ViaSat-2
ViaSat-2 ir ASV uzņēmuma ViaSat sakaru pavadonis. To ģeostacionārajā orbītā palaida 2017. gada jūnijā. ViaSat-2 sniegs sakaru pakalpojumus Ziemeļamerikā, Centrālamerikā, Dienvidamerikas ziemeļdaļā, kā arī Atlantijas okeānā.

Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums Boeing Satellite Systems uz platformas Boeing 702HP bāzes. 
Bija plānots, ka pēc ekspluatācijas sākšanas ViaSat-2 ar Ku joslas raidītājiem un kopējo datu pārraides ātrumu 300 Gbit/s būtu vislielākā caurlaides spēja no visiem pavadoņiem pasaulē.

Līgums par ViaSat-2 izgatavošanu ar Boeing tika noslēgts 2013. gada maijā. Projekta darījuma summa 625 miljoni ASV dolāru. 2014. gada 1. maijā ViaSat pārdeva daļu pavadoņa kanālu Kanādas bezvadu sakaru operatoram Xplornet. 2015. gada janvārī izsolē ViaSat ieguva līgumu ar SpaceX par ViaSat-2 palaišanu. Pēc tam, kad 2015. gada jūnijā eksplodēja raķete Falcon 9 un avārijas izmeklēšanas dēļ aizkavējās nākamie starti, ViaSat sāka meklēt citas palaišanas iespējas. 2016. gada 9. februārī paziņots, ka ar Arianespace noslēgts līgums par ViaSat-2 un ViaSat-3 palaišanu attiecīgi 2017. un 2019. gadā.

ViaSat-2 palaists  23:45 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums VA237) kopā ar sakaru pavadoni EUTELSAT 172B.

Ģeostacionāro orbītu ViaSat-2 sasniedza ar saviem dzinējiem 5. decembrī. Tas tika novietots punktā 69,9° rietumu garuma. Testēšanas laikā orbītā tika konstatēta antenas izvēršanas problēma, kā dēļ dažu punktu staru kūļi darbojas citādi nekā testēšanas laikā uz zemes. Šī problēma ierobežoja lejupsaites ātrumu līdz ~ 260 Gbps.
Ekspluatācijā pavadoni nodeva 2018. gada februāra beigās.

Atsauces

Ārējās saites 
 ViaSat-2 ViaSat 
 VA-237 Launch Kit Arianespace 
 ViaSat 2 Gunter Dirk Krebs 

2
ViaSat -2 ir ASV uzņēmuma ViaSat sakaru pavadonis . To ģeostacionārajā orbītā palaida gada jūnijā . ViaSat -2 sniegs sakaru pakalpojumus Ziemeļamerikā , Centrālamerikā , Dienvidamerikas ziemeļdaļā , kā arī Atlantijas okeānā . Kosmisko aparātu izgatavoja ASV uzņēmums Boeing Satellite Systems uz platformas BoeingP bāzes . Bija plānots , ka pēc ekspluatācijas sākšanas ViaSat -2 ar Ku joslas raidītājiem un kopējo datu pārraides ātrumuGbit/s būtu vislielākā caurlaides spēja no visiem pavadoņiem pasaulē . Līgums par ViaSat -2 izgatavošanu ar Boeing tika noslēgts gada maijā . Projekta darījuma summamiljoni ASV dolāru . gada maijā ViaSat pārdeva daļu pavadoņa kanālu Kanādas bezvadu sakaru operatoram Xplornet . gada janvārī izsolē ViaSat ieguva līgumu ar SpaceX par ViaSat -2 palaišanu . Pēc tam , kad gada jūnijā eksplodēja raķete Falconun avārijas izmeklēšanas dēļ aizkavējās nākamie starti , ViaSat sāka meklēt citas palaišanas iespējas . gada februārī paziņots , ka ar Arianespace noslēgts līgums par ViaSat -2 un ViaSat -3 palaišanu attiecīgi un gadā . ViaSat -2 palaists 45 UTC no Gviānas kosmiskā centra ar nesējraķeti ArianeCA ( lidojums VA237 ) kopā ar sakaru pavadoni EUTELSAT . Ģeostacionāro orbītu ViaSat -2 sasniedza ar saviem dzinējiem decembrī . Tas tika novietots punktā9 ° rietumu garuma . Testēšanas laikā orbītā tika konstatēta antenas izvēršanas problēma , kā dēļ dažu punktu staru kūļi darbojas citādi nekā testēšanas laikā uz zemes . Šī problēma ierobežoja lejupsaites ātrumu līdz ~ Gbps . Ekspluatācijā pavadoni nodeva gada februāra beigās . Atsauces Ārējās saites ViaSat-2 ViaSat VA-237 Launch Kit Arianespace ViaSatGunter Dirk Krebs 2