Rietumsumatra
Rietumsumatra () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts rietumos, aizņem Sumatras salas centrālās daļas rietumkrastu. Iekļauj Mentavaju salas Indijas okeānā. Administratīvi iedalās septiņās pilsētās un divpadsmit apriņķos. Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Padana.

Vēsture 
Līdz islāma ienākšanai minankabau apdzīvotajās teritorijās šeit pastāvēja vairākas nelielas karalistes. 17. gadsimtā liela daļa minankabau teritoriju konsolidējās Pagarujunas karalistē, kas bija vasaļattiecībās ar Ačehas sultanātu. Gadsimta beigās minankabau teritorija nonāca Nīderlandes Austrumindijas kompānijas ietekmē. No 1795. līdz 1819. gadam Sumatras rietumu krasts nonāca Lielbritānijas kontrolē, bet vēlāk atgriezās Nīderlandes ietekmē. Šajā laikā radās arī provinces tagadējais nosaukums, kura nīderlandiešu dokumentos tika dēvēta Hoofdcomptoir van Sumatra's Westkust — ‘Sumatras rietumkrasta virspārvalde’.

Pēc Indonēzijas neatkarības iegūšanas Rietumsumatra sākotnēji tika iekļauta Sumatras provincē, bet jau pēc četriem gadiem tika izdalīta Centrālās Sumatras provincē. Tagadējās robežās kopš 1957. gada.

Ekonomika 
Provinces ekonomika lielākoties balstīta lauksaimniecībā, pārstrādes rūpniecībā un kalnrūpniecībā.

Iedzīvotāji 
Lielākā daļa iedzīvotāju ir minankabau tautības, kā arī bataki un javieši. Pēc konfesionālās piederības province raksturīga ar lielu musulmaņu (97,4%) īpatsvaru. 2,2% iedzīvotāju ir kristieši, no kuriem 1,3% — protestanti, bet 0,9% — katoļi.

Atsauces

Ārējās saites 

Indonēzijas administratīvais iedalījums
Rietumsumatra ( ) ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība . Izvietojusies valsts rietumos , aizņem Sumatras salas centrālās daļas rietumkrastu . Iekļauj Mentavaju salas Indijas okeānā . Administratīvi iedalās septiņās pilsētās un divpadsmit apriņķos . Provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Padana . Vēsture Līdz islāma ienākšanai minankabau apdzīvotajās teritorijās šeit pastāvēja vairākas nelielas karalistes . gadsimtā liela daļa minankabau teritoriju konsolidējās Pagarujunas karalistē , kas bija vasaļattiecībās ar Ačehas sultanātu . Gadsimta beigās minankabau teritorija nonāca Nīderlandes Austrumindijas kompānijas ietekmē . No līdz gadam Sumatras rietumu krasts nonāca Lielbritānijas kontrolē , bet vēlāk atgriezās Nīderlandes ietekmē . Šajā laikā radās arī provinces tagadējais nosaukums , kura nīderlandiešu dokumentos tika dēvēta Hoofdcomptoir van Sumatra' s Westkust — ‘ Sumatras rietumkrasta virspārvalde ’. Pēc Indonēzijas neatkarības iegūšanas Rietumsumatra sākotnēji tika iekļauta Sumatras provincē , bet jau pēc četriem gadiem tika izdalīta Centrālās Sumatras provincē . Tagadējās robežās kopš gada . Ekonomika Provinces ekonomika lielākoties balstīta lauksaimniecībā , pārstrādes rūpniecībā un kalnrūpniecībā . Iedzīvotāji Lielākā daļa iedzīvotāju ir minankabau tautības , kā arī bataki un javieši . Pēc konfesionālās piederības province raksturīga ar lielu musulmaņu4 % ) īpatsvaru . 2 % iedzīvotāju ir kristieši , no kuriem3 % — protestanti , bet9 % — katoļi . Atsauces Ārējās saites Indonēzijas administratīvais iedalījums