Dažādvairodži
Dažādvairodži jeb heterostraki (Heterostraci, sengr. ἕτερος+ὄστρακον "atškirīgas bruņas") ir izmirušu bezžokļaiņu pārnāšu klases (Pteraspidomorphi) apakšklase. Dzīvoja no augškembrija līdz augšdevonam. Bija izplatīti Ziemeļamerikā un Eirāzijā. Tās bija mazkustīgas saldūdens un jūras formas, planktonofāgi un bentofāgi. Tipiski dažādvairodžu pārstāvji bija pteraspidīdi (Pteraspididae) un psammosteīdi (Psammosteidae). Ir uzskats, ka dažādvairodži varētu būt žokļaiņu senči. Tie bieži kalpo kā vadfosilijas. Ir plaši pārstāvēti arī Latvijas silūra un devona nogulumos.

Apraksts 
Ķermenis plats un plakans, garums no dažiem centimetriem līdz metram un vairāk. Galva un rumpja priekšējā daļa ir klātas ar dažāda skaita un izmēra bruņu plātnēm, no kurām galvenās ir četras - muguras, vēdera un branhiālo (žaunu) plātņu pāra. Rumpja aizmugurējā daļa un aste ir kustīgi un klāti ar zvīņām. Ārējais skelets ir veidots no ādas zobu un valnīšu dentīna un bezšūnu kaula bruņu un zvīņu aspidīna. Astes spura ir hipocerkāla vai dificerkāla. Citu spuru nav. Abās pusēs ir septiņi žaunu maisi, kas, atšķirībā no telodontiem, uz ārpusi atveras ar kopēju žaunu atveri.

Sistemātika 
Apakšklases kārtas:
 kārta: Cardipeltida (ģints Cardipeltis u.c.)
 kārta: Corvaspidida (ģints Corvaspis u.c.)
 kārta: Cyathaspidiformes Kaier, 1930
 kārta: Lepidaspidida (ģints Lepidaspis u.c.)
 kārta: Pteraspidiformes Berg, 1940
 ? kārta: Tesakoviaspidida (ģints Tesakoviaspis)
 kārta: Tesseraspidida (ģints Tesseraspis u.c.)
 kārta: Tolypelepidida (ģintis Athenaegis, Tolypelepis u.c.)
 kārta: Traquairaspidiformes Stensio, 1958 (ģintis Phialaspis, Toombsaspis, Traquairaspis u.c.)

Atsauces 

Bezžokļaiņi
Dažādvairodži jeb heterostraki ( Heterostraci , sengr. ἕτερος + ὄστρακον " atškirīgas bruņas " ) ir izmirušu bezžokļaiņu pārnāšu klases ( Pteraspidomorphi ) apakšklase . Dzīvoja no augškembrija līdz augšdevonam . Bija izplatīti Ziemeļamerikā un Eirāzijā . Tās bija mazkustīgas saldūdens un jūras formas , planktonofāgi un bentofāgi . Tipiski dažādvairodžu pārstāvji bija pteraspidīdi ( Pteraspididae ) un psammosteīdi ( Psammosteidae ) . Ir uzskats , ka dažādvairodži varētu būt žokļaiņu senči . Tie bieži kalpo kā vadfosilijas . Ir plaši pārstāvēti arī Latvijas silūra un devona nogulumos . Apraksts Ķermenis plats un plakans , garums no dažiem centimetriem līdz metram un vairāk . Galva un rumpja priekšējā daļa ir klātas ar dažāda skaita un izmēra bruņu plātnēm , no kurām galvenās ir četras - muguras , vēdera un branhiālo ( žaunu ) plātņu pāra . Rumpja aizmugurējā daļa un aste ir kustīgi un klāti ar zvīņām . Ārējais skelets ir veidots no ādas zobu un valnīšu dentīna un bezšūnu kaula bruņu un zvīņu aspidīna . Astes spura ir hipocerkāla vai dificerkāla . Citu spuru nav . Abās pusēs ir septiņi žaunu maisi , kas , atšķirībā no telodontiem , uz ārpusi atveras ar kopēju žaunu atveri . Sistemātika Apakšklases kārtas : kārta : Cardipeltida ( ģints Cardipeltis u.c. ) kārta : Corvaspidida ( ģints Corvaspis u.c. ) kārta : Cyathaspidiformes Kaier , kārta : Lepidaspidida ( ģints Lepidaspis u.c. ) kārta : Pteraspidiformes Berg , ? kārta : Tesakoviaspidida ( ģints Tesakoviaspis ) kārta : Tesseraspidida ( ģints Tesseraspis u.c. ) kārta : Tolypelepidida ( ģintis Athenaegis , Tolypelepis u.c. ) kārta : Traquairaspidiformes Stensio , ( ģintis Phialaspis , Toombsaspis , Traquairaspis u.c. ) Atsauces Bezžokļaiņi