Starliner Orbital Flight Test-2
Starliner Orbital Flight Test-2 jeb Boeing Orbital Flight Test-2 (OFT-2) bija ASV uzņēmuma Boeing kosmosa kuģa CST-100 Starliner otrais orbitālais izmēģinājumu lidojums bezpilota režīmā. Tas tika palaists 2022. gada 19. maijā. Starliner saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju (SKS) 21. maijā. Nolaižamais aparāts uz zemes nolaidās 25. maijā.

Šajā lidojumā tika sūtīts CST-100 Starliner nolaižamā aparāta eksemplārs SC-2.

Krava 
Kosmosa kuģa krava (245 kg) bija krājumi stacijas apkalpei, kā arī iekārtas, kas simulēja nākamo lidojumu norisi. Arī šoreiz tajā bija ar sensoriem aprīkots manekens, nosaukts par Roziju (Rosie).

Atpakaļceļam kosmosa kuģī tika iekrautas aptuveni 270 kg slāpekļa un skābekļa uzpildes tvertnes, ko uz zemes atjaunos, uzpildīs un pēc tam atkal nogādās stacijā.

Lidojuma priekšvēsture 
Pirmajā Starliner lidojumā OFT-1 2019. gada decembrī kosmosa kuģim neizdevās saslēgties ar staciju programmatūras problēmu dēļ. Boeing un NASA vienojās par vēl vienu Starliner sistēmu bezapkalpes izmēģinājumu lidojumu. Šo lidojumu apmaksāja Boeing, un izmaksas tiek lēstas 410 miljonu ASV dolāru apmērā. Misijā bija plānots izmantot kosmosa kuģi un nesējraķeti Atlas V, ko sākotnēji bija paredzēts izmantot Starliner Crewed Flight Test pilotējamajā izmēģinājumu lidojumā.

Pēc OFT-1 lidojuma Boeing modificēja Starliner saslēgšanās sistēmas konstrukciju, pievienojot eņģē piestiprinātu vāku zem vienreiz izmantojamā priekšgala konusa, lai nodrošinātu papildu aizsardzību kapsulas nolaišanās laikā caur atmosfēru, kas ir līdzīgs tam, ko izmanto SpaceX Dragon 2.

Sākotnēji OFT-1 bija paredzēts palaist 2021. gada 29. martā. Startu vairākkārt pārcēla, lai atkārtoti sertificētu Starliner programmatūru, līdz palaišanas datumu apstiprināja uz 2021. gada 30. jūliju. Kad raķete ar kosmosa kuģi jau bija starta laukumā, Krievijas jaunais Nauka modulis saslēdzās ar staciju, bet kļūmes dēļ tam nekontrolēti ieslēdzās dzinēji, izjaucot SKS orientāciju. Šādā situācijā OFT-1 starts nebija iespējams, un raķete tika atgriezta Vertikālās integrācijas ēkā (VIĒ).

Atlas V atgriezās starta laukumā 2. augustā. 3. augusta starts tika atcelts, atklājoties problēmai ar Starliner dzinējsistēmu. Tā kā kļūmes iemeslu nevarēja ātri atrast, raķete tika atgriezta VIĒ. 13. augustā tika nolemts kosmosa kuģi pārvietot uz Komerciālo apkalpes un kravas apstrādes ēku, lai dziļāk izpētītu dzinējsistēmas vārstus. Tādējādi OFT-1 palaišana varēja notikt tikai nākamā gada maijā.

Lidojuma gaita 
Starliner Orbital Flight Test-2 tika palaists  22:54:47 UTC ar nesējraķeti Atlas V N22 (lidojums AV-082) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-41.

31 minūti pēc pacelšanās Starliner veica orbītā ieiešanas manevru. Tā laikā divi dzinēji no divpadsmit orbitālās manevrēšanas dzinējiem servisa modulī sabojājās neilgi pēc aizdedzes, taču Boeing bilda, ka tas neradīja draudus, jo borta lidojuma vadības sistēma pārņēma situāciju un pārslēdzās uz rezerves dzinējiem, lai pabeigtu manevru, un Starliner sasniedza paredzēto orbītu.

21. maijā 00:28 UTC kosmosa kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie Harmony moduļa priekšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera PMA-2 saslēgšanās mezgla IDA-2. 20 minūtes vēlāk kosmosa kuģis veica "cieto saslēgšanos".
21. maijā 16:04 UTC tika atvērta lūka starp staciju un kosmosa kuģi.

24. maijā 19:00 UTC lūka tika aizvērta, gatavojoties aizlidošanai. 25. maijā 18:36 UTC Starliner atvienojās no SKS. 22:49 UTC nolaižamais aparāts veiksmīgi nosēdās Vaitsendsas raķešu poligonā Ņūmeksikā. Lidojuma ilgums bija 5 dienas 23 stundas 55 minūtes.

Atsauces

Ārējās saites 

 CST-100 Starliner Boeing
 Orbital Flight Test-2  NASA
 Starliner  NASA
 Starliner (CST-100) Gunter Krebs

Starliner
Starliner Orbital Flight Test -2 jeb Boeing Orbital Flight Test-2 ( OFT-2 ) bija ASV uzņēmuma Boeing kosmosa kuģa CST -100 Starliner otrais orbitālais izmēģinājumu lidojums bezpilota režīmā . Tas tika palaists gada maijā . Starliner saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju ( SKS ) maijā . Nolaižamais aparāts uz zemes nolaidās maijā . Šajā lidojumā tika sūtīts CST -100 Starliner nolaižamā aparāta eksemplārs SC-2. Krava Kosmosa kuģa kravakg ) bija krājumi stacijas apkalpei , kā arī iekārtas , kas simulēja nākamo lidojumu norisi . Arī šoreiz tajā bija ar sensoriem aprīkots manekens , nosaukts par Roziju ( Rosie ) . Atpakaļceļam kosmosa kuģī tika iekrautas aptuvenikg slāpekļa un skābekļa uzpildes tvertnes , ko uz zemes atjaunos , uzpildīs un pēc tam atkal nogādās stacijā . Lidojuma priekšvēsture Pirmajā Starliner lidojumā OFT -1 gada decembrī kosmosa kuģim neizdevās saslēgties ar staciju programmatūras problēmu dēļ . Boeing un NASA vienojās par vēl vienu Starliner sistēmu bezapkalpes izmēģinājumu lidojumu . Šo lidojumu apmaksāja Boeing , un izmaksas tiek lēstasmiljonu ASV dolāru apmērā . Misijā bija plānots izmantot kosmosa kuģi un nesējraķeti Atlas V , ko sākotnēji bija paredzēts izmantot Starliner Crewed Flight Test pilotējamajā izmēģinājumu lidojumā . Pēc OFT -1 lidojuma Boeing modificēja Starliner saslēgšanās sistēmas konstrukciju , pievienojot eņģē piestiprinātu vāku zem vienreiz izmantojamā priekšgala konusa , lai nodrošinātu papildu aizsardzību kapsulas nolaišanās laikā caur atmosfēru , kas ir līdzīgs tam , ko izmanto SpaceX Dragon Sākotnēji OFT -1 bija paredzēts palaist gada martā . Startu vairākkārt pārcēla , lai atkārtoti sertificētu Starliner programmatūru , līdz palaišanas datumu apstiprināja uz gada jūliju . Kad raķete ar kosmosa kuģi jau bija starta laukumā , Krievijas jaunais Nauka modulis saslēdzās ar staciju , bet kļūmes dēļ tam nekontrolēti ieslēdzās dzinēji , izjaucot SKS orientāciju . Šādā situācijā OFT -1 starts nebija iespējams , un raķete tika atgriezta Vertikālās integrācijas ēkā ( VIĒ ) . Atlas V atgriezās starta laukumā augustā . augusta starts tika atcelts , atklājoties problēmai ar Starliner dzinējsistēmu . Tā kā kļūmes iemeslu nevarēja ātri atrast , raķete tika atgriezta VIĒ. augustā tika nolemts kosmosa kuģi pārvietot uz Komerciālo apkalpes un kravas apstrādes ēku , lai dziļāk izpētītu dzinējsistēmas vārstus . Tādējādi OFT -1 palaišana varēja notikt tikai nākamā gada maijā . Lidojuma gaita Starliner Orbital Flight Test -2 tika palaists 54 : 47 UTC ar nesējraķeti Atlas V N22 ( lidojums AV -082 ) no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC -41. 31 minūti pēc pacelšanās Starliner veica orbītā ieiešanas manevru . Tā laikā divi dzinēji no divpadsmit orbitālās manevrēšanas dzinējiem servisa modulī sabojājās neilgi pēc aizdedzes , taču Boeing bilda , ka tas neradīja draudus , jo borta lidojuma vadības sistēma pārņēma situāciju un pārslēdzās uz rezerves dzinējiem , lai pabeigtu manevru , un Starliner sasniedza paredzēto orbītu . 21. maijā28 UTC kosmosa kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie Harmony moduļa priekšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera PMA -2 saslēgšanās mezgla IDA-2.min ūtes vēlāk kosmosa kuģis veica " cieto saslēgšanos " . 21. maijā04 UTC tika atvērta lūka starp staciju un kosmosa kuģi . 24. maijā00 UTC lūka tika aizvērta , gatavojoties aizlidošanai . maijā36 UTC Starliner atvienojās no SKS. 49 UTC nolaižamais aparāts veiksmīgi nosēdās Vaitsendsas raķešu poligonā Ņūmeksikā . Lidojuma ilgums bijadienasstundasminūtes . Atsauces Ārējās saites CST -100 Starliner Boeing Orbital Flight Test-2 NASA Starliner NASA Starliner ( CST -100 ) Gunter Krebs Starliner