Astola
Astola () ir 6,7 km2 liela Pakistānai piederoša neapdzīvota sala Arābijas jūrā apmēram 25 kilometrus no kontinenta. Pēc platības tā ir lielākā Pakistānas jūras sala. 

Astola pēc reljefa ir plato ar stāvām nogāzēm, sevišķi ziemeļu pusē. Veģetācija skopa. Salas pludmalēs ligzdo apdraudētais zaļais jūras bruņurupucis (Chelonia mydas) un kritiski apdraudētais knābjainais jūras bruņurupucis (Eretmochelys imbricata). Astolā dzīvo endēmiska odžu pasuga Echis carinatus astolae. Sala ir svarīga putnu vieta. Putnu populāciju apdraud žurku ierobežošanai ieviestie kaķi.

Sala pieminēta jau sengrieķu rakstos. Tā tiek īpaši cienīta hiduismā, šeit saglabājušās sena tempļa drupas. 1982. gadā uz salas tika uzcelta bāka. 2001. gadā Astola tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā. 2017. gadā Pakistāna pasludināja salu par jūras aizsargājamu teritoriju.

Ārējās saites 

Pakistānas salas
Arābijas jūra
Rāmsaras vietas Pakistānā
Astola ( ) ir7 km2 liela Pakistānai piederoša neapdzīvota sala Arābijas jūrā apmēramkilometrus no kontinenta . Pēc platības tā ir lielākā Pakistānas jūras sala . Astola pēc reljefa ir plato ar stāvām nogāzēm , sevišķi ziemeļu pusē . Veģetācija skopa . Salas pludmalēs ligzdo apdraudētais zaļais jūras bruņurupucis ( Chelonia mydas ) un kritiski apdraudētais knābjainais jūras bruņurupucis ( Eretmochelys imbricata ) . Astolā dzīvo endēmiska odžu pasuga Echis carinatus astolae . Sala ir svarīga putnu vieta . Putnu populāciju apdraud žurku ierobežošanai ieviestie kaķi . Sala pieminēta jau sengrieķu rakstos . Tā tiek īpaši cienīta hiduismā , šeit saglabājušās sena tempļa drupas . gadā uz salas tika uzcelta bāka . gadā Astola tika iekļauta Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā . gadā Pakistāna pasludināja salu par jūras aizsargājamu teritoriju . Ārējās saites Pakistānas salas Arābijas jūra Rāmsaras vietas Pakistānā