Indriķis Laube
Indriķis Laube (dzimis 1841. gada maijā Durbē, miris  Rīgā), arī Heinrihs Laube (), Laubes Indriķis, bija vācbaltiešu rakstnieks, literatūrkritiķis, žurnālists, tulkotājs.

Biogrāfija 
Durbē beidzis skolu. Kuldīgā izmācījies par cunftes zelli, tēva Bebes krogā bijis galdnieks. 1863. gadā sācis mācīties Aizputes apriņķa skolā, skolu pabeidzis nav. Friča Brīvzemnieka ietekmē pievērsās latviešu kultūrai.

1869. gadā sāka strādāt par mājskolotāju Jelgavā. Tajā pašā gadā iepazinās ar Ādolfu Alunānu, publicēja pirmo recenziju par latviešu teātri Jelgavā. Tika atlaists no mājskolotāja amata par dalību jaunlatviešu vakaros. No 1872. līdz 1875. gadam bijis Rīgas Latviešu biedrības intendants. 1873. gadā sāka strādāt laikrakstā "Mājas Viesis". Laikraksta faktiskais redaktors no 1874. līdz 1889. gadam. Darbus publicējis arī citos izdevumos.

Publicējies kopš 1870. gada. Viena no pirmajiem garstāstiem latviešu literatūrā autors — "Smiltenieku Andrejs" (periodikā 1878. gadā). Ir sarakstījis ap 150 humoristiski satīriskus feļetonus, uzskatāms par feļetonu žanra dibinātāju. 1872. gadā sarakstīja brošūru "Mūsu laika raksti", tāpat rakstījis apceres par latviešu kultūras darbiniekiem (Krišjānis Barons, Kaspars Biezbārdis, Atis Kronvalds, Māteru Juris, Gothards Frīdrihs Stenders). Publicēja recenzijas, rakstus par valodniecību, literatūras teoriju, jaunlatviešiem.

Apbedīts Rīgas Lielajos kapos.

Atsauces 

1841. gadā dzimušie
1889. gadā mirušie
Latviešu rakstnieki
Latviešu žurnālisti
Latviešu valodā rakstošie
Vācbaltieši
Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu
Durbē dzimušie
Lielajos kapos apbedītie
Indriķis Laube ( dzimis gada maijā Durbē , miris Rīgā ) , arī Heinrihs Laube ( ) , Laubes Indriķis , bija vācbaltiešu rakstnieks , literatūrkritiķis , žurnālists , tulkotājs . Biogrāfija Durbē beidzis skolu . Kuldīgā izmācījies par cunftes zelli , tēva Bebes krogā bijis galdnieks . gadā sācis mācīties Aizputes apriņķa skolā , skolu pabeidzis nav . Friča Brīvzemnieka ietekmē pievērsās latviešu kultūrai . 1869. gadā sāka strādāt par mājskolotāju Jelgavā . Tajā pašā gadā iepazinās ar Ādolfu Alunānu , publicēja pirmo recenziju par latviešu teātri Jelgavā . Tika atlaists no mājskolotāja amata par dalību jaunlatviešu vakaros . No līdz gadam bijis Rīgas Latviešu biedrības intendants . gadā sāka strādāt laikrakstā " Mājas Viesis " . Laikraksta faktiskais redaktors no līdz gadam . Darbus publicējis arī citos izdevumos . Publicējies kopš gada . Viena no pirmajiem garstāstiem latviešu literatūrā autors — " Smiltenieku Andrejs " ( periodikā gadā ) . Ir sarakstījis aphumoristiski satīriskus feļetonus , uzskatāms par feļetonu žanra dibinātāju . gadā sarakstīja brošūru " Mūsu laika raksti " , tāpat rakstījis apceres par latviešu kultūras darbiniekiem ( Krišjānis Barons , Kaspars Biezbārdis , Atis Kronvalds , Māteru Juris , Gothards Frīdrihs Stenders ) . Publicēja recenzijas , rakstus par valodniecību , literatūras teoriju , jaunlatviešiem . Apbedīts Rīgas Lielajos kapos . Atsauces 1841. gadā dzimušie 1889. gadā mirušie Latviešu rakstnieki Latviešu žurnālisti Latviešu valodā rakstošie Vācbaltieši Cilvēki ar nezināmu dzimšanas datumu Durbē dzimušie Lielajos kapos apbedītie