Piekarpatu Rutēnija
Piekarpatu Rutēnija (, , ), reizēm Rutēnija (), no 1920. līdz 1945. gadam bija viena no četrām Čehoslovākijas daļām vēsturiskajā Karpatu Krievzemes novadā, mūsdienās tajā atrodas Ukrainas Aizkarpatu apgabals. 
Rutēnijas rietumos atradās Slovākija, ziemeļos — Polija, Ungāriju dienvidrietumos un Rumāniju dienvidos.

Teritorijas kopplatība bija 12 660 km2, iedzīvotāju skaits 725 000 (1930), galvenokārt Karpatu rutēņi. Lielākās pilsētas Užhoroda un Mukačevo.

Vēsture 
Agrīnajos viduslaikos šī teritorija bija Lielmorāvijas sastāvā, līdz 906. gadā to sagrāva maģāru (ungāru) uzbrukumi.
Kopš 1000. gada Karpatu pakāje () bija Ungārijas Karalistes pakļautībā. Pēc ungāru sakāves Mohāčas kaujā 1571. gadā rusīnu apdzīvotās teritorijas austrumu daļa kļuva par Transilvānijas hercogistes daļu. Pēc turku sakāves 1683. gada Vīnes kaujā visu Karpatu provinci pakļāva Habsburgu impērija. Pēc ungāru sacelšanās 1867. gadā tā kļuva par Austroungārijas dubultmonarhijas daļu un ietilpa Beregas, Ungas, Ugošas un Maramurešas komitātos.
Pēc Austroungārijas sabrukuma to 1918. gada 1. novembrī to pasludināja par Rietumukrainas Tautas Republikas daļu, drīz to okupēja Rumānijas armija, 1919. gada martā Ungārijas Padomju republikas armija, bet pēc Trianonas līguma nosacījumiem rusīnu un ungāru apdzīvotā zeme ietilpa Čehoslovākijā kā Piekarpatu Rutēnija ().

1938. gada novembrī pēc Minhenes vienošanās Ungārija atguva Karpatu Rutēnijas dienvidu daļu, 
Pēc Slovākijas neatkarības pasludināšanas 1939. gada 15. martā tika pasludināta arī Karpatu Ukrainas neatkarība, tomēr līdz 18. martam to ieņēma Ungārijas karaspēks. 
1944. gada oktobrī Karpatu Ukrainu okupēja Sarkanā armija, tā paša gada novembrī tika nodibināta padomju vara un 1945. gada 29. jūnijā Čehoslovākijas prezidents Edvards Benešs bija spiests parakstīt atteikšanos no Karpatu Rutēnijas, jūlijā tika pasludināta apvienošanās ar Ukrainas PSR. 1947. gada Parīzes miera līgumā Ungārija atteicās no 1938. un 1939. gadā iegūtās teritorijas.

Atsauces

Skatīt arī 
 Rusīnu valoda

Ārējās saites 

Ukrainas vēsture
Piekarpatu Rutēnija ( , , ) , reizēm Rutēnija ( ) , no līdz gadam bija viena no četrām Čehoslovākijas daļām vēsturiskajā Karpatu Krievzemes novadā , mūsdienās tajā atrodas Ukrainas Aizkarpatu apgabals . Rutēnijas rietumos atradās Slovākija , ziemeļos — Polija , Ungāriju dienvidrietumos un Rumāniju dienvidos . Teritorijas kopplatība bija660 km2 , iedzīvotāju skaits 000 galvenokārt Karpatu rutēņi . Lielākās pilsētas Užhoroda un Mukačevo . Vēsture Agrīnajos viduslaikos šī teritorija bija Lielmorāvijas sastāvā , līdz gadā to sagrāva maģāru ( ungāru ) uzbrukumi . Kopš gada Karpatu pakāje ( ) bija Ungārijas Karalistes pakļautībā . Pēc ungāru sakāves Mohāčas kaujā gadā rusīnu apdzīvotās teritorijas austrumu daļa kļuva par Transilvānijas hercogistes daļu . Pēc turku sakāves gada Vīnes kaujā visu Karpatu provinci pakļāva Habsburgu impērija . Pēc ungāru sacelšanās gadā tā kļuva par Austroungārijas dubultmonarhijas daļu un ietilpa Beregas , Ungas , Ugošas un Maramurešas komitātos . Pēc Austroungārijas sabrukuma to gada novembrī to pasludināja par Rietumukrainas Tautas Republikas daļu , drīz to okupēja Rumānijas armija , gada martā Ungārijas Padomju republikas armija , bet pēc Trianonas līguma nosacījumiem rusīnu un ungāru apdzīvotā zeme ietilpa Čehoslovākijā kā Piekarpatu Rutēnija ( ) . 1938. gada novembrī pēc Minhenes vienošanās Ungārija atguva Karpatu Rutēnijas dienvidu daļu , Pēc Slovākijas neatkarības pasludināšanas gada martā tika pasludināta arī Karpatu Ukrainas neatkarība , tomēr līdz martam to ieņēma Ungārijas karaspēks . 1944. gada oktobrī Karpatu Ukrainu okupēja Sarkanā armija , tā paša gada novembrī tika nodibināta padomju vara un gada jūnijā Čehoslovākijas prezidents Edvards Benešs bija spiests parakstīt atteikšanos no Karpatu Rutēnijas , jūlijā tika pasludināta apvienošanās ar Ukrainas PSR. gada Parīzes miera līgumā Ungārija atteicās no un gadā iegūtās teritorijas . Atsauces Skatīt arī Rusīnu valoda Ārējās saites Ukrainas vēsture