Pēterburgas Zinātņu akadēmija
Pēterburgas Zinātņu akadēmija (, ) jeb Ķeizariskā Zinātņu akadēmija (Academia Scientiarum Imperialis, Императорская академия наук) bija Krievijas Impērijas augstākā zinātniskā iestāde no 1724. līdz 1917. gadam.
Pēc ķeizara Nikolaja II gāšanas no troņa 1917. gadā to pārdēvēja par Krievijas Zinātņu akadēmiju.

Izveide 
Pēterburgas Zinātņu un mākslu akadēmijas () izveidi pēc Pētera I ierosmes Senāta apstiprināja ķeizara nāves dienā 1724. gada 28. janvārī, bet atklāšana notika tikai 1725. gada 27. decembrī. Akadēmiju izveidoja pēc Parīzes un Berlīnes zinātņu akadēmiju parauga. 
Akadēmijā izveidoja Akadēmijas universitāti (pastāvēja līdz 1765. gadam) un Akadēmijas ģimnāziju (slēgta 1805. gadā). Tā bija sadalīta trīs klasēs jeb nodaļās. Pirmajā klasē ietilpa matemātikas, astronomijas, ģeogrāfijas, navigācijas un mehānikas katedras, otrajā klasē fizikas, anatomijas, ķīmijas un botānikas katedras, bet trešajā klasē retorikas, arheoloģijas, vēstures un jurisprudences katedras. 
Par Akadēmijas prezidentu ("galveno komandieri") iecēla agrāko Pētera I personīgo ārstu Laurentiju Blūmentrostu (Laurentius Blumentrost).

18. gadsimtā akadēmijā ietilpa bibliotēka, mākslas kamera, observatorija, fizikas laboratorija, ķīmijas laboratorija, preparēšanas telpa, mākslas studijas, darbnīcas un tipogrāfija. 1783.—1789. gadā pēc Džakomo Kvarengi projekta uzcēla jaunu Akadēmijas ēku.

Akadēmijas sēžu protokolus sākotnēji rakstīja latīņu valodā (1725-1733), J.A. fon Korfa vadības laikā vācu valodā (1734—1741), K. Razumovska vadības laikā atkal latīņu valodā (1742—1766), vācu valodā (1767—1772), bet no 1773. gada — franču valodā. Tikai S. Uvarova vadības laikā 1841. gadā Akadēmijas protokolus sāka rakstīt krievu valodā.

Akadēmijas prezidenti 
 Laurentijs Blūmentrosts, 1725.—1733. gads
 Hermanis Kārlis fon Keizerlings, 1733.—1734. gads
 Johans Albrehts fon Korfs, 1734.—1740. gads
 Kārlis fon Brēverns, 1740.—1741. gads
 Kirils Razumovskis, 1746.—1798. gads, viņa laikā Akadēmiju vadīja direktori
 Ludvigs Heinrihs Nikolaji, 1798.—1803. gads
 Nikolajs Novosiļcevs, 1803.—1810. gads
 Sergejs Uvarovs, 1818.—1855. gads
 Dmitrijs Bludovs, 1855.—1864. gads
 Frīdrihs Benjamins fon Litke (Fjodors Litke), 1864.—1882. gads
 Dmitrijs Tolstojs, 1882.—1889. gads
 Konstantīns Konstantinovičs Romanovs, 1889.—1917. gads

Nacionālās akadēmijas
Pēterburgas Zinātņu akadēmija ( , ) jeb Ķeizariskā Zinātņu akadēmija ( Academia Scientiarum Imperialis , Императорская академия наук ) bija Krievijas Impērijas augstākā zinātniskā iestāde no līdz gadam . Pēc ķeizara Nikolaja II gāšanas no troņa gadā to pārdēvēja par Krievijas Zinātņu akadēmiju . Izveide Pēterburgas Zinātņu un mākslu akadēmijas ( ) izveidi pēc Pētera I ierosmes Senāta apstiprināja ķeizara nāves dienā gada janvārī , bet atklāšana notika tikai gada decembrī . Akadēmiju izveidoja pēc Parīzes un Berlīnes zinātņu akadēmiju parauga . Akadēmijā izveidoja Akadēmijas universitāti ( pastāvēja līdz gadam ) un Akadēmijas ģimnāziju ( slēgta gadā ) . Tā bija sadalīta trīs klasēs jeb nodaļās . Pirmajā klasē ietilpa matemātikas , astronomijas , ģeogrāfijas , navigācijas un mehānikas katedras , otrajā klasē fizikas , anatomijas , ķīmijas un botānikas katedras , bet trešajā klasē retorikas , arheoloģijas , vēstures un jurisprudences katedras . Par Akadēmijas prezidentu ( " galveno komandieri " ) iecēla agrāko Pētera I personīgo ārstu Laurentiju Blūmentrostu ( Laurentius Blumentrost ) . 18. gadsimtā akadēmijā ietilpa bibliotēka , mākslas kamera , observatorija , fizikas laboratorija , ķīmijas laboratorija , preparēšanas telpa , mākslas studijas , darbnīcas un tipogrāfija . —1789. gadā pēc Džakomo Kvarengi projekta uzcēla jaunu Akadēmijas ēku . Akadēmijas sēžu protokolus sākotnēji rakstīja latīņu valodā J. A. fon Korfa vadības laikā vācu valodā1741 ) , K. Razumovska vadības laikā atkal latīņu valodā1766 ) , vācu valodā1772 ) , bet no gada — franču valodā . Tikai S. Uvarova vadības laikā gadā Akadēmijas protokolus sāka rakstīt krievu valodā . Akadēmijas prezidenti Laurentijs Blūmentrosts , —1733. gads Hermanis Kārlis fon Keizerlings , —1734. gads Johans Albrehts fon Korfs , —1740. gads Kārlis fon Brēverns , — 1741. gads Kirils Razumovskis , —1798. gads , viņa laikā Akadēmiju vadīja direktori Ludvigs Heinrihs Nikolaji , — 1803. gads Nikolajs Novosiļcevs , —1810. gads Sergejs Uvarovs , —1855. gads Dmitrijs Bludovs , — 1864. gads Frīdrihs Benjamins fon Litke ( Fjodors Litke ) , — 1882. gads Dmitrijs Tolstojs , — 1889. gads Konstantīns Konstantinovičs Romanovs , —1917. gads Nacionālās akadēmijas