Perakarīdi
Perakarīdi (lat. Peracarida) ir augstāko vēžu virskārta. Šī plašā virskārta apvieno ļoti dažādus vēžveidīgos gan pēc izskata, gan arī pēc dzīvesveida. Tās pārstāvji dzīvo jūrās, saldūdens baseinos un uz sauszemes, gan peld ūdenī, gan rāpo pa dibenu, pārsvarā ir brīvi dzīvojoši, bet ir arī formas, kas parazitē uz citiem dzīvniekiem. Neskatoties uz šo dažādību, tiem ir arī pazīmes, kas norāda uz kopēju radniecību.

Apraksts 
Visu perakarīdu galva saaug ar vienu vai reizēm ar diviem priekšējiem krūšu segmentiem, kuru ekstremitātes pārveidotas žokļkājās. Labā un kreisā mandibula ir atšķirīgas: uz kreisās ir kustīga plātnīte, bet uz labās mandibulas nav. Mandibulām ir papildus elements, kurš pieaugušiem īpatņiem parādās kā īpašs izaugums (lacinia mobilis) starp dzerokli un priekšzobu.

Mātītes iznēsā olas zem krūtīm, perējamajā kamerā (marsūpijā), kuru veido uz iekšu vērsti krūšu kāju plātnīšu izaugumi (oostegīti). Tikai termosbenvēžu kārtas pārstāvjiem perējamā kamera atrodas ķermeņa mugurpusē zem karapaksa. No olām izšķiļas gandrīz pilnībā nobrieduši jauni vēzīši, tā kā īstu kāpuru perakarīdiem nav.

Sistemātika 
Perakarīdu virskārtā ietilpst šķeltkājvēži, kumacejvēži, tanaīdvēži, speleogrifvēži, termosbenvēži, vienādkājvēži un sānpeldes.

 virskārta  Calman, 1904
 kārta  Gordon, 1957
 kārta  Monod, 1927
 kārta  Sars, 1870
 kārta  A. H. Haworth, 1825
 kārta  Bowman, Garner, Hessler, Iliffe et Sanders, 1985
 kārta  Latreille, 1816
 kārta  Latreille, 1817
 kārta  Dana, 1849
 kārta  Krøyer, 1846
 kārta  Tchindonova, 1981
 kārta †  Beurlen, 1930

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces 

Augstākie vēži
Perakarīdi ( lat . Peracarida ) ir augstāko vēžu virskārta . Šī plašā virskārta apvieno ļoti dažādus vēžveidīgos gan pēc izskata , gan arī pēc dzīvesveida . Tās pārstāvji dzīvo jūrās , saldūdens baseinos un uz sauszemes , gan peld ūdenī , gan rāpo pa dibenu , pārsvarā ir brīvi dzīvojoši , bet ir arī formas , kas parazitē uz citiem dzīvniekiem . Neskatoties uz šo dažādību , tiem ir arī pazīmes , kas norāda uz kopēju radniecību . Apraksts Visu perakarīdu galva saaug ar vienu vai reizēm ar diviem priekšējiem krūšu segmentiem , kuru ekstremitātes pārveidotas žokļkājās . Labā un kreisā mandibula ir atšķirīgas : uz kreisās ir kustīga plātnīte , bet uz labās mandibulas nav . Mandibulām ir papildus elements , kurš pieaugušiem īpatņiem parādās kā īpašs izaugums ( lacinia mobilis ) starp dzerokli un priekšzobu . Mātītes iznēsā olas zem krūtīm , perējamajā kamerā ( marsūpijā ) , kuru veido uz iekšu vērsti krūšu kāju plātnīšu izaugumi ( oostegīti ) . Tikai termosbenvēžu kārtas pārstāvjiem perējamā kamera atrodas ķermeņa mugurpusē zem karapaksa . No olām izšķiļas gandrīz pilnībā nobrieduši jauni vēzīši , tā kā īstu kāpuru perakarīdiem nav . Sistemātika Perakarīdu virskārtā ietilpst šķeltkājvēži , kumacejvēži , tanaīdvēži , speleogrifvēži , termosbenvēži , vienādkājvēži un sānpeldes . virskārta Calman , kārta Gordon , kārta Monod , kārta Sars , kārta A. H. Haworth , kārta Bowman , Garner , Hessler , Iliffe et Sanders , kārta Latreille , kārta Latreille , kārta Dana , kārta Krøyer , kārta Tchindonova , kārta † Beurlen , ( † ) - izmirušu organismu grupa . Atsauces Augstākie vēži