Ōsumi (pavadonis)
Ōsumi jeb Ohsumi () bija Japānas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 1970. gada 11. februārī. Pavadonis darbojās aptuveni 14 stundas.

Projektu īstenoja Kosmosa un astronautikas zinātnes institūts un Tokijas Universitāte.
Pavadonim tika dots Japānas dienvidu provinces Osumi nosaukums, no kuras startēja raķete ar Ōsumi.

Japāna kļuva par ceturto valsti pēc Padomju Savienības, ASV un Francijas, kas saviem spēkiem palaidusi Zemes mākslīgo pavadoni. 
Šī bija piektais Japānas mēģinājums palaist pavadoni. Pirmie četri mēģinājumi no 1966. līdz 1969. gadam beidzās neveiksmīgi nesējraķetes kļūmes dēļ.

Uzbūve 
Kosmiskais aparāts sastāvēja no nelielas instrumentu paketes, kas bija pievienota L-4S nesējraķetes ceturtajai pakāpei. Tā bija aprīkota ar divām āķveida antenām un četrām berilija vara pātagas tipa antenām (apļveida polarizācija). Elektroenerģiju nodrošināja sudraba oksīda-cinka baterija ar ietilpību 5 Ah. Kosmiskā aparāta masa bija 24 kg, ieskaitot izlietoto ceturto pakāpi.

Ōsumi bija zinātniskie instrumenti, kas bija paredzēti, lai veiktu temperatūras un blīvuma, saules emisijas mērījumu un enerģisku daļiņu mērīšanu:
 garenvirziena precīzs akselerometrs,
 garenvirziena akselerometrs,
 deformācijas mērierīces termometrs,
 telemetrijas raidītājs,
 radiobākas raidītājs,
 pilotraidītājs.

Palaišanas mēģinājumi 
Pirmais mēģinājums palaist Ōsumi pavadoni 1966. gada 26. septembrī bija neveiksmīgs, kad sabojājās ceturtās raķešpakāpes orientācijas vadības sistēma.

1966. gada 20. decembrī otrais mēģinājums neizdevās, jo neiedarbojās ceturtā pakāpe.

Arī trešais pavadonis, kas tika palaists 1967. gada 13. aprīlī, nespēja sasniegt orbītu. Atkal neizdevās iedarbināt ceturto pakāpi.

Pēc trim palaišanas kļūmēm tika palaista speciāla suborbitāla raķete L-4T, lai atrisinātu nesējraķetes problēmas. 1969. gada 22. septembrī ceturtais palaišanas mēģinājums atkal beidzās neveiksmīgi. Šoreiz kļūmīgi funkcionēja ceturtās raķešpakāpes orientācijas vadības sistēma pēc tam, kad trešā pakāpe sadūrās ar ceturto pakāpi.

Lidojuma gaita 
Ōsumi tika palaists  04:25 UTC ar nesējraķeti Lambda 4S no Kagošimas kosmosa centra.
Pavadonim bija plānota 500 km apļveida orbīta, bet nesējraķetes kļūmes dēļ tas tika ievadīts eliptiskā orbītā; orbītas slīpums 31°, apogejs 5140 km, perigejs 350 km.

No 15:56:10 līdz 16:06:54, apmēram divarpus stundas pēc starta, Učinourā tika saņemts radiosignāls no Ōsumi, apstiprinot, ka tas bija veicis pirmo apriņķojumu ap Zemi. Radio signāla līmenis pakāpeniski kritās, un nākamajā dienā, 12. februārī, 6. apriņķojuma laikā tas kļuva ļoti vājš. Signālu vairs nevarēja uztvert 7. apriņķojuma laikā. Tiek uzskatīts, ka Ōsumi signāls tika zaudēts 14 līdz 15 stundas pēc palaišanas, ko, iespējams, izraisīja strauja jaudas samazināšanās neplānoti augstākas temperatūras dēļ.

Pavadonis turpināja nekontrolēti riņķot Zemes orbītā.
2003. gada 2. augustā Ōsumi iegāja Zemes atmosfērā un sadega virs Ziemeļāfrikas.

Ārējās saites 
 Ohsumi Gunter Dirk Krebs

Japānas kosmiskie aparāti
Valstu pirmie Zemes mākslīgie pavadoņi
Ōsumi jeb Ohsumi ( ) bija Japānas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis . Tas orbītā tika palaists gada februārī . Pavadonis darbojās aptuvenistundas . Projektu īstenoja Kosmosa un astronautikas zinātnes institūts un Tokijas Universitāte . Pavadonim tika dots Japānas dienvidu provinces Osumi nosaukums , no kuras startēja raķete ar Ōsumi . Japāna kļuva par ceturto valsti pēc Padomju Savienības , ASV un Francijas , kas saviem spēkiem palaidusi Zemes mākslīgo pavadoni . Šī bija piektais Japānas mēģinājums palaist pavadoni . Pirmie četri mēģinājumi no līdz gadam beidzās neveiksmīgi nesējraķetes kļūmes dēļ . Uzbūve Kosmiskais aparāts sastāvēja no nelielas instrumentu paketes , kas bija pievienota L- 4S nesējraķetes ceturtajai pakāpei . Tā bija aprīkota ar divām āķveida antenām un četrām berilija vara pātagas tipa antenām ( apļveida polarizācija ) . Elektroenerģiju nodrošināja sudraba oksīda -cinka baterija ar ietilpībuAh . Kosmiskā aparāta masa bijakg , ieskaitot izlietoto ceturto pakāpi . Ōsumi bija zinātniskie instrumenti , kas bija paredzēti , lai veiktu temperatūras un blīvuma , saules emisijas mērījumu un enerģisku daļiņu mērīšanu : garenvirziena precīzs akselerometrs , garenvirziena akselerometrs , deformācijas mērierīces termometrs , telemetrijas raidītājs , radiobākas raidītājs , pilotraidītājs . Palaišanas mēģinājumi Pirmais mēģinājums palaist Ōsumi pavadoni gada septembrī bija neveiksmīgs , kad sabojājās ceturtās raķešpakāpes orientācijas vadības sistēma . 1966. gada decembrī otrais mēģinājums neizdevās , jo neiedarbojās ceturtā pakāpe . Arī trešais pavadonis , kas tika palaists gada aprīlī , nespēja sasniegt orbītu . Atkal neizdevās iedarbināt ceturto pakāpi . Pēc trim palaišanas kļūmēm tika palaista speciāla suborbitāla raķete L- 4T , lai atrisinātu nesējraķetes problēmas . gada septembrī ceturtais palaišanas mēģinājums atkal beidzās neveiksmīgi . Šoreiz kļūmīgi funkcionēja ceturtās raķešpakāpes orientācijas vadības sistēma pēc tam , kad trešā pakāpe sadūrās ar ceturto pakāpi . Lidojuma gaita Ōsumi tika palaists 25 UTC ar nesējraķeti Lambda no Kagošimas kosmosa centra . Pavadonim bija plānotakm apļveida orbīta , bet nesējraķetes kļūmes dēļ tas tika ievadīts eliptiskā orbītā ; orbītas slīpums , apogejskm , perigejskm . No56 : 10 līdz06 : 54 , apmēram divarpus stundas pēc starta , Učinourā tika saņemts radiosignāls no Ōsumi , apstiprinot , ka tas bija veicis pirmo apriņķojumu ap Zemi . Radio signāla līmenis pakāpeniski kritās , un nākamajā dienā , februārī , apriņķojuma laikā tas kļuva ļoti vājš . Signālu vairs nevarēja uztvert apriņķojuma laikā . Tiek uzskatīts , ka Ōsumi signāls tika zaudētslīdzstundas pēc palaišanas , ko , iespējams , izraisīja strauja jaudas samazināšanās neplānoti augstākas temperatūras dēļ . Pavadonis turpināja nekontrolēti riņķot Zemes orbītā . 2003. gada augustā Ōsumi iegāja Zemes atmosfērā un sadega virs Ziemeļāfrikas . Ārējās saites Ohsumi Gunter Dirk Krebs Japānas kosmiskie aparāti Valstu pirmie Zemes mākslīgie pavadoņi