Isadors Epšteins
Isadors Epšteins (Isadore Epstein; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV astronoms. Viņa agrīnie darbi bija saistīti ar Saules struktūras teorētisko modeli. Vēlāk viņš veica svarīgus astronomiskus novērojumus Dienvidu puslodē.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1919. gada 23. oktobrī Tallinā rabīna ģimenē kā jaunākais deviņu bērnu ģimenē. Ģimene neilgi pirms Isadora dzimšanas bija ieradusies Igaunijā no Navahrudakas (tagad Baltkrievijā). 1925. gadā ģimene emigrēja uz ASV un apmetās Sinsinati, kur tēvs ieguva rabīna vietu ebreju kopienā. Isadors Epšteins pēc bakalaura grāda saņemšanas Sinsinati Universitātē 1941. gadā iestājās ASV armijā; piedalījās Otrajā pasaules karā.

1947. gadā Isadors Epšteins sāka studēt Prinstonas Universitātē, kļūdams par Martina Švarcšilda pirmo studentu. 1950. gadā Prinstonas Universitātē Epšteins ieguva doktora grādu un sāka strādāt Kolumbijas Universitātē. Tur viņš pasniedza astronomiju 37 gadus. 1953. gadā Epšteins kļuva par profesora asistentu, 1957. gadā — asociētais profesors. 1971. gadā Epšteins kļuva par profesoru. 1987. gadā viņš pensionējās un kļuva par emeritēto profesoru.

Darbi 
Disertācijas darbs Prinstonas Universitātē noveda pie atklājuma, ka gigantisku maiņzvaigžņu cefeīdu pulsācijas periodu galvenokārt nosaka apstākļi apvalkā, un ir gandrīz neatkarīgs no apstākļiem centrālajā reģionā. Kolumbijas Universitātē viņš turpināja strādāt pie Saules uzbūves teorētiskā modeļa. Tajā laikā vēl tika izstrādāti tādi jautājumi kā Saulē ģenerētās kodolenerģijas necaurspīdība, veids un pat tās sastāvs, un viņš deva ieguldījumu šajos pētījumos. Epšteins bija viens no pirmajiem, kas atklāja, ka protonu-protonu cikla ūdeņraža sadegšana ir dominējošā kodoltermiskā reakcija Saulē, kam līdz ar to nav konvektīva kodola.

1950. gadu beigās un 1960. gadu sākumā Isadors Epšteins plaši apceļoja dienvidu puslodi, novērtējot iespējamās observatorijas vietu piemērotību Austrālijā, Dienvidamerikā un Dienvidāfrikā. Viņš arī palīdzēja izstrādāt paņēmienus, kas tiek izmantoti šādos apsekojumos uz vietas. Bija jānovērtē atmosfēras dzidrums un stabilitāte. Vēlāk lielākās observatorijas tika izveidotas vairākās no šīm vietām: La Silja un Cerro Tololo Čīlē, Saidingspringa Austrālijā un Dienvidāfrikas Lielais teleskops. Epšteins 1964. gadā bija iesaistīts Jeilas un Kolumbijas dienvidu observatorijas (Yale-Columbia Southern Observatory) izveidē pie El Leoncito Argentīnā.

Vēlākos gados Epšteins strādāja galvenokārt pie zvaigžņu fotometrijas, īpaši ar maiņzvaigznēm un Dienvidu puslodes zvaigznēm.

Viņa vārdā nosaukts 1976. gadā El Leoncito observatorijā atklātais asteroīds 2928 Epstein.

Ārējās saites 
 Isadore Epstein (1919—1996) American Astronomical Society
 Astronomer Isadore Epstein Dead at 76 Bob Nelson, Columbia University

Tallinā dzimušie
ASV astronomi
Isadors Epšteins ( Isadore Epstein ; dzimis , miris ) bija ebreju izcelsmes ASV astronoms . Viņa agrīnie darbi bija saistīti ar Saules struktūras teorētisko modeli . Vēlāk viņš veica svarīgus astronomiskus novērojumus Dienvidu puslodē . Dzīvesgājums Dzimis gada oktobrī Tallinā rabīna ģimenē kā jaunākais deviņu bērnu ģimenē . Ģimene neilgi pirms Isadora dzimšanas bija ieradusies Igaunijā no Navahrudakas ( tagad Baltkrievijā ) . gadā ģimene emigrēja uz ASV un apmetās Sinsinati , kur tēvs ieguva rabīna vietu ebreju kopienā . Isadors Epšteins pēc bakalaura grāda saņemšanas Sinsinati Universitātē gadā iestājās ASV armijā ; piedalījās Otrajā pasaules karā . 1947. gadā Isadors Epšteins sāka studēt Prinstonas Universitātē , kļūdams par Martina Švarcšilda pirmo studentu . gadā Prinstonas Universitātē Epšteins ieguva doktora grādu un sāka strādāt Kolumbijas Universitātē . Tur viņš pasniedza astronomijugadus . gadā Epšteins kļuva par profesora asistentu , gadā — asociētais profesors . gadā Epšteins kļuva par profesoru . gadā viņš pensionējās un kļuva par emeritēto profesoru . Darbi Disertācijas darbs Prinstonas Universitātē noveda pie atklājuma , ka gigantisku maiņzvaigžņu cefeīdu pulsācijas periodu galvenokārt nosaka apstākļi apvalkā , un ir gandrīz neatkarīgs no apstākļiem centrālajā reģionā . Kolumbijas Universitātē viņš turpināja strādāt pie Saules uzbūves teorētiskā modeļa . Tajā laikā vēl tika izstrādāti tādi jautājumi kā Saulē ģenerētās kodolenerģijas necaurspīdība , veids un pat tās sastāvs , un viņš deva ieguldījumu šajos pētījumos . Epšteins bija viens no pirmajiem , kas atklāja , ka protonu - protonu cikla ūdeņraža sadegšana ir dominējošā kodoltermiskā reakcija Saulē , kam līdz ar to nav konvektīva kodola . 1950. gadu beigās un gadu sākumā Isadors Epšteins plaši apceļoja dienvidu puslodi , novērtējot iespējamās observatorijas vietu piemērotību Austrālijā , Dienvidamerikā un Dienvidāfrikā . Viņš arī palīdzēja izstrādāt paņēmienus , kas tiek izmantoti šādos apsekojumos uz vietas . Bija jānovērtē atmosfēras dzidrums un stabilitāte . Vēlāk lielākās observatorijas tika izveidotas vairākās no šīm vietām : La Silja un Cerro Tololo Čīlē , Saidingspringa Austrālijā un Dienvidāfrikas Lielais teleskops . Epšteins gadā bija iesaistīts Jeilas un Kolumbijas dienvidu observatorijas ( Yale-Columbia Southern Observatory ) izveidē pie El Leoncito Argentīnā . Vēlākos gados Epšteins strādāja galvenokārt pie zvaigžņu fotometrijas , īpaši ar maiņzvaigznēm un Dienvidu puslodes zvaigznēm . Viņa vārdā nosaukts gadā El Leoncito observatorijā atklātais asteroīdsEpstein . Ārējās saites Isadore Epstein1996 ) American Astronomical Society Astronomer Isadore Epstein Dead atBob Nelson , Columbia University Tallinā dzimušie ASV astronomi