Garvilcis
Garvilcis (, , ) ir pasaku šaha uzdevums, kurā melniem jāizdara ģeometriski paši garākie gājieni (distanci mēra starp lauciņu centriem).
Gadījumos, kad ir iespējami vairāki maksimāli garākie gājieni, melniem ir tiesības izvēlēties jebkuru no tiem. Uzdevumus, kuros šis noteikums tiek attiecināts uz abām pusēm, sauc par dubultgarvilčiem.

Vēsture 
1913. gadā garvilčus ieviesis viens no pasaku šaha pamatlicējiem Tomass Dosons. Vēlāk to attīstību veicinājis Volfgangs Pauli.

Garvilči prasības visbiežāk izvirza pašmata kompozīcijās, jo prasība izdarīt garāko gājienu paplašina balto iespējas piespiest melnos spēlēt forsētus gājienus.

Gājiena garuma aprēķins 
 Gājiena garums pa horizontāli un vertikāli uz blakus lauciņu pieņemts par pamatvienību ar lielumu:
 Gājiena garums pa diagonāli uz blakus lauciņu vienāds ar: ; pa diviem lauciņiem ; pa trīs ; pa četriem ; pa pieciem  utt. 
 Zirdziņa gājiena garums vienāds ar: 
 Īsās rokādes garums vienāds:  (karaļa un torņa gājienu pa diviem lauciņiem summa).
 Garās rokādes garums vienāds ar:  (karaļa gājiena pa diviem lauciņiem, torņa pa trīs summa).
 Kā redzams no aprēķina, gājiens pa diagonāli pa pieciem lauciņiem (piemēram: Da1-f6) ir garāks nekā maksimālais gājiens pa horizontāli vai vertikāli pa septiņiem lauciņiem (piemēram: Da1-a8).

Piemēri 

Pašmats  8 gājienos. Garvilcis:
1.Kс6 Dа5 2.Td5 Dе1 3.Kс5 Dе8 4.Tе5 Dа4 5.Kd5 Dh4 6.Tе4 Dd8+ 7.Ke5 Dd1 8.Td4 Dh5#

Literatūra 
 Зелепукин Н. П. Словарь шахматной композиции. — Киев, 1982, 92. lpp..
 
 Владимиров, Я. Г. 1000 шахматных загадок. — М.: Астрель/АСТ, 2004. 245—246. lpp. ,

Ārējās saites 
 Garvilči PDB datubāzē

Šaha kompozīcija
Garvilcis ( , , ) ir pasaku šaha uzdevums , kurā melniem jāizdara ģeometriski paši garākie gājieni ( distanci mēra starp lauciņu centriem ) . Gadījumos , kad ir iespējami vairāki maksimāli garākie gājieni , melniem ir tiesības izvēlēties jebkuru no tiem . Uzdevumus , kuros šis noteikums tiek attiecināts uz abām pusēm , sauc par dubultgarvilčiem . Vēsture 1913. gadā garvilčus ieviesis viens no pasaku šaha pamatlicējiem Tomass Dosons . Vēlāk to attīstību veicinājis Volfgangs Pauli . Garvilči prasības visbiežāk izvirza pašmata kompozīcijās , jo prasība izdarīt garāko gājienu paplašina balto iespējas piespiest melnos spēlēt forsētus gājienus . Gājiena garuma aprēķins Gājiena garums pa horizontāli un vertikāli uz blakus lauciņu pieņemts par pamatvienību ar lielumu : Gājiena garums pa diagonāli uz blakus lauciņu vienāds ar : ; pa diviem lauciņiem ; pa trīs ; pa četriem ; pa pieciem utt . Zirdziņa gājiena garums vienāds ar : Īsās rokādes garums vienāds : ( karaļa un torņa gājienu pa diviem lauciņiem summa ) . Garās rokādes garums vienāds ar : ( karaļa gājiena pa diviem lauciņiem , torņa pa trīs summa ) . Kā redzams no aprēķina , gājiens pa diagonāli pa pieciem lauciņiem ( piemēram : Da1-f6 ) ir garāks nekā maksimālais gājiens pa horizontāli vai vertikāli pa septiņiem lauciņiem ( piemēram : Da1-a8 ) . Piemēri Pašmats gājienos . Garvilcis : 1. Kс6 Dа5Td5 Dе1Kс5 Dе8Tе5 Dа4Kd5 Dh4Tе4 Dd8 + Ke5 Dd1Td4 Dh5 # Literatūra Зелепукин Н. П. Словарь шахматной композиции . — Киев , lpp.. Владимиров , Я. Г. шахматных загадок . — М. : Астрель / АСТ , 246. lpp. , Ārējās saites Garvilči PDB datubāzē Šaha kompozīcija