Šverini
Šverini () ir sena dzimta, kuras piederīgie bija arī Kurzemes un Zemgales hercogistes muižnieki 16.—18. gadsimtā.

Vēsture 
Dzimtas saknes meklējamas Meklenburgā, par tās ciltstēvu uzskata 1178. gadā pieminēto Šverīnes soģi Bernardu (). Kurzemes Šverinu atzars cēlies no Prūsijas hercoga padomnieka Jakoba no Šverinas, kurš 1574. gadā no Frīdriha no Kanicas (Friedrich von Kanitz) nopirka Alsungas pilsmuižu un 1576. gadā kļuva par pirmo Kurzemes bruņniecības vadītāju (Ritterschaftshauptmann).

1631. gada 2. augustā Johans Ulrihs fon Šverins tika ierakstīts Kurzemes bruņniecības matrikulā. Šverinu dzimtas Kurzemes atzars iznīka 1730. gados, 1738. gadā Alsungas pilsmuižu nopirka hercogs Ernests Johans Bīrons. Šverinu brīvkungu līnija turpinājās Zviedrijā, un vairākas līnijas pastāv Vācijā.

Ārējās saites 
 Sveriges Ridderskaps och Adels Kalender. Stockholm: 1933, 1957
 Ludwig Gollmert. Geschichte des Geschlechts von Schwerin. Gronau: 3 Bände, Berlin 1878

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Šverini ( ) ir sena dzimta , kuras piederīgie bija arī Kurzemes un Zemgales hercogistes muižnieki — 18. gadsimtā . Vēsture Dzimtas saknes meklējamas Meklenburgā , par tās ciltstēvu uzskata gadā pieminēto Šverīnes soģi Bernardu ( ) . Kurzemes Šverinu atzars cēlies no Prūsijas hercoga padomnieka Jakoba no Šverinas , kurš gadā no Frīdriha no Kanicas ( Friedrich von Kanitz ) nopirka Alsungas pilsmuižu un gadā kļuva par pirmo Kurzemes bruņniecības vadītāju ( Ritterschaftshauptmann ) . 1631. gada augustā Johans Ulrihs fon Šverins tika ierakstīts Kurzemes bruņniecības matrikulā . Šverinu dzimtas Kurzemes atzars iznīka gados , gadā Alsungas pilsmuižu nopirka hercogs Ernests Johans Bīrons . Šverinu brīvkungu līnija turpinājās Zviedrijā , un vairākas līnijas pastāv Vācijā . Ārējās saites Sveriges Ridderskaps och Adels Kalender . Stockholm : Ludwig Gollmert . Geschichte des Geschlechts von Schwerin . Gronau : Bände , Berlin Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Kurzemes bruņniecības dzimtas