Madrides sacelšanās
Madrides sacelšanās (spāņu: Dos de Mayo) bija 1808. gada 2. maija Madrides iedzīvotāju sacelšanās pret Francijas imperatora Napoleona Bonaparta karaspēka okupāciju, kas bija ievirze ilgstošam partizānu karam. Brutālā sacelšanās apspiešana un tai sekojošā Napoleona brāļa Žozefa pasludināšana par Spānijas karali izraisīja nemieru izplatīšanos visā Spānijā.

Madridē sacelšanās varoņiem tika uzstādīti vairāki pieminekļi, tostarp kritušo par Spāniju piemineklis.

Vēsture 
1808. gada 23. martā Napoleona karaspēks ieņēma Madridi. Karalim Karlosam IV nācās atteikties no troņa par labu savam dēlam Fernando VII, bet Napoleons abus ievilināja Francijas teritorijā un aizturēja. Franču komandiera Joahima Mirata mēģinājums izraidīt no valsts Karlosa IV meitu un jaunāko dēlu izraisīja tautas sacelšanos Madridē, kas tika apspiesta pēc vairāku stundu sīvām ielu cīņām. Vāji apbruņotie pilsētnieki iesaistījās ielu kaujās ar franču karaspēku. Mirats izsludināja karastāvokli un lielāko daļu karaspēka ieveda pilsētā, kur sākās sīvas kaujas. Pakāpeniski Francijas karaspēks ieguva kontroli pār pilsētu, un kaujās gāja bojā simtiem iedzīvotāju.

Pēc sacelšanās apspiešanas sekoja bargas represijas. 2. maija vakarā Mirats izveidoja militāro tribunālu. Tribunāls piesprieda nāvessodus visiem, kas tika sagūstīti ar ieročiem. Tajā pašā dienā izdotajā rīkojumā Mirats rakstīja: "Madrides iedzīvotāji, kas ļāvuši sevi maldināt, ir nodevušies sacelšanās un slepkavībām. Ir izlietas franču asinis. Tas prasa atriebību. Visi tie, kas tika arestēti nemieru laikā ar ieročiem rokās, tiks nošauti." Visas publiskās sapulces tika aizliegtas, tika izdots rīkojums nodot ieročus Francijas iestādēm. Desmitiem sagūstīto pilsētnieku 2. un 3. maijā izpildīja nāvessodu.

Francijas okupācijas iestādes cerēja, ka viņu straujās un brutālās represijas parādīs iedzīvotājiem, ka viņi ir Spānijas saimnieki, taču patiesībā sacelšanās deva spēcīgu stimulu pretestībai. Turpmākajās nedēļās un mēnešos bruņotu demonstrāciju skaits pret frančiem sāka pieaugt. Ar 2. maiju sākās Pireneju karš.

Ārējās saites 

Spānijas vēsture
Francijas vēsture
Madrides sacelšanās ( spāņu : Dos de Mayo ) bija gada maija Madrides iedzīvotāju sacelšanās pret Francijas imperatora Napoleona Bonaparta karaspēka okupāciju , kas bija ievirze ilgstošam partizānu karam . Brutālā sacelšanās apspiešana un tai sekojošā Napoleona brāļa Žozefa pasludināšana par Spānijas karali izraisīja nemieru izplatīšanos visā Spānijā . Madridē sacelšanās varoņiem tika uzstādīti vairāki pieminekļi , tostarp kritušo par Spāniju piemineklis . Vēsture 1808. gada martā Napoleona karaspēks ieņēma Madridi . Karalim Karlosam IV nācās atteikties no troņa par labu savam dēlam Fernando VII , bet Napoleons abus ievilināja Francijas teritorijā un aizturēja . Franču komandiera Joahima Mirata mēģinājums izraidīt no valsts Karlosa IV meitu un jaunāko dēlu izraisīja tautas sacelšanos Madridē , kas tika apspiesta pēc vairāku stundu sīvām ielu cīņām . Vāji apbruņotie pilsētnieki iesaistījās ielu kaujās ar franču karaspēku . Mirats izsludināja karastāvokli un lielāko daļu karaspēka ieveda pilsētā , kur sākās sīvas kaujas . Pakāpeniski Francijas karaspēks ieguva kontroli pār pilsētu , un kaujās gāja bojā simtiem iedzīvotāju . Pēc sacelšanās apspiešanas sekoja bargas represijas . maija vakarā Mirats izveidoja militāro tribunālu . Tribunāls piesprieda nāvessodus visiem , kas tika sagūstīti ar ieročiem . Tajā pašā dienā izdotajā rīkojumā Mirats rakstīja : " Madrides iedzīvotāji , kas ļāvuši sevi maldināt , ir nodevušies sacelšanās un slepkavībām . Ir izlietas franču asinis . Tas prasa atriebību . Visi tie , kas tika arestēti nemieru laikā ar ieročiem rokās , tiks nošauti . " Visas publiskās sapulces tika aizliegtas , tika izdots rīkojums nodot ieročus Francijas iestādēm . Desmitiem sagūstīto pilsētnieku un maijā izpildīja nāvessodu . Francijas okupācijas iestādes cerēja , ka viņu straujās un brutālās represijas parādīs iedzīvotājiem , ka viņi ir Spānijas saimnieki , taču patiesībā sacelšanās deva spēcīgu stimulu pretestībai . Turpmākajās nedēļās un mēnešos bruņotu demonstrāciju skaits pret frančiem sāka pieaugt . Ar maiju sākās Pireneju karš . Ārējās saites Spānijas vēsture Francijas vēsture