Noldes
Noldes () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Kurzemē 15. gadsimtā, 19. gadsimtā izplatījās arī Krievijā.

Vēsture 
Dzimtas vēsture izsekojama līdz 15. gadsimtam, kad Noldes bija Livonijas ordeņa vasaļi, sākotnēji viņiem piederēja Vārves muiža (Warwen, 1505-1672).
Pēc ordeņa sabrukuma Noldes ieguva arī Stukmaņu, Gramzdas un Mazgramzdas (1560—1799), kā arī Kalētu (1560—1920) un Virgas (1575—1920) muižas.
Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes sadalīšanas Johans fon Nolde (1568—1610) 1601. gadā tika ievēlēts par Kurzemes bruņniecības vadītāju. Kurzemes hercogs Vilhelms apstrīdēja Magnusa Noldes (1569—1615) tiesības uz Kalētu muižu. Jelgavā sasauktajā Kurzemes landtāgā radušos strīdu dēļ 1615. gada 20. augustā pēc hercoga Vilhelma pavēles brāļi Magnuss un Gothards (1576—1615) Noldes tika nogalināti. Tādēļ 1617. gada 4. aprīlī Skrundā sasauktajā Kurzemes landtāgā hercogam Vilhelmam atņēma hercoga titulu un uz visiem laikiem izraidīja no hercogistes.

1620. gadā Noldu dzimta tika ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā un ieguva īpašumā Aizputes un Jaunauces muižas (1681—1713). 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts atzina Noldes dzimtas tiesības uz barona titulu.

Slaveni Noldes 
 Aleksandrs Nolde (Александр Эмильевич Нольде, 1873—1919), tieslietu profesors
 Eduards fon Nolde (1849—1895), vācbaltiešu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas apceļotājs, dzimis Kalētu muižā
 Emanuēls fon Nolde (Эммануил Юльевич фон Но́льде 1854—1909), Krievijas impērijas Valsts padomes loceklis
 Boriss fon Nolde (diplomāts) (Борис Эммануилович фон Нольде, 1876—1948), diplomāts, jurists un vēsturnieks
 Boriss fon Nolde (virsnieks) (Борис Александрович фон Нольде, 1885—1936), jūras virsnieks, polārpētnieks
 Leonīds fon Nolde (1899—1962), gleznotājs

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Noldes ( ) ir sena vācbaltiešu dzimta , kas ieceļojusi Kurzemē gadsimtā , gadsimtā izplatījās arī Krievijā . Vēsture Dzimtas vēsture izsekojama līdz gadsimtam , kad Noldes bija Livonijas ordeņa vasaļi , sākotnēji viņiem piederēja Vārves muiža ( Warwen , Pēc ordeņa sabrukuma Noldes ieguva arī Stukmaņu , Gramzdas un Mazgramzdas1799 ) , kā arī Kalētu1920 ) un Virgas1920 ) muižas . Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes sadalīšanas Johans fon Nolde1610 ) gadā tika ievēlēts par Kurzemes bruņniecības vadītāju . Kurzemes hercogs Vilhelms apstrīdēja Magnusa Noldes1615 ) tiesības uz Kalētu muižu . Jelgavā sasauktajā Kurzemes landtāgā radušos strīdu dēļ gada augustā pēc hercoga Vilhelma pavēles brāļi Magnuss un Gothards1615 ) Noldes tika nogalināti . Tādēļ gada aprīlī Skrundā sasauktajā Kurzemes landtāgā hercogam Vilhelmam atņēma hercoga titulu un uz visiem laikiem izraidīja no hercogistes . 1620. gadā Noldu dzimta tika ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā un ieguva īpašumā Aizputes un Jaunauces muižas1713 ) . gadā Krievijas impērijas Senāts atzina Noldes dzimtas tiesības uz barona titulu . Slaveni Noldes Aleksandrs Nolde ( Александр Эмильевич Нольде , 1919 ) , tieslietu profesors Eduards fon Nolde1895 ) , vācbaltiešu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas apceļotājs , dzimis Kalētu muižā Emanuēls fon Nolde ( Эммануил Юльевич фон Но́льде1909 ) , Krievijas impērijas Valsts padomes loceklis Boriss fon Nolde ( diplomāts ) ( Борис Эммануилович фон Нольде , 1948 ) , diplomāts , jurists un vēsturnieks Boriss fon Nolde ( virsnieks ) ( Борис Александрович фон Нольде , 1936 ) , jūras virsnieks , polārpētnieks Leonīds fon Nolde1962 ) , gleznotājs Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Kurzemes bruņniecības dzimtas