Kursenieku valoda
Kursenieku valoda (kursenieku: Kursineeki wahloda,  — 'Kāpu kuršu valoda') bija Kuršu kāpās dzīvojošo kursenieku runāts latviešu valodas dialekts vai Kuršu kāpu zvejnieku sociolekts, ko dažkārt arī uzskata par atsevišķu baltu valodu.

Morfoloģiskās struktūras, fonētiskās sistēmas un leksikas pamatkrājuma ziņā kursenieku valoda ir ļoti līdzīga Kurzemes latviešu valodas izloksnēm, tomēr to spēcīgi ietekmējusi lietuviešu un vācu valoda, tostarp daudzas latviešu valodā esošās kultūrleksikas vietā tajā ir aizguvumi no lietuviešu un vācu valodas. Kopumā gan latviešu valodas un kursenieku valodas pratēji savā starpā var labi sazināties bez starpniekvalodām.

Senākie kursenieku valodas pieraksti ir no 17. gadsimta, bet 1785. gadā izdota pirmā kursenieku valodas vārdnīca — Pētera Pallasa „Visu valodu vārdnīca“ (Linguarium totium linguarum).

Tēvreize kursenieku valodā 

 Teve mūses, kur tu es danguj,
 Garbiets ir taue vards.
 Lai nāke taue karelīste.
 Taue vale nuoase duoade ka is dange, ta ir us zeme.
 Mūse diene maize duoade mums šuoadiene.
 Ir paduoade mums mūse kalte,
 Ka ir mes paduoadame mūsams kaltejams.
 Ir nevede mums is pajundijuma,
 Islidze mums nu piktume.
 Tad taue ir ta kareliste un ta sile un ta šviesibe
 Nu amžu lidz amžu. Amen

Skaitļa vārdi 

Viens, dui, trīs, četri, pieci, seši, septiņi, astuoņi, deviņi, desmit, vienālik, dvīlik, trīlik, četrālik, peņķālik, sešālik, septiņālik, ašnālik, deviņālik, duidesmit, piecadesmit, sešadesmit, septiņadesmit, astuoņadesmit, deviņadesmit, simts, dvi simtu/duisimt, dang simtu, viens tūkstuoš.

Atsauces 

Baltu valodas
Kursenieku valoda ( kursenieku : Kursineeki wahloda , — ' Kāpu kuršu valoda ' ) bija Kuršu kāpās dzīvojošo kursenieku runāts latviešu valodas dialekts vai Kuršu kāpu zvejnieku sociolekts , ko dažkārt arī uzskata par atsevišķu baltu valodu . Morfoloģiskās struktūras , fonētiskās sistēmas un leksikas pamatkrājuma ziņā kursenieku valoda ir ļoti līdzīga Kurzemes latviešu valodas izloksnēm , tomēr to spēcīgi ietekmējusi lietuviešu un vācu valoda , tostarp daudzas latviešu valodā esošās kultūrleksikas vietā tajā ir aizguvumi no lietuviešu un vācu valodas . Kopumā gan latviešu valodas un kursenieku valodas pratēji savā starpā var labi sazināties bez starpniekvalodām . Senākie kursenieku valodas pieraksti ir no gadsimta , bet gadā izdota pirmā kursenieku valodas vārdnīca — Pētera Pallasa „ Visu valodu vārdnīca “ ( Linguarium totium linguarum ) . Tēvreize kursenieku valodā Teve mūses , kur tu es danguj , Garbiets ir taue vards . Lai nāke taue karelīste . Taue vale nuoase duoade ka is dange , ta ir us zeme . Mūse diene maize duoade mums šuoadiene . Ir paduoade mums mūse kalte , Ka ir mes paduoadame mūsams kaltejams . Ir nevede mums is pajundijuma , Islidze mums nu piktume . Tad taue ir ta kareliste un ta sile un ta šviesibe Nu amžu lidz amžu . Amen Skaitļa vārdi Viens , dui , trīs , četri , pieci , seši , septiņi , astuoņi , deviņi , desmit , vienālik , dvīlik , trīlik , četrālik , peņķālik , sešālik , septiņālik , ašnālik , deviņālik , duidesmit , piecadesmit , sešadesmit , septiņadesmit , astuoņadesmit , deviņadesmit , simts , dvi simtu / duisimt , dang simtu , viens tūkstuoš . Atsauces Baltu valodas