Austrumu ķauķīši
Austrumu ķauķīši (Seicercus) ir viena no divām ķauķīšu dzimtas (Phylloscopidae) ģintīm, kas apvieno 11 sugas. Tā ir mazākā no abām ģintīm un apvieno mazāko daļu ķauķīšu dzimtas putnu. Nesenā pagātnē ķauķīši tika sistematizēti ķauķu dzimtā (Sylviidae), bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem 2006. gadā tika izveidota ķauķīšu dzimta.

Izplatība 

Austrumu ķauķīši sastopami Indijas subkontinentā un Austrumāzijā, sākot ar Ķīnas ziemeļiem un beidzot ar Timoru Mazajās Zunda salās. Ziemeļu areālos dzīvojošās sugas ir gājputni, tās ligzdo mērenajā joslā, bet ziemo tropos. Vairākas sugas veic īsu migrāciju, ligzdojot augstkalnos, bet ziemojot ielejās. Dažām sugām daļa populācijas ir gājputni, bet daļa nometnieki.

Kopīgās īpašības 
Austrumu ķauķīši ir mazi vai ļoti mazi dziedātājputni. Ķermeņa garums 9,5—12 cm, svars apmēram 4—9 g. Apspalvojums neuzkrītošs: mugurpusē zaļgans, apakšpusē dzeltens, spārni zaļi. Galva vai nu pelēka vai zaļa, vai brūna. Uz galvas virsas (dažiem arī uz sejas) ir svītras, ap acīm dzeltens vai balts gredzens. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.

Ķauķīši ir ļoti aktīvi putniņi, nepārtraukti pārvietojas pa koku lapotni, meklējot kukaiņus. Barību meklē gan lielu koku vaiņagos, gan pameža lapotnēs. Dažas sugas barojas baros.

Sistemātika 

Austrumu ķauķīšu ģints (Seicercus)
Alstrēma ķauķītis (Seicercus soror)
Baltbriļļu ķauķītis (Seicercus affinis)
Bērgalvas ķauķītis (Seicercus castaniceps)
Bianki ķauķītis (Seicercus valentini)
Dzeltenkrūšu ķauķītis (Seicercus montis)
Emeišaņa ķauķītis (Seicercus omeiensis)
Pelēkgalvas ķauķītis (Seicercus tephrocephalus)
Pelēkvaigu ķauķītis (Seicercus poliogenys)
Vistlera ķauķītis (Seicercus whistleri)
Zaļgalvas ķauķītis (Seicercus burkii)
Zunda ķauķītis (Seicercus grammiceps)

Atsauces

Ārējās saites 
Putni dabā
Bird Guides: Seicercus

 
Ķauķīšu dzimta
Austrumu ķauķīši ( Seicercus ) ir viena no divām ķauķīšu dzimtas ( Phylloscopidae ) ģintīm , kas apvienosugas . Tā ir mazākā no abām ģintīm un apvieno mazāko daļu ķauķīšu dzimtas putnu . Nesenā pagātnē ķauķīši tika sistematizēti ķauķu dzimtā ( Sylviidae ) , bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem gadā tika izveidota ķauķīšu dzimta . Izplatība Austrumu ķauķīši sastopami Indijas subkontinentā un Austrumāzijā , sākot ar Ķīnas ziemeļiem un beidzot ar Timoru Mazajās Zunda salās . Ziemeļu areālos dzīvojošās sugas ir gājputni , tās ligzdo mērenajā joslā , bet ziemo tropos . Vairākas sugas veic īsu migrāciju , ligzdojot augstkalnos , bet ziemojot ielejās . Dažām sugām daļa populācijas ir gājputni , bet daļa nometnieki . Kopīgās īpašības Austrumu ķauķīši ir mazi vai ļoti mazi dziedātājputni . Ķermeņa garums5 —12 cm , svars apmēram9 g. Apspalvojums neuzkrītošs : mugurpusē zaļgans , apakšpusē dzeltens , spārni zaļi . Galva vai nu pelēka vai zaļa , vai brūna . Uz galvas virsas ( dažiem arī uz sejas ) ir svītras , ap acīm dzeltens vai balts gredzens . Abi dzimumi izskatās līdzīgi . Ķauķīši ir ļoti aktīvi putniņi , nepārtraukti pārvietojas pa koku lapotni , meklējot kukaiņus . Barību meklē gan lielu koku vaiņagos , gan pameža lapotnēs . Dažas sugas barojas baros . Sistemātika Austrumu ķauķīšu ģints ( Seicercus ) Alstrēma ķauķītis ( Seicercus soror ) Baltbriļļu ķauķītis ( Seicercus affinis ) Bērgalvas ķauķītis ( Seicercus castaniceps ) Bianki ķauķītis ( Seicercus valentini ) Dzeltenkrūšu ķauķītis ( Seicercus montis ) Emeišaņa ķauķītis ( Seicercus omeiensis ) Pelēkgalvas ķauķītis ( Seicercus tephrocephalus ) Pelēkvaigu ķauķītis ( Seicercus poliogenys ) Vistlera ķauķītis ( Seicercus whistleri ) Zaļgalvas ķauķītis ( Seicercus burkii ) Zunda ķauķītis ( Seicercus grammiceps ) Atsauces Ārējās saites Putni dabā Bird Guides : Seicercus Ķauķīšu dzimta