Sicistas
Sicistas, sicistu ģints (Sicista) ir viena no lēcējpeļu dzimtas (Dipodidae) ģintīm, kas ir vienīgā ģints sicistu apakšdzimtā (Sicistinae). Tā apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas sugas. Izplatītas Ziemeļeiropā, Austrumeiropā un Āzijā, lielākā sugu dažādība sastopama Centrālāzijā. Mājo mežos, biezos krūmājos, pļavās un stepēs.

Latvijā 

Latvijā sastopama viena sicistu ģints suga — meža sicista (Sicista betulina). Latvijā nav objektīvu ziņu par populācijas stāvokli, informācijai par sastopamību ir gadījuma raksturs. Tiek uzskatīta par samērā retu, sporādiski sastopamu sugu.

Kopīgās īpašības 
Sicistas ir maza auguma lēcējpeles, kas ārēji atgādina peles, bet ar daudz garākām pakaļkājām un ar ļoti garu asti, kuras galā ir kupla matu otiņa. Sicistu ķermeņa garums (bez astes) ir 50—100 mm, astes garums 65—110 mm, pakaļkāju garums 14—18 mm, svars 6—14 g. Kažoka matojuma krāsa var būt no gaiši brūnas līdz tumši brūnai vai dzeltenbrūnai. Mugura tumšāka nekā pavēdere. Dažām sugām uz muguras tumša svītra (peļu teka), kas sākas jau uz pakauša.

Uzvedība 
Sicistas ir visēdājas un barojas ar sēklām, sulīgiem augiem un kukaiņiem. Tās ir aktīvas nakts laikā, pa dienu uzturoties pašraktās alās. Ziemas periodu pavada ziemas miegā. Pa zemi pārvietojas ar lēcieniem, veikli rāpjas arī kokos un krūmos, lietojot asti kā papildu atbalstu.

Sistemātika 
Sicistu apakšdzimta (Sicistinae)
Sicistu ģints (Sicista)
Altaja sicista (Sicista napaea)
Armēnijas sicista (Sicista armenica)
Garastes sicista (Sicista caudata)
Kaukāza sicista (Sicista caucasica)
Kazbegi sicista (Sicista kazbegica)
Kluhoras sicista (Sicista kluchorica)
Ķīnas sicista (Sicista concolor)
Meža sicista (Sicista betulina)
Pelēkā sicista (Sicista pseudonapaea)
Severcova sicista (Sicista severtzovi)
Stepes sicista (Sicista subtilis)
Stranda sicista (Sicista strandi)
Tjanšana sicista (Sicista tianshanica)

Atsauces

Ārējās saites 
iNaturalist: Birch Mice Genus Sicista

 
Lēcējpeļu dzimta
Sicistas , sicistu ģints ( Sicista ) ir viena no lēcējpeļu dzimtas ( Dipodidae ) ģintīm , kas ir vienīgā ģints sicistu apakšdzimtā ( Sicistinae ) . Tā apvienomūsdienās dzīvojošas sugas . Izplatītas Ziemeļeiropā , Austrumeiropā un Āzijā , lielākā sugu dažādība sastopama Centrālāzijā . Mājo mežos , biezos krūmājos , pļavās un stepēs . Latvijā Latvijā sastopama viena sicistu ģints suga — meža sicista ( Sicista betulina ) . Latvijā nav objektīvu ziņu par populācijas stāvokli , informācijai par sastopamību ir gadījuma raksturs . Tiek uzskatīta par samērā retu , sporādiski sastopamu sugu . Kopīgās īpašības Sicistas ir maza auguma lēcējpeles , kas ārēji atgādina peles , bet ar daudz garākām pakaļkājām un ar ļoti garu asti , kuras galā ir kupla matu otiņa . Sicistu ķermeņa garums ( bez astes ) ir100 mm , astes garums 110 mm , pakaļkāju garums18 mm , svars14 g. Kažoka matojuma krāsa var būt no gaiši brūnas līdz tumši brūnai vai dzeltenbrūnai . Mugura tumšāka nekā pavēdere . Dažām sugām uz muguras tumša svītra ( peļu teka ) , kas sākas jau uz pakauša . Uzvedība Sicistas ir visēdājas un barojas ar sēklām , sulīgiem augiem un kukaiņiem . Tās ir aktīvas nakts laikā , pa dienu uzturoties pašraktās alās . Ziemas periodu pavada ziemas miegā . Pa zemi pārvietojas ar lēcieniem , veikli rāpjas arī kokos un krūmos , lietojot asti kā papildu atbalstu . Sistemātika Sicistu apakšdzimta ( Sicistinae ) Sicistu ģints ( Sicista ) Altaja sicista ( Sicista napaea ) Armēnijas sicista ( Sicista armenica ) Garastes sicista ( Sicista caudata ) Kaukāza sicista ( Sicista caucasica ) Kazbegi sicista ( Sicista kazbegica ) Kluhoras sicista ( Sicista kluchorica ) Ķīnas sicista ( Sicista concolor ) Meža sicista ( Sicista betulina ) Pelēkā sicista ( Sicista pseudonapaea ) Severcova sicista ( Sicista severtzovi ) Stepes sicista ( Sicista subtilis ) Stranda sicista ( Sicista strandi ) Tjanšana sicista ( Sicista tianshanica ) Atsauces Ārējās saites iNaturalist : Birch Mice Genus Sicista Lēcējpeļu dzimta