Fabiola Džanoti
Fabiola Džanoti (dzimusi ) ir itāļu izcelsmes elementārdaļiņu fizikas zinātniece, kas plaši pazīstama pēc viņas darba CERN ATLAS eksperimentā, Higsa bozona atklāšanā. Kopš 2016. gada 1. janvāra viņa ir pirmā sieviete CERN ģenerāldirektora amatā .

Karjera un pētniecība 
1989. gadā Fabiola Džanoti Milānas universitātē saņēma fizikas doktora (PhD) grādu eksperimentālajā elementārdaļiņu fizikā, kopš 1994. gada viņa ir pētniece Eiropas Kodolpētījumu organizācijā (CERN). Viņa ir strādājusi vairākos CERN eksperimentos, tajā skaitā ALEPH un ATLAS, iesaistoties detektoru pētniecības un attīstības darbos, konstruēšanā, programmatūras attīstībā un datu analīzē. Laika posmā no 2009. gada līdz 2013. gadam Dr. Džanoti bija ievēlēta par ATLAS projekta vadītāju - oficiālo pārstāvi. Tieši tādēļ viņa 2012. gada 4. jūlijā prezentēja ATLAS rezultātus Higsa bozona meklējumos. Šajā vēsturiskajā sēdē CERN paziņoja par Higsa bozona atklāšanu ar varbūtību 4,9 σ gan CMS, gan ATLAS eksperimentos.

Dr. F. Džanoti ir ne tikai vairāku starptautisku komiteju dalībniece, bet arī Itāļu Nacionālās Zinātņu akadēmijas () locekle, ārvalstu asociētā dalībniece gan ASV Nacionālajā Zinātņu akadēmijā () , gan Franču Zinātņu akadēmijā () . Viņa ir ievēlētā locekle Amerikāņu filozofijas biedrībā () . Kopš 2013. gada augusta viņa ir goda profesore Edinburgas universitātē ()  .

Publikācijas un publicitāte
F. Džanoti ir līdzautore vairāk nekā 550 publikācijām, viņas Hirša indekss ir h=94 , līdz 2019. gadam viņa bijusi uzaicināta uz vairāk nekā 40 plenārsēdēm vairākās starptautiskās konferencēs.

Apbalvojumi 
Jau 2011. gadā "The Guardian" iekļāva Fabiolu Džanoti 100 ietekmīgāko sieviešu topā , žurnāls "Forbes"
2013. gadā , savukārt BBC 2018. gadā . Viņa saņēmusi arī vairākus citus apbalvojumus un nominācijas, tajā skaitā arī goda doktora grādu vairākās Eiropas un pasaules universitātēs.

Atsauces

Ārējās saites 

1960. gadā dzimušie
Itāliešu fiziķi
CERN
Romā dzimušie
Fabiola Džanoti ( dzimusi ) ir itāļu izcelsmes elementārdaļiņu fizikas zinātniece , kas plaši pazīstama pēc viņas darba CERN ATLAS eksperimentā , Higsa bozona atklāšanā . Kopš gada janvāra viņa ir pirmā sieviete CERN ģenerāldirektora amatā \ . Karjera un pētniecība 1989. gadā Fabiola Džanoti Milānas universitātē saņēma fizikas doktora ( PhD ) grādu eksperimentālajā elementārdaļiņu fizikā , kopš gada viņa ir pētniece Eiropas Kodolpētījumu organizācijā ( CERN ) . Viņa ir strādājusi vairākos CERN eksperimentos , tajā skaitā ALEPH un ATLAS , iesaistoties detektoru pētniecības un attīstības darbos , konstruēšanā , programmatūras attīstībā un datu analīzē . Laika posmā no gada līdz gadam Dr. Džanoti bija ievēlēta par ATLAS projekta vadītāju - oficiālo pārstāvi . Tieši tādēļ viņa gada jūlijā prezentēja ATLAS rezultātus Higsa bozona meklējumos . Šajā vēsturiskajā sēdē CERN paziņoja par Higsa bozona atklāšanu ar varbūtību9 σ gan CMS , gan ATLAS eksperimentos . Dr. F. Džanoti ir ne tikai vairāku starptautisku komiteju dalībniece , bet arī Itāļu Nacionālās Zinātņu akadēmijas ( ) locekle , ārvalstu asociētā dalībniece gan ASV Nacionālajā Zinātņu akadēmijā ( ) , gan Franču Zinātņu akadēmijā ( ) \ . Viņa ir ievēlētā locekle Amerikāņu filozofijas biedrībā ( ) \ . Kopš gada augusta viņa ir goda profesore Edinburgas universitātē ( ) \ . Publikācijas un publicitāte F. Džanoti ir līdzautore vairāk nekāpublikācijām , viņas Hirša indekss ir h=94 , līdz gadam viņa bijusi uzaicināta uz vairāk nekāplenārsēdēm vairākās starptautiskās konferencēs . Apbalvojumi Jau gadā " The Guardian " iekļāva Fabiolu Džanotiietekmīgāko sieviešu topā , žurnāls " Forbes " 2013. gadā , savukārt BBC gadā \ . Viņa saņēmusi arī vairākus citus apbalvojumus un nominācijas , tajā skaitā arī goda doktora grādu vairākās Eiropas un pasaules universitātēs . Atsauces Ārējās saites 1960. gadā dzimušie Itāliešu fiziķi CERN Romā dzimušie