Starainā dzelzene
Starainā dzelzene (Centaurea calcitrapa) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī. Savvaļā tā plaši ir sastopama Eiropas rietumu un dienvidu daļā, un Āfrikas ziemeļrietumos. Starainā dzelzene ir arī sastopama Centrāleiropā un Ziemeļeiropā, tostarp, Latvijā, kur tā ir uzskatāma par retu, adventīvu augu.

Morfoloģija 
Starainā dzelzene ir divgadīgs, 20-70 cm garš lakstaugs ar parasti ļoti zarainu, cietu, šķautņainu un stāvu stublāju. Stublāja lejasdaļā lapas ir plūksnaini dalītas šaurās, lineāri lancetiskās vai lineārās plūksnās. Augam ziedot, piezemes lapas parasti ir jau atmirušas. Stublāja augšdaļā lapas ir plūksnaini dalītas vai gandrīz veselas. Plūksnu gali ir smaili, mala gandrīz gluda vai īsi smailzobaina.

Katra zara galā ir izvietots viens ziedu kurvītis. Ziedi (divdzimumu stobrziedi) ir purpursārti. Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās, tās ir iegareni olveidīgas (1.3-1.6 cm garas, 0.6-0.8 cm platas), un to galā ir atliekts, trīsžuburains vai piecžuburains dzelonis. Žubura centrālais dzelonis ir ciets un līdz pat 3 cm garš, malējie - ir īsāki (0.3-0.6 cm gari) un tievāki.  Sēkleņi ir bez kausmatiņiem.

Zied jūlijā un augustā.

Atsauces

Ārējās saites 

Dzelzenes
Latvijas flora
Starainā dzelzene ( Centaurea calcitrapa ) ir augu suga kurvjziežu dzimtas dzelzeņu ģintī . Savvaļā tā plaši ir sastopama Eiropas rietumu un dienvidu daļā , un Āfrikas ziemeļrietumos . Starainā dzelzene ir arī sastopama Centrāleiropā un Ziemeļeiropā , tostarp , Latvijā , kur tā ir uzskatāma par retu , adventīvu augu . Morfoloģija Starainā dzelzene ir divgadīgs , cm garš lakstaugs ar parasti ļoti zarainu , cietu , šķautņainu un stāvu stublāju . Stublāja lejasdaļā lapas ir plūksnaini dalītas šaurās , lineāri lancetiskās vai lineārās plūksnās . Augam ziedot , piezemes lapas parasti ir jau atmirušas . Stublāja augšdaļā lapas ir plūksnaini dalītas vai gandrīz veselas . Plūksnu gali ir smaili , mala gandrīz gluda vai īsi smailzobaina . Katra zara galā ir izvietots viens ziedu kurvītis . Ziedi ( divdzimumu stobrziedi ) ir purpursārti . Zieda vīkala lapas ir izvietotas vairākās rindās , tās ir iegareni olveidīgas3 -1. 6 cm garas, 6-0. 8 cm platas ) , un to galā ir atliekts , trīsžuburains vai piecžuburains dzelonis . Žubura centrālais dzelonis ir ciets un līdz patcm garš , malējie - ir īsāki3-0. 6 cm gari ) un tievāki . Sēkleņi ir bez kausmatiņiem . Zied jūlijā un augustā . Atsauces Ārējās saites Dzelzenes Latvijas flora