Struplapu skābene
Struplapu skābene () ir ļoti mainīga izskata skābeņu suga, kuras ietvaros nodala vairākas pasugas. Tā ir sastopama Eiropas krūmājos, mežmalās, izmīdītos mežos, kā arī ceļmalās un dažādās nezālienēs. Latvijā bieži visā teritorijā.

Latvijā sastopamā suga pēc apziedņa lapu formas nodalāma divās pasugās:

 Rumex obtusifolius ssp. obtusifolius — šī Latvijā ir sastopama retumis,
 Rumex obtusifolius ssp sylvestris (Wallr.) Čelak. — Latvijā sastopama bieži.

Apraksts 
Struplapu skābene ir daudzgadīgs, 50—130 cm garš lakstaugs ar stāvu, sīkrievainu, zaļu vai sarkanīgi brūnu stublāju, kurš zaro ziedkopā. Lapas ir iegareni olveidīgas, līdz 25 cm garas un 15 cm platas. Tās ir ar kātu un apakšējo lapu kāta garums var pārsniegt lapas plātnes garumu. Lapas plātnes mala ir jomaina, tās gals ir strups vai noapaļots, un pamats sekli sirdsveidīgs. Stublāja augšējās lapas ir lancetiskas, kāts īss, gals smails. Ziedi ir skrajā, bet lielā, daudzzarainā skarā. Skaras zari ir stāvi.

Pasugas tiek nodalītas atkarībā no iekšējo apziedņa lapu formas, kas var būt olveidīgi trīsstūraina vai iegareni olveidīga, un zobiņu garuma uz iekšējā apziedņa lapu malas (pasugai R.o. ssp. sylvestris raksturīgi visbiežāk 3 gari un īlensmaili zobiņi). Neatkarīgi no pasugas iekšējā apziedņa lapas ar lielu augonīti (kārpveida uzbiezinājumu uz augļa). Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces

Ārējās saites 

Skābenes
Sūreņu dzimta
Neļķu rinda
Latvijas flora
Struplapu skābene ( ) ir ļoti mainīga izskata skābeņu suga , kuras ietvaros nodala vairākas pasugas . Tā ir sastopama Eiropas krūmājos , mežmalās , izmīdītos mežos , kā arī ceļmalās un dažādās nezālienēs . Latvijā bieži visā teritorijā . Latvijā sastopamā suga pēc apziedņa lapu formas nodalāma divās pasugās : Rumex obtusifolius ssp. obtusifolius — šī Latvijā ir sastopama retumis , Rumex obtusifolius ssp sylvestris ( Wallr . ) Čelak . — Latvijā sastopama bieži . Apraksts Struplapu skābene ir daudzgadīgs , 130 cm garš lakstaugs ar stāvu , sīkrievainu , zaļu vai sarkanīgi brūnu stublāju , kurš zaro ziedkopā . Lapas ir iegareni olveidīgas , līdzcm garas uncm platas . Tās ir ar kātu un apakšējo lapu kāta garums var pārsniegt lapas plātnes garumu . Lapas plātnes mala ir jomaina , tās gals ir strups vai noapaļots , un pamats sekli sirdsveidīgs . Stublāja augšējās lapas ir lancetiskas , kāts īss , gals smails . Ziedi ir skrajā , bet lielā , daudzzarainā skarā . Skaras zari ir stāvi . Pasugas tiek nodalītas atkarībā no iekšējo apziedņa lapu formas , kas var būt olveidīgi trīsstūraina vai iegareni olveidīga , un zobiņu garuma uz iekšējā apziedņa lapu malas ( pasugai R.o . ssp. sylvestris raksturīgi visbiežākgari un īlensmaili zobiņi ) . Neatkarīgi no pasugas iekšējā apziedņa lapas ar lielu augonīti ( kārpveida uzbiezinājumu uz augļa ) . Zied no jūnija līdz augustam . Atsauces Ārējās saites Skābenes Sūreņu dzimta Neļķu rinda Latvijas flora