Alpetragijs (krāteris)
Alpetragijs ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Atrodas Mākoņu jūras ZA malā. Nodēvēts 12. gadsimtā dzīvojuša spāņu astronoma Alpetragija vārdā. Vārdu pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz 1651. gadā izdotas Mēness kartes. 1935. gadā vārdu apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Uz ZA no Alpetragija atrodas Alfonss (Ø 111 km),  uz dienvidaustrumiem Arzahels (Ø 97 km), uz rietumiem atrodas Lasels (Ø 23 km).

Alpetragijs ir vecs krāteris, daļēji erodējis, izveidošanās laiks precīzi nav zināms. Krātera forma apaļa, ar nelielu izvirzījumu ziemeļdaļā. Virs apkārtējās virsmas krātera valnis paceļas līdz 1020 m. Krātera vidū atrodas netipiski plaša centrālā virsotne, kura paceļas apmēram 2 km augstumā. Tiek uzskatīts, ka virsotne paplašinājusies vulkāniskās darbības dēļ.

Pavadoņkrāteri 
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Alpetragija krāterim.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Mēness krāteri
Alpetragijs ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē . Atrodas Mākoņu jūras ZA malā . Nodēvēts gadsimtā dzīvojuša spāņu astronoma Alpetragija vārdā . Vārdu pirmoreiz lietoja Džovanni Batista Ričoli uz gadā izdotas Mēness kartes . gadā vārdu apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība . Uz ZA no Alpetragija atrodas Alfonss ( Økm ) , uz dienvidaustrumiem Arzahels ( Økm ) , uz rietumiem atrodas Lasels ( Økm ) . Alpetragijs ir vecs krāteris , daļēji erodējis , izveidošanās laiks precīzi nav zināms . Krātera forma apaļa , ar nelielu izvirzījumu ziemeļdaļā . Virs apkārtējās virsmas krātera valnis paceļas līdzm . Krātera vidū atrodas netipiski plaša centrālā virsotne , kura paceļas apmēramkm augstumā . Tiek uzskatīts , ka virsotne paplašinājusies vulkāniskās darbības dēļ . Pavadoņkrāteri Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas , kas ir tuvāk Alpetragija krāterim . Atsauces Ārējās saites Mēness krāteri