Konstantīns Hiršs
Konstantīns Hiršs, no 1921. gada Konstantīns Gaigals (1875—1923) bija latviešu advokāts un žurnālists.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1875. gada 15. novembrī Vecpiebalgas pagastā. Mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā, Rīgas Nikolaja ģimnāzijā (1889—1895), Rīgas Aleksandra ģimnāzijā (1895—1899).

Studēja Maskavas Universitātes juridiskajā fakultātē (1899—1903), bija studentu korporācijas Fraternitas Moscoviensis seniors.
1904. gadā sāka strādāt par Jelgavas advokāta J. Čakstes palīgu. 1905. gadā viņš sāka izdot laikrakstu „Spēks”, bet cenzūra laikrakstu apturēja. Pēc 1905. gada revolūcijas Hiršam 1908. gadā piesprieda 1,5 gadu cietumsodu. No 1910. gada viņš bija „Dzimtenes Vēstneša” līdzstrādnieks, no 1912. gada zvērināts advokāts Rīgā.

Pirmā pasaules kara laikā 1915. gadā devās bēgļu gaitās uz Tērbatu, pēc tam uz Pēterpili, kur darbojās Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejā.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām Hiršs bija Rīgas apgabaltiesas loceklis, priekšsēdētāja biedrs (1919—1921), no 1921. gada Tiesu palātas loceklis.

Miris no smadzeņu insulta 1923. gada 17. martā Rīgā, apbedīts Meža kapos.

Darbi 
 Marksa uzskati par vēsturi un tautības ideja. Rīga, 1907.

Atsauces 

1875. gadā dzimušie
1923. gadā mirušie
Latvijas advokāti
Cēsu novadā dzimušie
Konstantīns Hiršs , no gada Konstantīns Gaigals1923 ) bija latviešu advokāts un žurnālists . Dzīvesgājums Dzimis gada novembrī Vecpiebalgas pagastā . Mācījās Vecpiebalgas draudzes skolā , Rīgas Nikolaja ģimnāzijā1895 ) , Rīgas Aleksandra ģimnāzijā1899 ) . Studēja Maskavas Universitātes juridiskajā fakultātē1903 ) , bija studentu korporācijas Fraternitas Moscoviensis seniors . 1904. gadā sāka strādāt par Jelgavas advokāta J. Čakstes palīgu . gadā viņš sāka izdot laikrakstu „ Spēks ” , bet cenzūra laikrakstu apturēja . Pēc gada revolūcijas Hiršam gadā piesprieda5 gadu cietumsodu . No gada viņš bija „ Dzimtenes Vēstneša ” līdzstrādnieks , no gada zvērināts advokāts Rīgā . Pirmā pasaules kara laikā gadā devās bēgļu gaitās uz Tērbatu , pēc tam uz Pēterpili , kur darbojās Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejā . Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām Hiršs bija Rīgas apgabaltiesas loceklis , priekšsēdētāja biedrs1921 ) , no gada Tiesu palātas loceklis . Miris no smadzeņu insulta gada martā Rīgā , apbedīts Meža kapos . Darbi Marksa uzskati par vēsturi un tautības ideja . Rīga , Atsauces 1875. gadā dzimušie 1923. gadā mirušie Latvijas advokāti Cēsu novadā dzimušie