Kokogles
Kokogles ir koksnes pārogļošanās gala produkts, kas rodas, karsējot koksni bez gaisa piekļuves, pirolīzes procesā. Ogļu struktūru nosaka pirolīzes procesā izmantotā temperatūra (parasti no 450 līdz 550 °C). Kokogles bieži tiek izmantotas grilēšanā, tāpēc tās dažreiz tiek sauktas arī par griloglēm.

Lielāko daļu no kokoglēm veido ogleklis (no 80 līdz 92%), vēl nozīmīga daļa ir slāpeklis (4,0–4,8%) un skābeklis (5–15%). Kokogļu blīvums ir atkarīgs no izmantotās koksnes, piemēram, egļu kokogļu blīvums ir 260 kg/m³, bet bērzu kokoglēm blīvums ir 380 kg/m³. Tā kā kokogles ir porainas (porainums 75–80%), tad patiesais kokogļu blīvums ir 1430 kg/m³. Kokogļu īpatnējais sadegšanas siltums ir no 31,5 līdz 34,0 MJ/kg.

Atsauces

Ārējās saites 

Degvielas
Mežsaimniecība
Kokogles ir koksnes pārogļošanās gala produkts , kas rodas , karsējot koksni bez gaisa piekļuves , pirolīzes procesā . Ogļu struktūru nosaka pirolīzes procesā izmantotā temperatūra ( parasti nolīdz ° C ) . Kokogles bieži tiek izmantotas grilēšanā , tāpēc tās dažreiz tiek sauktas arī par griloglēm . Lielāko daļu no kokoglēm veido ogleklis ( nolīdz ) , vēl nozīmīga daļa ir slāpeklis0– 4,8 % ) un skābeklis15 % ) . Kokogļu blīvums ir atkarīgs no izmantotās koksnes , piemēram , egļu kokogļu blīvums irkg / m³ , bet bērzu kokoglēm blīvums irkg / m³. Tā kā kokogles ir porainas ( porainums80 % ) , tad patiesais kokogļu blīvums irkg / m³. Kokogļu īpatnējais sadegšanas siltums ir no5 līdz0 MJ / kg . Atsauces Ārējās saites Degvielas Mežsaimniecība