Ilga Bērza
Ilga Bērza (īstais vārds Ilga Bērziņa, dzimusi Cēsīs , mirusi ) bija latviešu dzejniece. 1952. gadā beigusi Cēsu 1. vidusskolu. Pirmā publikācija — 1969. gada janvārī. 
 
Dzimusi namdara ģimenē. Nākamās dzejnieces māte bijusi aizrautīga lasītāja, ļoti mīlējusi dzeju, arī tēvs rakstījis dzejoļus, tikai nav tos publicējis.  

Ilga Bērza darbojusies Cēsu jauno autoru apvienībā. 1954. gadā beigusi Cēsu skolotāju institūta Dabaszinību un ģeogrāfijas fakultāti, bet 1958. gadā — Rīgas Pedagoģisko institūtu. Strādājusi par bibliotekāri Rīgā, skolotāju Saulkrastu vidusskolā, vēlāk Rīgas 5. astoņgadīgajā skolā un Rīgas 28. vidusskolā, no 1973. gada līdz 1981. gadam — par Rīgas Pionieru pils Jauno autoru pulciņa vadītāju (kopā ar dzejnieci Ilgu Rismani). 

I. Bērza sarakstījusi vairākus dzejoļu krājumus. Viņas dzejā izmantoti Latvijas dabas un folkloras motīvi, kā arī Latvijas vēstures tēmas. Ilgas Bērzas dzejoļi publicēti arī dažādos kopkrājumos, vairākiem no tiem dažādi komponisti ir sacerējuši mūziku. Ērika Ešenvalda 2008. gadā sacerētajā kantātē "Latvija. Gadalaiku impresijas", kas bija veltīta Latvijas 90. gadadienai, izskan arī Ilgas Bērzas dzejas rindas.

Mirusi 2012. gada 25. martā, apglabāta Āraišu Vanagu kapos.

Dzejoļu krājumi 
 "Upeņvējš" (1972)
 "Ugunspuķe" (1979)
 "Gaujas mūžīgais tecējums" (1983)
 "Gaujas māte" (1988)
 "Balta veste Amatai" (2002)
 "Prieka putnu pārnākšana" (2008) 
 "Gadalaiku gaisma" (2009)

Atsauces 

Latvijas dzejnieki
Ilga Bērza ( īstais vārds Ilga Bērziņa , dzimusi Cēsīs , mirusi ) bija latviešu dzejniece . gadā beigusi Cēsu vidusskolu . Pirmā publikācija — gada janvārī . Dzimusi namdara ģimenē . Nākamās dzejnieces māte bijusi aizrautīga lasītāja , ļoti mīlējusi dzeju , arī tēvs rakstījis dzejoļus , tikai nav tos publicējis . Ilga Bērza darbojusies Cēsu jauno autoru apvienībā . gadā beigusi Cēsu skolotāju institūta Dabaszinību un ģeogrāfijas fakultāti , bet gadā — Rīgas Pedagoģisko institūtu . Strādājusi par bibliotekāri Rīgā , skolotāju Saulkrastu vidusskolā , vēlāk Rīgas astoņgadīgajā skolā un Rīgas vidusskolā , no gada līdz gadam — par Rīgas Pionieru pils Jauno autoru pulciņa vadītāju ( kopā ar dzejnieci Ilgu Rismani ) . I. Bērza sarakstījusi vairākus dzejoļu krājumus . Viņas dzejā izmantoti Latvijas dabas un folkloras motīvi , kā arī Latvijas vēstures tēmas . Ilgas Bērzas dzejoļi publicēti arī dažādos kopkrājumos , vairākiem no tiem dažādi komponisti ir sacerējuši mūziku . Ērika Ešenvalda gadā sacerētajā kantātē " Latvija . Gadalaiku impresijas " , kas bija veltīta Latvijas gadadienai , izskan arī Ilgas Bērzas dzejas rindas . Mirusi gada martā , apglabāta Āraišu Vanagu kapos . Dzejoļu krājumi " Upeņvējš " " Ugunspuķe " " Gaujas mūžīgais tecējums " " Gaujas māte " " Balta veste Amatai " " Prieka putnu pārnākšana " " Gadalaiku gaisma " Atsauces Latvijas dzejnieki