Ceļtekas
Ceļtekas () ir ģints ceļteku dzimtā ar kosmopolītisku izplatību. Lielākā daļa ģintī klasificēto sugu ir lakstaugi (lai gan dažas sugas ir apakškrūmi). Augu lapas ir rozetē vai ar vāji izteiktu kātu. Tām ir trīs vai piecas paralēlas dzīslas. Atkarībā no sugas, lapu forma ir plata vai šauta.

Klasifikācija 
Ceļteku ģints ir stabils taksons; galvenais taksonomiskais jautājums ir par to vai ģintī jāiekļauj monotipiskā Bougueria ģints un krastenes (Littorella), kurā ir klasificētas 2—3 sugas.

Ģintī ir klasificētas aptuveni 200 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas šādas:

 Briežragu ceļteka (Plantago coronopus) L.
 Dūkstu ceļteka (Plantago uliginosa) F.W.Schmidt
 Jūrmalas ceļteka (Plantago maritima) L.
 Lielā ceļteka (Plantago major) L.
 Smiltāja ceļteka (Plantago arenaria) Waldst. et Kit.
 Šaurlapu ceļteka (Plantago lanceolata) L.
 Vidējā ceļteka (Plantago media) L.
 Vintera ceļteka (Plantago winteri) Wirtg.

Atsauces 

Ceļtekas
Ceļtekas ( ) ir ģints ceļteku dzimtā ar kosmopolītisku izplatību . Lielākā daļa ģintī klasificēto sugu ir lakstaugi ( lai gan dažas sugas ir apakškrūmi ) . Augu lapas ir rozetē vai ar vāji izteiktu kātu . Tām ir trīs vai piecas paralēlas dzīslas . Atkarībā no sugas , lapu forma ir plata vai šauta . Klasifikācija Ceļteku ģints ir stabils taksons ; galvenais taksonomiskais jautājums ir par to vai ģintī jāiekļauj monotipiskā Bougueria ģints un krastenes ( Littorella ) , kurā ir klasificētas3 sugas . Ģintī ir klasificētas aptuvenisugas , no kurām Latvijā ir sastopamas šādas : Briežragu ceļteka ( Plantago coronopus ) L. Dūkstu ceļteka ( Plantago uliginosa ) F.W.Schmidt Jūrmalas ceļteka ( Plantago maritima ) L. Lielā ceļteka ( Plantago major ) L. Smiltāja ceļteka ( Plantago arenaria ) Waldst . et Kit . Šaurlapu ceļteka ( Plantago lanceolata ) L. Vidējā ceļteka ( Plantago media ) L. Vintera ceļteka ( Plantago winteri ) Wirtg . Atsauces Ceļtekas