Būtijas pussala
Būtijas pussala () vai Kinnailapa (, Kinngailap Nunanga) ir mazapdzīvota pussala Kanādas ziemeļos. Tās ziemeļos esošais Mērčisona rags ir Ziemeļamerikas kontinenta vistālākais ziemeļu kontinetālais punkts. Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kitikmeotas reģionam. Vienīgā apdzīvotā vieta ir Talurjuaka pussalas dienvidrietumos.

Ģeogrāfija 
Atrodas Ziemeļu Ledus okeāna krastā. Austrumos Būtijas līcis to atdala no Bafina salas, ziemeļos  platais Belo šaurums — no Somersetas salas, Franklina šaurums ziemeļrietumos — no Velsas Prinča salas, bet Džeimsa Rosa šaurums dienvidrietumos — no Karaļa Viljama salas. Dienvidos ar kontinentu pussalu savieno  platais Būtijas zemesšaurums. Pussalas krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu, piekrastē šēras. Būtijas pussala galvenokārt sastāv no prekembrija iežiem un ir līdz 573 m augsta, rietumu un dienvidu daļu aizņem zemiene. Ainavā valda tundra un arktiskais tuksnesis.

Vēsture 
Salu kopš seniem laikiem apdzīvojuši inuiti. Pirmais no eiropiešiem salu 1829. gadā apmeklēja britu kuģotājs Džeimss Klārks Ross, kurš to nodēvēja par godu ekspedīcijas sponsoram, džina rūpniekam Feliksam Būtam (Felix Booth) un sākotnēji dēvēta Boothia Felix.

Atsauces

Ārējās saites 

 International Map of the World 1:1,000,000 Victoria Strait NR-12/13/14
 International Map of the World 1:1,000,000 Murchison River NR-15/16/17

Kanādas pussalas
Nunavutas pussalas
Būtijas pussala ( ) vai Kinnailapa ( , Kinngailap Nunanga ) ir mazapdzīvota pussala Kanādas ziemeļos . Tās ziemeļos esošais Mērčisona rags ir Ziemeļamerikas kontinenta vistālākais ziemeļu kontinetālais punkts . Administratīvi pieder Nunavutas teritorijas Kitikmeotas reģionam . Vienīgā apdzīvotā vieta ir Talurjuaka pussalas dienvidrietumos . Ģeogrāfija Atrodas Ziemeļu Ledus okeāna krastā . Austrumos Būtijas līcis to atdala no Bafina salas , ziemeļos platais Belo šaurums — no Somersetas salas , Franklina šaurums ziemeļrietumos — no Velsas Prinča salas , bet Džeimsa Rosa šaurums dienvidrietumos — no Karaļa Viljama salas . Dienvidos ar kontinentu pussalu savieno platais Būtijas zemesšaurums . Pussalas krasti stipri izroboti , daudz līču un pussalu , piekrastē šēras . Būtijas pussala galvenokārt sastāv no prekembrija iežiem un ir līdzm augsta , rietumu un dienvidu daļu aizņem zemiene . Ainavā valda tundra un arktiskais tuksnesis . Vēsture Salu kopš seniem laikiem apdzīvojuši inuiti . Pirmais no eiropiešiem salu gadā apmeklēja britu kuģotājs Džeimss Klārks Ross , kurš to nodēvēja par godu ekspedīcijas sponsoram , džina rūpniekam Feliksam Būtam ( Felix Booth ) un sākotnēji dēvēta Boothia Felix . Atsauces Ārējās saites International Map of the World1, 000 , 000 Victoria Strait NR-12 / 13/14 International Map of the World1, 000 , 000 Murchison River NR-15 / 16/17 Kanādas pussalas Nunavutas pussalas