Revindikācija Polijā
Revindikācija () ir historiogrāfijā pieņemts apzīmējums austrumu pareizticības ierobežošanas procesam Polijas valstī starp abiem pasaules kariem. Procesa rezultātā daudzi Polijas pareizticīgās baznīcas īpašumi tika vai nu iznīcināti (tostarp divdesmito gadu vidū tika nojaukta galvenā pareizticīgo katedrāle Varšavā), vai arī nodoti valsts vai katoļu baznīcas īpašumā.

Revindikācija tika pamatota ar to, ka pēc Polija dalīšanām daudzi katoļu baznīcas īpašumi tika konfiscēti un piešķirti Krievijas pareizticīgo baznīcai. Revindikācija lielākoties skāra Polijas austrumu apgabalus, kuros vairums iedzīvotāju bija baltkrievi un ukraiņi. Tās norise bija atkarīga no vietējām varas iestādēm, parasti īpašumu nodošana tika realizēta caur tiesu. Pēc Otrā pasaules kara minētie apgabali iekļāvās PSRS, bet mūsdienās tie atrodas Baltkrievijas un Ukrainas sastāvā.

Bibliogrāfija
 M. Papierzyńska-Turek, Między tradycją a rzeczywistością. Państwo wobec prawosławia 1918–1939, Państwowy Instytut Wydawniczy, Warszawa 1989.
 A. Mironowicz, Kościół prawosławny na ziemiach polskich w XIX i XX wieku, Wydawnictwo Uniwersytetu w Białymstoku, Białystok 2005, 
 A. Kinasz, Proces likwidacji prawosławnych cerkwi na Lubelszczyźnie w latach 1937–1938 w świetle relacji świadków w: Studia Sandomierskie, Red. Bogdan Stanaszek, Sandomierz 2010 ISSN 0208-7626.

Ārējās saites
Pareizticīgo baznīcu iznīcināšana 1938. gadā Helmas apkaimē 

Polijas vēsture
Revindikācija ( ) ir historiogrāfijā pieņemts apzīmējums austrumu pareizticības ierobežošanas procesam Polijas valstī starp abiem pasaules kariem . Procesa rezultātā daudzi Polijas pareizticīgās baznīcas īpašumi tika vai nu iznīcināti ( tostarp divdesmito gadu vidū tika nojaukta galvenā pareizticīgo katedrāle Varšavā ) , vai arī nodoti valsts vai katoļu baznīcas īpašumā . Revindikācija tika pamatota ar to , ka pēc Polija dalīšanām daudzi katoļu baznīcas īpašumi tika konfiscēti un piešķirti Krievijas pareizticīgo baznīcai . Revindikācija lielākoties skāra Polijas austrumu apgabalus , kuros vairums iedzīvotāju bija baltkrievi un ukraiņi . Tās norise bija atkarīga no vietējām varas iestādēm , parasti īpašumu nodošana tika realizēta caur tiesu . Pēc Otrā pasaules kara minētie apgabali iekļāvās PSRS , bet mūsdienās tie atrodas Baltkrievijas un Ukrainas sastāvā . Bibliogrāfija M. Papierzyńska-Turek , Między tradycją a rzeczywistością . Państwo wobec prawosławia1939 , Państwowy Instytut Wydawniczy , Warszawa A. Mironowicz , Kościół prawosławny na ziemiach polskich w XIX i XX wieku , Wydawnictwo Uniwersytetu w Białymstoku , Białystok A. Kinasz , Proces likwidacji prawosławnych cerkwi na Lubelszczyźnie w latach1938 w świetle relacji świadków w : Studia Sandomierskie , Red . Bogdan Stanaszek , SandomierzISSN Ārējās saites Pareizticīgo baznīcu iznīcināšana gadā Helmas apkaimē Polijas vēsture