Ķauķi
Ķauķi, ķauķu ģints (Sylvia) ir ķauķu dzimtas (Sylviidae) dziedātājputnu ģints, kas apvieno 28 mūsdienās dzīvojošas sugas. Tās sastopamas merēnajā un tropu joslā Eiropā, Āzijas rietumos un centrālajā daļā un Āfrikā. Lielākā sugu dažādība mājo Vidusjūras reģionā. Sugas, kas ligzdo ziemeļu reģionos, ir gājputni, bet siltākos reģionos dzīvojošās ir daļēji migrējošas vai nometnieki.

Latvijā 

Latvijā sastopamas 5 ķauķu ģints sugas: brūnspārnu ķauķis (Sylvia communis), dārza ķauķis (Sylvia borin), gaišais ķauķis (Sylvia curruca), melngalvas ķauķis (Sylvia atricapilla) un svītrainais ķauķis (Sylvia nisoria). Bijis viens novērojums arī Āzijas tuksneša ķauķim (Sylvia nana).

Kopīgās īpašības 
Ķauķi ir neliela auguma, kompakti dziedātājputni ar spēcīgām kājām un nedaudz masīvāku knābi nekā citiem ķauķu dzimtas putniem. Mazākais ģintī ir Sahāras ķauķis (Sylvia deserti), kura ķermeņa garums ir apmēram 11 cm, svars 7 g. Lielākais ir svītrainais ķauķis, kura ķermeņa garums ir apmēram 15,5 cm, bet svars var sasniegt 29 g. 

Ķauķiem apspalvojums ir pelēks vai brūns, parasti mugura tumšāka nekā vēders. Dažām sugām apspalvojums ir ar zilganu vai rozīgu toni, vai oranžīgi rudu. Lielākajai daļai sugu astei raksturīgs taisnstūrains gals, dažām sugām tas ir noapaļots. Daudzām sugām ir novērojams dzimumu dimorfisms: tēviņa apspalvojums ir košāks — tur, kur tēviņam ir melna krāsa vai tumši pelēka, mātītei ir brūna vai pelēkbrūna. Apmēram trešdaļai sugu tēviņam ap acīm ir koši sarkans neapspalvotas ādas gredzens.

Ķauķi mājo gan atklātās ainavās ar atsevišķiem kokiem un krūmiem, gan mežos. Barojas ar kukaiņiem, bet dažas sugas barojas arī ar augļiem un ogām, piemēram, ar plūškoka ogām.

Sistemātika 

Ķauķu ģints (Sylvia)
Altaja ķauķis (Sylvia althaea)
Arābijas ķauķis (Sylvia leucomelaena)
Atlasa ķauķis (Sylvia deserticola)
Āzijas tuksneša ķauķis (Sylvia nana) 
Baleāru ķauķis (Sylvia balearica)
Briļļu ķauķis (Sylvia conspicillata)
Brūnmuguras ķauķis (Sylvia lugens)
Brūnspārnu ķauķis (Sylvia communis)
Dārza ķauķis (Sylvia borin)
Dienvidāfrikas ķauķis (Sylvia layardi)
Garastes ķauķis (Sylvia undata)
Gaišais ķauķis (Sylvia curruca)
Itālijas ķauķis (Sylvia subalpina)
Jemenas ķauķis (Sylvia buryi)
Kipras ķauķis (Sylvia melanothorax)
Melngalvas ķauķis (Sylvia atricapilla)
Melnrīkles ķauķis (Sylvia ruppelli)
Melnsejas ķauķis (Sylvia mystacea)
Orfeja ķauķis (Sylvia crassirostris)
Parku ķauķis (Sylvia hortensis)
Rudās zemastes ķauķis (Sylvia subcoerulea)
Sahāras ķauķis (Sylvia deserti)
Sarkanrīkles ķauķis (Sylvia cantillans)
Savannas ķauķis (Sylvia boehmi)
Svītrainais ķauķis (Sylvia nisoria)
Tuksneša baltrīklīte (Sylvia minula)
Tumšais ķauķis (Sylvia sarda)
Vidusjūras ķauķis (Sylvia melanocephala)

Atsauces

Ārējās saites 
Putni dabā
Beauty of the Birds: Warblers
BTO: Sylviidae - Warblers

 
Ķauķu dzimta
Ķauķi , ķauķu ģints ( Sylvia ) ir ķauķu dzimtas ( Sylviidae ) dziedātājputnu ģints , kas apvienomūsdienās dzīvojošas sugas . Tās sastopamas merēnajā un tropu joslā Eiropā , Āzijas rietumos un centrālajā daļā un Āfrikā . Lielākā sugu dažādība mājo Vidusjūras reģionā . Sugas , kas ligzdo ziemeļu reģionos , ir gājputni , bet siltākos reģionos dzīvojošās ir daļēji migrējošas vai nometnieki . Latvijā Latvijā sastopamasķauķu ģints sugas : brūnspārnu ķauķis ( Sylvia communis ) , dārza ķauķis ( Sylvia borin ) , gaišais ķauķis ( Sylvia curruca ) , melngalvas ķauķis ( Sylvia atricapilla ) un svītrainais ķauķis ( Sylvia nisoria ) . Bijis viens novērojums arī Āzijas tuksneša ķauķim ( Sylvia nana ) . Kopīgās īpašības Ķauķi ir neliela auguma , kompakti dziedātājputni ar spēcīgām kājām un nedaudz masīvāku knābi nekā citiem ķauķu dzimtas putniem . Mazākais ģintī ir Sahāras ķauķis ( Sylvia deserti ) , kura ķermeņa garums ir apmēramcm , svarsg . Lielākais ir svītrainais ķauķis , kura ķermeņa garums ir apmēram5 cm , bet svars var sasniegtg . Ķauķiem apspalvojums ir pelēks vai brūns , parasti mugura tumšāka nekā vēders . Dažām sugām apspalvojums ir ar zilganu vai rozīgu toni , vai oranžīgi rudu . Lielākajai daļai sugu astei raksturīgs taisnstūrains gals , dažām sugām tas ir noapaļots . Daudzām sugām ir novērojams dzimumu dimorfisms : tēviņa apspalvojums ir košāks — tur , kur tēviņam ir melna krāsa vai tumši pelēka , mātītei ir brūna vai pelēkbrūna . Apmēram trešdaļai sugu tēviņam ap acīm ir koši sarkans neapspalvotas ādas gredzens . Ķauķi mājo gan atklātās ainavās ar atsevišķiem kokiem un krūmiem , gan mežos . Barojas ar kukaiņiem , bet dažas sugas barojas arī ar augļiem un ogām , piemēram , ar plūškoka ogām . Sistemātika Ķauķu ģints ( Sylvia ) Altaja ķauķis ( Sylvia althaea ) Arābijas ķauķis ( Sylvia leucomelaena ) Atlasa ķauķis ( Sylvia deserticola ) Āzijas tuksneša ķauķis ( Sylvia nana ) Baleāru ķauķis ( Sylvia balearica ) Briļļu ķauķis ( Sylvia conspicillata ) Brūnmuguras ķauķis ( Sylvia lugens ) Brūnspārnu ķauķis ( Sylvia communis ) Dārza ķauķis ( Sylvia borin ) Dienvidāfrikas ķauķis ( Sylvia layardi ) Garastes ķauķis ( Sylvia undata ) Gaišais ķauķis ( Sylvia curruca ) Itālijas ķauķis ( Sylvia subalpina ) Jemenas ķauķis ( Sylvia buryi ) Kipras ķauķis ( Sylvia melanothorax ) Melngalvas ķauķis ( Sylvia atricapilla ) Melnrīkles ķauķis ( Sylvia ruppelli ) Melnsejas ķauķis ( Sylvia mystacea ) Orfeja ķauķis ( Sylvia crassirostris ) Parku ķauķis ( Sylvia hortensis ) Rudās zemastes ķauķis ( Sylvia subcoerulea ) Sahāras ķauķis ( Sylvia deserti ) Sarkanrīkles ķauķis ( Sylvia cantillans ) Savannas ķauķis ( Sylvia boehmi ) Svītrainais ķauķis ( Sylvia nisoria ) Tuksneša baltrīklīte ( Sylvia minula ) Tumšais ķauķis ( Sylvia sarda ) Vidusjūras ķauķis ( Sylvia melanocephala ) Atsauces Ārējās saites Putni dabā Beauty of the Birds : Warblers BTO : Sylviidae - Warblers Ķauķu dzimta