Ādolfs Ramanausks
Ādolfs Ramanausks (; 1918—1957) bija lietuviešu skolotājs un virsnieks, Lietuvas nacionālo partizānu bruņoto spēku komandieris ar segvārdu Vanags (Vanagas). Viens no nelegālās partizānu preses organizatoriem, izdevējiem un redaktoriem.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1918. gada 6. martā Ņūbritenā, Konektikutas pavalstī ASV, lietuviešu izceļotāju ģimenē. Pēc Lietuvas neatkarības atjaunošanas viņš kopā ar ģimeni 1921. gadā atgriezās Lietuvā.

1930. gadā beidza mācības pamatskolā un 1936. gadā absolvēja Lazdiju vidusskolu. Studēja Klaipēdas Pedagoģiskajā institūtā, bet pēc Klaipēdas apgabala pievienošanas Vācijai 1939. gadā turpināja izglītību Kauņas kara skolā.
Pēc Lietuvas okupācijas 1940. gadā viņš strādāja par skolotāju lauku skolā netālu no Druskininkiem , tad līdz Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā par Alītas skolotāju semināra mācībspēku.

Pēc tam, kad Sarkanā armija atkal iekaroja Lietuvu, Ramanausks ar segvārdu "Vanags" 1945. gada aprīlī pievienojās mežabrāļiem un no 1945. gada vasaras vadīja Merķines partizānu bataljonu, no 1946. gada Merķes vienību. 1947. gada rudenī viņš vadīja Dainavas apgabala partizānus un no 1948. gada visas Dienvidlietuvas nacionālos partizānus.
1949. gada februārī Lietuvas partizānu komandieru kongresā Vanagu (Ā. Ramanausku) ievēlēja par Lietuvas Brīvības cīnītāju savienības (LLKS) padomes prezidija priekšsēdētāja Vītauta (Jona Žemaiša) vietnieku, un 1950. gadā viņu paaugstināja par pulkvedi.

Kad ģenerālis Vītauts pēc triekas 1951. gada decembrī atkāpās no amata, pulkvedis Vanags kļuva par Lietuvas Brīvības cīnītāju savienības vadītāju.
No 1952. gada beigām Ramanausks ar fiktīviem dokumentiem dzīvoja nelegāli un rakstīja memuārus "Partizānu rindās". 1956. gada 12. oktobrī viņu kopā ar sievu Biruti Mažeikaiti VDK aģenti arestēja Kauņā. Pēc vairāku stundu pratināšanas A. Ramanausks ļoti smagā stāvoklī tika nogādāts cietuma slimnīcā, ārsta iesniegtajā ziņojumā teikts:

Labās acs dobumā konstatēja sešus durtus ievainojumus, kas izdarīti ar asu, caurdurošu instrumentu. Slepenajā aktā minēta arī dzimumorgānu kropļošana, neskaitāmi sasitumi vēdera rajonā, griezta brūce kreisās rokas trešajā pirkstā.

1957. gada 25. septembrī Lietuvas PSR Augstākā tiesa Viļņā Ramanauskam piesprieda nāvessodu, ko izpildīja tā paša gada 29. novembrī Viļņā.

Mirstīgo atlieku atrašana 
Tikai 2018. gada 7. aprīlī atklāja viņa apbedīšanas vietu Viļņas bērnunama kapsētā Antakalnā. Mirstīgo atlieku autentiskumu noteica tiesas antropoloģiskā analīze, galvaskausa un personīgo fotogrāfiju salīdzinājumi un DNS testi.

Godināšana 
2018. gada 20. novembrī Lietuvas Republikas Seims pieņēma deklarāciju, kurā atzina, ka kopš 1949. gada 16. februāra Lietuvas Brīvības cīnītāju savienības padomes deklarācijas pieņemšana līdz nāvei Ādolfs Ramanausks bija Lietuvas valsts vadītājs, kurš faktiski ieņēma Republikas prezidenta amatu.

Lietuvas prezidenti
Lietuvas cilvēki
Ādolfs Ramanausks ( ; 1957 ) bija lietuviešu skolotājs un virsnieks , Lietuvas nacionālo partizānu bruņoto spēku komandieris ar segvārdu Vanags ( Vanagas ) . Viens no nelegālās partizānu preses organizatoriem , izdevējiem un redaktoriem . Dzīvesgājums Dzimis gada martā Ņūbritenā , Konektikutas pavalstī ASV , lietuviešu izceļotāju ģimenē . Pēc Lietuvas neatkarības atjaunošanas viņš kopā ar ģimeni gadā atgriezās Lietuvā . 1930. gadā beidza mācības pamatskolā un gadā absolvēja Lazdiju vidusskolu . Studēja Klaipēdas Pedagoģiskajā institūtā , bet pēc Klaipēdas apgabala pievienošanas Vācijai gadā turpināja izglītību Kauņas kara skolā . Pēc Lietuvas okupācijas gadā viņš strādāja par skolotāju lauku skolā netālu no Druskininkiem , tad līdz Otrā pasaules kara beigām gadā par Alītas skolotāju semināra mācībspēku . Pēc tam , kad Sarkanā armija atkal iekaroja Lietuvu , Ramanausks ar segvārdu " Vanags " gada aprīlī pievienojās mežabrāļiem un no gada vasaras vadīja Merķines partizānu bataljonu , no gada Merķes vienību . gada rudenī viņš vadīja Dainavas apgabala partizānus un no gada visas Dienvidlietuvas nacionālos partizānus . 1949. gada februārī Lietuvas partizānu komandieru kongresā Vanagu ( Ā. Ramanausku ) ievēlēja par Lietuvas Brīvības cīnītāju savienības ( LLKS ) padomes prezidija priekšsēdētāja Vītauta ( Jona Žemaiša ) vietnieku , un gadā viņu paaugstināja par pulkvedi . Kad ģenerālis Vītauts pēc triekas gada decembrī atkāpās no amata , pulkvedis Vanags kļuva par Lietuvas Brīvības cīnītāju savienības vadītāju . No gada beigām Ramanausks ar fiktīviem dokumentiem dzīvoja nelegāli un rakstīja memuārus " Partizānu rindās " . gada oktobrī viņu kopā ar sievu Biruti Mažeikaiti VDK aģenti arestēja Kauņā . Pēc vairāku stundu pratināšanas A. Ramanausks ļoti smagā stāvoklī tika nogādāts cietuma slimnīcā , ārsta iesniegtajā ziņojumā teikts : Labās acs dobumā konstatēja sešus durtus ievainojumus , kas izdarīti ar asu , caurdurošu instrumentu . Slepenajā aktā minēta arī dzimumorgānu kropļošana , neskaitāmi sasitumi vēdera rajonā , griezta brūce kreisās rokas trešajā pirkstā . 1957. gada septembrī Lietuvas PSR Augstākā tiesa Viļņā Ramanauskam piesprieda nāvessodu , ko izpildīja tā paša gada novembrī Viļņā . Mirstīgo atlieku atrašana Tikai gada aprīlī atklāja viņa apbedīšanas vietu Viļņas bērnunama kapsētā Antakalnā . Mirstīgo atlieku autentiskumu noteica tiesas antropoloģiskā analīze , galvaskausa un personīgo fotogrāfiju salīdzinājumi un DNS testi . Godināšana 2018. gada novembrī Lietuvas Republikas Seims pieņēma deklarāciju , kurā atzina , ka kopš gada februāra Lietuvas Brīvības cīnītāju savienības padomes deklarācijas pieņemšana līdz nāvei Ādolfs Ramanausks bija Lietuvas valsts vadītājs , kurš faktiski ieņēma Republikas prezidenta amatu . Lietuvas prezidenti Lietuvas cilvēki