Norvēģijas filkes
Filke () ir Norvēģijas administratīvā iedalījuma pirmā līmeņa vienība. Nosaukums cēlies no vecnorvēģu vārda fylki, kas nozīmē "tauta". Norvēģija ir sadalīta 18 filkēs, kas tālāk ir sadalītas 422 komūnās. Svalbāra un Jana Majena sala, kas atrodas ārpus kontinentālās Norvēģijas, sīkāk komūnās netiek dalītas un tām nav filkes statusa. Galvaspilsēta Oslo ir gan filke, gan komūna.

2017. gadā Norvēģijas valdība nolēma aizstāt pašreizējo iedalījumu ar lielākām administratīvajām vienībām — reģioniem. Pirmās izmaiņas tika veiktas 2018. gada 1. janvāri, kad vienā Trendelāgas reģionā apvienojās Nūrtrendelāga un Sērtrendelāga. Par jaunā reģiona centru kļuva Tronheima.

Vēsture 
Norvēģija filkēs bija sadalīta jau vikingu laikos un viduslaikos. Sākotnēji filkes tika sauktas valdnieku vārdos, kas tajās valdīja, vai tautas vārdā, kas tajās dzīvoja. Atsevišķas filkes savu nosaukumu ieguva pēc apkārt esošās ainavas. Lielākā daļa veco nosaukumu joprojām sastopama dažādos vietvārdos.

12. gs. beigās valdnieka Sverres laikā Norvēģija tika pādalīta vairākos sīselos (), kas pastāvēja līdz 1307. gadam. Sākot ar 1308. gadu sīselu sistēmu aizstāja ar lēnēm (), bet 1662. gada 19. februārī ar karaļa dekrētu lēnes pārdēvēja par amtiem ().

1919. gadā amti atkal tika pārsaukti par filkēm. Šajā laikā Norvēģijā bija 20 filkes, jo divām pilsētām — Oslo un Bergenai — bija sava filke. 1972. gadā šis skaits samazinājās līdz 19, kad Bergena tika iekļauta Hordalannes filkē. Kopš tā laika filkes vairs nav piedzīvojušas būtiskas izmaiņas.

2017. gadā Norvēģijas valdība paziņoja par lēmumu līdz 2020. gadam apvienot esošās 19 filkes 11 reģionos.

Pārvalde 

Katrai filkei ir divas galvenās pārvaldes struktūras:
 Filkes padome (), ko ievēl pašvaldību vēlēšanās ik pēc četriem gadiem. Padomes pārziņā ir filkes skolu tīkls, veselības aprūpe, sabiedriskais transports un vietējie ceļi, kultūra un kultūras mantojuma pārvalde, uzņēmējdarbības attīstība, zemes izmantošanas plānošana un citi tamlīdzīgi pienākumi.
 Filkes gubernators (), ko ieceļ karaļa padome. Filkes gubernators ir karaļa un valsts pārstāvis savā filkē. Gubernatora pienākumos ietilpst filkes lēmumu kontrole, gubernators ir arī apelācijas instance dažādiem filkes lēmumiem un galvenā instance, kas atbild par valsts lauksaimniecības regulējumu un ietekmi uz vidi vietējā filkē.

Saraksts 
Katrai filkei ir piešķirts savs unikālais numurs, kas atbilst ISO 3166 standartam. Numerācija seko Norvēģijas krasta līnijai no Zviedrijas robežas valsts dienvidaustrumos līdz Krievijas robežai ziemeļaustrumos. 13. kods iepriekš bija piešķirts Bergenas filkei, bet kopš apvienošanas ar Hordalanni tas ir izņemts no sistēmas. Tam nav saistības ar triskaidekafobiju — bailēm no skaitļa 13.

Skatīt arī 
 Norvēģijas administratīvais iedalījums

Piezīmes un atsauces

Piezīmes

Atsauces
Filke ( ) ir Norvēģijas administratīvā iedalījuma pirmā līmeņa vienība . Nosaukums cēlies no vecnorvēģu vārda fylki , kas nozīmē " tauta " . Norvēģija ir sadalītafilkēs , kas tālāk ir sadalītaskomūnās . Svalbāra un Jana Majena sala , kas atrodas ārpus kontinentālās Norvēģijas , sīkāk komūnās netiek dalītas un tām nav filkes statusa . Galvaspilsēta Oslo ir gan filke , gan komūna . 2017. gadā Norvēģijas valdība nolēma aizstāt pašreizējo iedalījumu ar lielākām administratīvajām vienībām — reģioniem . Pirmās izmaiņas tika veiktas gada janvāri , kad vienā Trendelāgas reģionā apvienojās Nūrtrendelāga un Sērtrendelāga . Par jaunā reģiona centru kļuva Tronheima . Vēsture Norvēģija filkēs bija sadalīta jau vikingu laikos un viduslaikos . Sākotnēji filkes tika sauktas valdnieku vārdos , kas tajās valdīja , vai tautas vārdā , kas tajās dzīvoja . Atsevišķas filkes savu nosaukumu ieguva pēc apkārt esošās ainavas . Lielākā daļa veco nosaukumu joprojām sastopama dažādos vietvārdos . 12. gs. beigās valdnieka Sverres laikā Norvēģija tika pādalīta vairākos sīselos ( ) , kas pastāvēja līdz gadam . Sākot ar gadu sīselu sistēmu aizstāja ar lēnēm ( ) , bet gada februārī ar karaļa dekrētu lēnes pārdēvēja par amtiem ( ) . 1919. gadā amti atkal tika pārsaukti par filkēm . Šajā laikā Norvēģijā bijafilkes , jo divām pilsētām — Oslo un Bergenai — bija sava filke . gadā šis skaits samazinājās līdz kad Bergena tika iekļauta Hordalannes filkē . Kopš tā laika filkes vairs nav piedzīvojušas būtiskas izmaiņas . 2017. gadā Norvēģijas valdība paziņoja par lēmumu līdz gadam apvienot esošāsfilkesreģionos . Pārvalde Katrai filkei ir divas galvenās pārvaldes struktūras : Filkes padome ( ) , ko ievēl pašvaldību vēlēšanās ik pēc četriem gadiem . Padomes pārziņā ir filkes skolu tīkls , veselības aprūpe , sabiedriskais transports un vietējie ceļi , kultūra un kultūras mantojuma pārvalde , uzņēmējdarbības attīstība , zemes izmantošanas plānošana un citi tamlīdzīgi pienākumi . Filkes gubernators ( ) , ko ieceļ karaļa padome . Filkes gubernators ir karaļa un valsts pārstāvis savā filkē . Gubernatora pienākumos ietilpst filkes lēmumu kontrole , gubernators ir arī apelācijas instance dažādiem filkes lēmumiem un galvenā instance , kas atbild par valsts lauksaimniecības regulējumu un ietekmi uz vidi vietējā filkē . Saraksts Katrai filkei ir piešķirts savs unikālais numurs , kas atbilst ISOstandartam . Numerācija seko Norvēģijas krasta līnijai no Zviedrijas robežas valsts dienvidaustrumos līdz Krievijas robežai ziemeļaustrumos . kods iepriekš bija piešķirts Bergenas filkei , bet kopš apvienošanas ar Hordalanni tas ir izņemts no sistēmas . Tam nav saistības ar triskaidekafobiju — bailēm no skaitļa Skatīt arī Norvēģijas administratīvais iedalījums Piezīmes un atsauces Piezīmes Atsauces