Dienvidkorejas vona
Dienvidkorejas vona, oficiāli Korejas Republikas vona (simbols: ₩; kods: KRW; korejiski: 대한민국 원), ir Dienvidkorejas oficiālā valūta. Vienā vonā ietilpst 100 monetārās apakšvienības jeb džoni. Džonus ikdienā vairs neizmanto to mazās vērtības dēļ, un tie parādās tikai ārvalstu valūtu kursos. Valūta tiek izdota Korejas Bankā, kas atrodas Dienvidkorejas galvaspilsētā Seulā.

Nosaukuma izcelšanās
Senā vona ir radniecīga Ķīnas juaņai un Japānas jenai, kuras bija atvasinātas no spāņu amerikāņu sudraba dolāra. Vārds "vona" ir cēlies no handžas (korejiešu stila ķīniešu rakstzīmju sistēma) rakstzīmes 圓 (원, won), kas nozīmē "apaļš", atspoguļojot sudraba dolāra formu.

Vona tika sadalīta 100 džonos (korejiski: 전; handža: 錢).

Pašreizējā vona (kopš 1962. gada) tiek pierakstīta, tikai izmantojot hangilu, bez oficiālas saistības ar handžu.

Šībrīža valūtas kurss

Banknotes

Valūtas ražošana
Korejas Banka ir vienīgā valsts iestāde Dienvidkorejā, kas ir tiesīga drukāt banknotes un kalt monētas. Banknotes un monētas tiek drukātas KOMSCO (valdībai piederoša akciju sabiedrība) Korejas Bankas uzraudzībā. Pēc banknošu un monētu izdrukāšanas/izkalšanas, tās tiek sapakotas vai sarullētas un nosūtītas uz Korejas Bankas galveno mītni. Tās noglabā bankas seifā, gatavas izsniegšanai pēc komercbanku pieprasījuma. Katru gadu ap Sollala (Seollal), korejiešu Jaunā gada, un Čusoka (Chuseok), pļaujas novākšanas svētku, laiku Korejas Banka izsniedz lielu daudzumu valūtas Dienvidkorejas komercbankām. Bankas, savukārt, tās izplata saviem klientiem pēc pieprasījuma.

Jauni drošības elementi
2006. gadā radās lielas bažas par iespējamu banknošu viltošanu. Tā rezultātā valdība izlaida jaunu banknošu sēriju. Pirmā tika pārstrādāta 5000 vonu banknote. Vēlāk, 2007. gadā, tika ieviestas 1000 un 10 000 vonu banknotes.

2009. gada 23. jūnijā Korejas Banka izlaida 50 000 vonu banknoti. Tās abversā attēlota 16. gadsimta korejiešu māksliniece Šina Saimdanga, padarot šo banknoti par pirmo, uz kuras attēlots sievietes portrets. 50 000 vonu banknote, kas krāsas un ciparu ziņā ir līdzīga 5000 vonu banknotei, izraisīja strīdīgas situācijas veikalu īpašnieku un vājredzīgo vidū.

Tika ieviestas arī jaunas 100 000 vonu banknotes, taču tās vēlāk atcēla, jo plānotais kartes attēls uz banknotes raisīja strīdu par kartē neiekļautajām Dokdo salām.

Katras vērtības banknotēs ir iestrādātas vairāk nekā 10 moderni drošības elementi, kas ir atrodamas arī eiro, Britu mārciņā, Kanādas dolārā un Japānas jenā. Daži no iekļautajiem drošības elementiem:

 Hologrammas ar 3D attēliem uz metāliskas folijas, kas maina krāsu (izņemot ₩1,000).
 Skatoties pret gaismu, redzami ūdenszīmju portreti.
 Dobspiede, kas rada sajūtu, ka vārdi ir piepacelti, atšķirīgi no parastā papīra.
 Krāsu mainoša tinte uz vērtības skaitļa banknotes aizmugurē.

Pirmo reizi pasaules vēsturē KOMSCO banknotēs ievietoja jaunu vielu, lai atklātu viltojumus. Šī tehnika tiek eksportēta arī uz Eiropu, Ziemeļameriku u.t.t.

Dienvidkorejas vona nākotnē
Dienvidkorejas ekonomika attīstās, aizvien vairāk izmantojot elektroniskos maksājumus, tādēļ patērētāji monētas lieto retāk. 2017. gadā Korejas Banka uzsāka izmēģinājumu, kura rezultātā tiks pilnībā pārtraukta Dienvidkorejas vonu monētu ražošana.

Atsauces

Ārējās saites 

Nacionālās valūtas
Dienvidkoreja
Apgrozībā esošās valūtas
Dienvidkorejas vona , oficiāli Korejas Republikas vona ( simbols : ₩ ; kods : KRW ; korejiski : 대한민국 원 ) , ir Dienvidkorejas oficiālā valūta . Vienā vonā ietilpstmonetārās apakšvienības jeb džoni . Džonus ikdienā vairs neizmanto to mazās vērtības dēļ , un tie parādās tikai ārvalstu valūtu kursos . Valūta tiek izdota Korejas Bankā , kas atrodas Dienvidkorejas galvaspilsētā Seulā . Nosaukuma izcelšanās Senā vona ir radniecīga Ķīnas juaņai un Japānas jenai , kuras bija atvasinātas no spāņu amerikāņu sudraba dolāra . Vārds " vona " ir cēlies no handžas ( korejiešu stila ķīniešu rakstzīmju sistēma ) rakstzīmes 圓 ( 원 , won ) , kas nozīmē " apaļš " , atspoguļojot sudraba dolāra formu . Vona tika sadalītadžonos ( korejiski : 전 ; handža : 錢 ) . Pašreizējā vona ( kopš gada ) tiek pierakstīta , tikai izmantojot hangilu , bez oficiālas saistības ar handžu . Šībrīža valūtas kurss Banknotes Valūtas ražošana Korejas Banka ir vienīgā valsts iestāde Dienvidkorejā , kas ir tiesīga drukāt banknotes un kalt monētas . Banknotes un monētas tiek drukātas KOMSCO ( valdībai piederoša akciju sabiedrība ) Korejas Bankas uzraudzībā . Pēc banknošu un monētu izdrukāšanas / izkalšanas , tās tiek sapakotas vai sarullētas un nosūtītas uz Korejas Bankas galveno mītni . Tās noglabā bankas seifā , gatavas izsniegšanai pēc komercbanku pieprasījuma . Katru gadu ap Sollala ( Seollal ) , korejiešu Jaunā gada , un Čusoka ( Chuseok ) , pļaujas novākšanas svētku , laiku Korejas Banka izsniedz lielu daudzumu valūtas Dienvidkorejas komercbankām . Bankas , savukārt , tās izplata saviem klientiem pēc pieprasījuma . Jauni drošības elementi 2006. gadā radās lielas bažas par iespējamu banknošu viltošanu . Tā rezultātā valdība izlaida jaunu banknošu sēriju . Pirmā tika pārstrādātavonu banknote . Vēlāk , gadā , tika ieviestasun000 vonu banknotes . 2009. gada jūnijā Korejas Banka izlaida 000 vonu banknoti . Tās abversā attēlota gadsimta korejiešu māksliniece Šina Saimdanga , padarot šo banknoti par pirmo , uz kuras attēlots sievietes portrets . 000 vonu banknote , kas krāsas un ciparu ziņā ir līdzīgavonu banknotei , izraisīja strīdīgas situācijas veikalu īpašnieku un vājredzīgo vidū . Tika ieviestas arī jaunas 000 vonu banknotes , taču tās vēlāk atcēla , jo plānotais kartes attēls uz banknotes raisīja strīdu par kartē neiekļautajām Dokdo salām . Katras vērtības banknotēs ir iestrādātas vairāk nekāmoderni drošības elementi , kas ir atrodamas arī eiro , Britu mārciņā , Kanādas dolārā un Japānas jenā . Daži no iekļautajiem drošības elementiem : Hologrammas ar attēliem uz metāliskas folijas , kas maina krāsu ( izņemot ₩1 , 000 ) . Skatoties pret gaismu , redzami ūdenszīmju portreti . Dobspiede , kas rada sajūtu , ka vārdi ir piepacelti , atšķirīgi no parastā papīra . Krāsu mainoša tinte uz vērtības skaitļa banknotes aizmugurē . Pirmo reizi pasaules vēsturē KOMSCO banknotēs ievietoja jaunu vielu , lai atklātu viltojumus . Šī tehnika tiek eksportēta arī uz Eiropu , Ziemeļameriku u.t.t . Dienvidkorejas vona nākotnē Dienvidkorejas ekonomika attīstās , aizvien vairāk izmantojot elektroniskos maksājumus , tādēļ patērētāji monētas lieto retāk . gadā Korejas Banka uzsāka izmēģinājumu , kura rezultātā tiks pilnībā pārtraukta Dienvidkorejas vonu monētu ražošana . Atsauces Ārējās saites Nacionālās valūtas Dienvidkoreja Apgrozībā esošās valūtas