Dobeles Evaņģēliski luteriskā baznīca
Dobeles Evaņģēliski luteriskā baznīca ir luterāņu dievnams, kas atrodas Dobelē.
Baznīcas ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

Vēsture 
Baznīcas ēka celta 1495. gadā pēc Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga pavēles. Tā ir vairākkārt pārbūvēta, tagadējo izskatu torņa smaile ieguva 1907. gadā. 1908. gadā jaunajā baznīcas tornī uzstādīja no Vācijas atvestu pulksteni ar četrpusīgu ciparnīcu.
 
20. gadsimta sākumā Dobeles baznīcā bija trīs zvani, taču Pirmā pasaules kara laikā tos evakuēja uz Krieviju, kur tie pazuda. Dobeles baznīcas tornī jaunu zvanu uzstādīja tikai 1927. gadā. Tas bija liedināts Bohumā, Vācijā. Uz zvana ir devīze: "Modini. Mudini. Mierini." Mācītājs Jānis Strautmanis, iesvētot baznīcas zvanu, vēlējis: "Lai zvans modina bez mitēšanās dobelniekus no grēka miega, mudina uz atgriešanos pie Dieva un mierina bēdīgos un nesaderīgos."

Mācītāji 
Līdz vācbaltiešu izceļošanai 1939. gadā baznīcā darbojās vācu un latviešu draudze ar saviem mācītājiem.

Vācu draudzes mācītāju saraksts:
 Hermanis Tegetmeijers (-1583)
 Johans Rīvijs (ap 1586)
 Gothards Lemkens (1602—1620)
 Nikolauss Franke (1624—1657)
 Melhiors Bitlerlings (1658—1691)
 Johans Ādolfijs (1692—1696)
 Joahims Neresiuss (1696—1705)
 Juliuss Frīdrihs Hartmans (1705—1710)
 Kristians Kristofs Brīskorns (1711—1724)
 Kārlis Kristofs Vilemsens (1725—1736)
 Dāvids Pflugarts (1737—1766)
 Daniels Kristiāns Pflugarts (1766—1776)
 Kristofs Dāvis Distons (1777—1811)
 Davids Teodors Distons (1811—1849)
 Teodors Emīls Lambergs (1850—1866)
 Augusts Johans Gotfrīds Bīlenšteins (1867—1906)
 Teodors Ādolfs Lambergs (1906-)
 Teodors Bernevics

Latviešu draudzes mācītāju saraksts:
 Baltazars Redlihs (1583—1588)
 Georgs Lange (1602—1619)
 Frīdrihs Manceliuss (1620—1621)
 Eberhards Meijers (1633—1650)
 Heinrihs Ādolfijs (1650—1651)
 Mihaels Musmans (1661—1684)
 Kornēlijs Heinrihs Šunks (1685—1686)
 Mārtiņš Hikšteins (1687—1718)
 Kristofs Vilhelms Štefens (1723—1733)
 Andreass Johans Brunnengrābers (1734—1748)
 Johans Jakobs Mačevskis (1749—1775)
 Daniels Kristiāns Pflugarts (1776—1801)
 Gothards Vilhelms Volters (1801—1803)
 Johans Georgs Lēberehts fon Rihters (1803—1825)
 Lēberehts Frīdrihs fon Rihters (1825—1834)
 Juliuss Vilhelms Teofils fon Rihters (1835—1850)
 Kārlis Frīdrihs Vilhelms Silvestrs Boks (1851—1882)
 Georgs Teodors Zēbergs (1882—1906)
 Jānis Straumanis (1906—1940)
 Gustavs Straumanis (1940—1944)
 Mārtiņš Stefenhāgens (1944—1979)
 Atis Vaickovskis (1981—1991)
 Oskars Laugalis (1992-)

Interjers 

Baznīcā apskatāmi unikāli mākslas darbi. Altārglezna "Golgāta", ko izgatavojis H. Kīperts pēc K. Arnoldi Kandavas luterāņu baznīcas altārgleznas oriģināla (1864), Filipam Drahenfelsam veltītai epitāfija (16., 17. gs. mija) autors B. Bodekers, kapa plāksne Annai Dorotejai fon Tīzenhauzenai (1648); kristāmtrauka pamatne (18. gs.); piemiņas plāksne Pirmajā pasaules karā un Latvijas brīvības cīņās kritušajiem draudzes locekļiem (1925). Mākslas darbu klāstu 2013. gadā papildināja advokāta Andra Grūtupa dāvinātais granīta svečturis Svētā grāla formā. Gadu iepriekš par viņa ziedojumiem tika renovēta baznīcas fasāde.

Atsauces 

Luterāņu baznīcas Latvijā
Dobele
Dobeles Evaņģēliski luteriskā baznīca ir luterāņu dievnams , kas atrodas Dobelē . Baznīcas ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis . Vēsture Baznīcas ēka celta gadā pēc Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga pavēles . Tā ir vairākkārt pārbūvēta , tagadējo izskatu torņa smaile ieguva gadā . gadā jaunajā baznīcas tornī uzstādīja no Vācijas atvestu pulksteni ar četrpusīgu ciparnīcu . 20. gadsimta sākumā Dobeles baznīcā bija trīs zvani , taču Pirmā pasaules kara laikā tos evakuēja uz Krieviju , kur tie pazuda . Dobeles baznīcas tornī jaunu zvanu uzstādīja tikai gadā . Tas bija liedināts Bohumā , Vācijā . Uz zvana ir devīze : " Modini . Mudini . Mierini . " Mācītājs Jānis Strautmanis , iesvētot baznīcas zvanu , vēlējis : " Lai zvans modina bez mitēšanās dobelniekus no grēka miega , mudina uz atgriešanos pie Dieva un mierina bēdīgos un nesaderīgos . " Mācītāji Līdz vācbaltiešu izceļošanai gadā baznīcā darbojās vācu un latviešu draudze ar saviem mācītājiem . Vācu draudzes mācītāju saraksts : Hermanis Tegetmeijers Johans Rīvijs ( ap Gothards Lemkens1620 ) Nikolauss Franke1657 ) Melhiors Bitlerlings1691 ) Johans Ādolfijs1696 ) Joahims Neresiuss1705 ) Juliuss Frīdrihs Hartmans1710 ) Kristians Kristofs Brīskorns1724 ) Kārlis Kristofs Vilemsens1736 ) Dāvids Pflugarts1766 ) Daniels Kristiāns Pflugarts1776 ) Kristofs Dāvis Distons1811 ) Davids Teodors Distons1849 ) Teodors Emīls Lambergs1866 ) Augusts Johans Gotfrīds Bīlenšteins1906 ) Teodors Ādolfs Lambergs ) Teodors Bernevics Latviešu draudzes mācītāju saraksts : Baltazars Redlihs1588 ) Georgs Lange1619 ) Frīdrihs Manceliuss1621 ) Eberhards Meijers1650 ) Heinrihs Ādolfijs1651 ) Mihaels Musmans1684 ) Kornēlijs Heinrihs Šunks1686 ) Mārtiņš Hikšteins1718 ) Kristofs Vilhelms Štefens1733 ) Andreass Johans Brunnengrābers1748 ) Johans Jakobs Mačevskis1775 ) Daniels Kristiāns Pflugarts1801 ) Gothards Vilhelms Volters1803 ) Johans Georgs Lēberehts fon Rihters1825 ) Lēberehts Frīdrihs fon Rihters1834 ) Juliuss Vilhelms Teofils fon Rihters1850 ) Kārlis Frīdrihs Vilhelms Silvestrs Boks1882 ) Georgs Teodors Zēbergs1906 ) Jānis Straumanis1940 ) Gustavs Straumanis1944 ) Mārtiņš Stefenhāgens1979 ) Atis Vaickovskis1991 ) Oskars Laugalis ) Interjers Baznīcā apskatāmi unikāli mākslas darbi . Altārglezna " Golgāta " , ko izgatavojis H. Kīperts pēc K. Arnoldi Kandavas luterāņu baznīcas altārgleznas oriģināla Filipam Drahenfelsam veltītai epitāfija , gs. mija ) autors B. Bodekers , kapa plāksne Annai Dorotejai fon Tīzenhauzenai kristāmtrauka pamatne gs. ) ; piemiņas plāksne Pirmajā pasaules karā un Latvijas brīvības cīņās kritušajiem draudzes locekļiem Mākslas darbu klāstu gadā papildināja advokāta Andra Grūtupa dāvinātais granīta svečturis Svētā grāla formā . Gadu iepriekš par viņa ziedojumiem tika renovēta baznīcas fasāde . Atsauces Luterāņu baznīcas Latvijā Dobele