismu. Nomira 1916. gadā.

Darbi 

 "Eesti küsimus" ("Igauņu jautājums"), 1894
 "Kauni keele kaitsemiseks" ("Daiļas valodas aizsardzībai"), 1899
 "Herrenkirche oder Volkskirche" (1899), Viļa Plūdoņa tulkojumā "Kungu baznīca vai tautas baznīca" (1906)
 "Juudi küsimus" ("Ebreju jautājums"), 1912

Viljandi apriņķī dzimušie
Mantonā mirušie
1846. gadā dzimušie
1916. gadā mirušie
Igaunijas žurnālisti
Ado Grencšteins ( igauņu : Ado Grenzstein ) bija igauņu žurnālists un pedagogs . Piedzima gadā Viljandi apriņķī . —1874. gadā mācījās Vidzemes skolotāju seminārā Valkā , strādāja par skolotāju Audru ciematā un Tērbatā . —1880. ieguva pedagoģisko izglītību Vīnē , īsu laiku bija skolotājs Sanktpēterburgā . Kopš gada darbojās laikrakstā " Postimees " , kur nosodīja vācbaltiešu zemes īpašuma privilēģijas . gadā Grencšteins nodibināja laikrakstu " Olevik " , kurā viņš sākumā izteica domas par igauņu kultūras attīstīšanu , bet kopš gada , kritizēdams vācbaltiešu kulturālo ietekmi Igaunijā , atbalstīja Igaunijas pārkrievošanu . 1901. gadā Grencšteins emigrēja no Krievijas , pārceldams sava laikraksta izdevniecību uz Drēzdeni , pēc tam uz Parīzi , Francijā viņš nodzīvoja atlikušo daļu dzīves . Šajā dzīves posmā Grencšteins savos rakstu darbos pauda antisemītismu . Nomira gadā . Darbi " Eesti küsimus " ( " Igauņu jautājums " ) , " Kauni keele kaitsemiseks " ( " Daiļas valodas aizsardzībai " ) , " Herrenkirche oder Volkskirche " Viļa Plūdoņa tulkojumā " Kungu baznīca vai tautas baznīca " " Juudi küsimus " ( " Ebreju jautājums " ) , Viljandi apriņķī dzimušie Mantonā mirušie 1846. gadā dzimušie 1916. gadā mirušie Igaunijas žurnālisti