Amerikas mūku roņi
Amerikas mūku roņi, Amerikas mūku roņu ģints (Neomonachus) ir viena no roņu dzimtas (Phocidae) ģintīm, kas apvieno divas jūras zīdītāju sugas (viena no tām izmirusi). Līdz 2014. gadam abas šīs sugas tika sistematizētas vienā ģintī ar trešo mūsdienās dzīvojošo mūku roņu sugu — Vidusjūras mūku roni (Monachus monachus). 

Ģenētiskie pētījumi liecina, ka Karību mūku ronis (Neomonachus tropicalis) un Havaju mūku ronis (Neomonachus schauinslandi) viens no otra nodalījušies pirms apmēram 3—4 milj. gadu, tajā pašā laikā, kad izveidojās Panamas zemesšaurums un atdalīja Atlantijas okeānu no Klusā okeāna. Tādējādi abas mūku roņu populācijas tika dabiskā veidā atdalītas viena no otras. Mūsdienās dzīvojošais Havaju mūku ronis ir apdraudēta dzīvnieku suga, un tas iekļauts aizsargājamo dzīvnieku sarakstā.

Izplatība 

Havaju mūku ronis, kā jau tā nosaukums norāda, sastopams Havaju salu arhipelāgā. Uzskata, ka roņi šajā areālā ieradušies pirms 4—11 milj. gadu, laikā, kad Klusais un Atlantijas okeāns tagadējā Panamas zemesšauruma apvidū bija savienoti. Nav zināms, kurā no okeāniem abas Amerikas mūku roņu sugas vēsturiski ir izveidojušās, bet ir zināms, ka roņi salu piekrastēs ieradās pirms to pamatiedzīvotājiem polinēziešiem.

Kopīgās īpašības 
Mūku roņiem, salīdzinot ar citiem roņiem, ir slaids ķermenis, tādēļ tie ir ļoti izveicīgi. Tie ir arī daudz mazāki kā citi roņi. No abām sugām lielāks un masīvāks bija Karību mūku ronis. Tā ķermeņa garums līdz 2,5 m, svars līdz 272 kg. Havaju mūku roņa ķermeņa garums 2,1—2,4 m, svars līdz 240 kg. Abām sugām raksturīgs plats, noapaļots purns, acis novietotas plati viena no otras. Priekšējās airkājas salīdzinoši īsas ar nagiem, pakaļējās airkājas slaidas. Ādu sedz plāns, īsu matiņu matojums. Kažoks tēviņiem visbiežāk melns, mātītēm brūns vai tumši pelēks. Vēders balts. Abām sugām raksturīgs dzimumdimorfisms, bet katrai no sugām tas ir atšķirīgs. Līdzīgi kā Havaju mūku ronim, Karību mūku ronim tēviņi, iespējams, bija nedaudz mazāki nekā mātītes. Kad mūku roņiem mainās matojums, tiem nolobās arī ādas virsējā kārta.

Uzvedība 
Mūku roņi barojas galvenokārt ar kaulzivīm un galvkājiem, bet kopumā tie ir oportūnisti un medī jebko, ko var noķert. Kad roņi jūrā nemedī, tie guļ un atpūšas piekrastes vulkānisko smilšu pludmalēs. Par Karību mūku roņa vairošanos nav zināms nekas daudz, tikai tas, ka mazuļi dzimuši katru otro gadu. Havaju mūku ronim raksturīga poliginija, un tas veido harēmus. Vairošanās sezona nav noteikta, un mazuļi dzimst gandrīz visu gadu (izņemot rudeni). Dzimumbriedumu jaunie roņi sasniedz 3 gadu vecumā. Dzīves ilgums 25—30 gadi.

Sistemātika 
Amerikas mūku roņu ģints (Neomonachus)
 Havaju mūku ronis (Neomonachus schauinslandi)
 †Karību mūku ronis (Neomonachus tropicalis)

Atsauces

Ārējās saites 
New genus, Neomonachus, recommended for Caribbean, Hawaiian monk seals
Neomonachus

 
Roņi
Amerikas mūku roņi , Amerikas mūku roņu ģints ( Neomonachus ) ir viena no roņu dzimtas ( Phocidae ) ģintīm , kas apvieno divas jūras zīdītāju sugas ( viena no tām izmirusi ) . Līdz gadam abas šīs sugas tika sistematizētas vienā ģintī ar trešo mūsdienās dzīvojošo mūku roņu sugu — Vidusjūras mūku roni ( Monachus monachus ) . Ģenētiskie pētījumi liecina , ka Karību mūku ronis ( Neomonachus tropicalis ) un Havaju mūku ronis ( Neomonachus schauinslandi ) viens no otra nodalījušies pirms apmēram4 milj . gadu , tajā pašā laikā , kad izveidojās Panamas zemesšaurums un atdalīja Atlantijas okeānu no Klusā okeāna . Tādējādi abas mūku roņu populācijas tika dabiskā veidā atdalītas viena no otras . Mūsdienās dzīvojošais Havaju mūku ronis ir apdraudēta dzīvnieku suga , un tas iekļauts aizsargājamo dzīvnieku sarakstā . Izplatība Havaju mūku ronis , kā jau tā nosaukums norāda , sastopams Havaju salu arhipelāgā . Uzskata , ka roņi šajā areālā ieradušies pirms11 milj . gadu , laikā , kad Klusais un Atlantijas okeāns tagadējā Panamas zemesšauruma apvidū bija savienoti . Nav zināms , kurā no okeāniem abas Amerikas mūku roņu sugas vēsturiski ir izveidojušās , bet ir zināms , ka roņi salu piekrastēs ieradās pirms to pamatiedzīvotājiem polinēziešiem . Kopīgās īpašības Mūku roņiem , salīdzinot ar citiem roņiem , ir slaids ķermenis , tādēļ tie ir ļoti izveicīgi . Tie ir arī daudz mazāki kā citi roņi . No abām sugām lielāks un masīvāks bija Karību mūku ronis . Tā ķermeņa garums līdz5 m , svars līdzkg . Havaju mūku roņa ķermeņa garums1— 2,4 m , svars līdzkg . Abām sugām raksturīgs plats , noapaļots purns , acis novietotas plati viena no otras . Priekšējās airkājas salīdzinoši īsas ar nagiem , pakaļējās airkājas slaidas . Ādu sedz plāns , īsu matiņu matojums . Kažoks tēviņiem visbiežāk melns , mātītēm brūns vai tumši pelēks . Vēders balts . Abām sugām raksturīgs dzimumdimorfisms , bet katrai no sugām tas ir atšķirīgs . Līdzīgi kā Havaju mūku ronim , Karību mūku ronim tēviņi , iespējams , bija nedaudz mazāki nekā mātītes . Kad mūku roņiem mainās matojums , tiem nolobās arī ādas virsējā kārta . Uzvedība Mūku roņi barojas galvenokārt ar kaulzivīm un galvkājiem , bet kopumā tie ir oportūnisti un medī jebko , ko var noķert . Kad roņi jūrā nemedī , tie guļ un atpūšas piekrastes vulkānisko smilšu pludmalēs . Par Karību mūku roņa vairošanos nav zināms nekas daudz , tikai tas , ka mazuļi dzimuši katru otro gadu . Havaju mūku ronim raksturīga poliginija , un tas veido harēmus . Vairošanās sezona nav noteikta , un mazuļi dzimst gandrīz visu gadu ( izņemot rudeni ) . Dzimumbriedumu jaunie roņi sasniedzgadu vecumā . Dzīves ilgums30 gadi . Sistemātika Amerikas mūku roņu ģints ( Neomonachus ) Havaju mūku ronis ( Neomonachus schauinslandi ) † Karību mūku ronis ( Neomonachus tropicalis ) Atsauces Ārējās saites New genus , Neomonachus , recommended for Caribbean , Hawaiian monk seals Neomonachus Roņi