1612. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1612. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas bija pierimis Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Hercogs Vilhelms Jaunaucē dibināja draudzi un uzcēla tur mūra baznīcu.
 Vērgale tika pārdota Heinriham fon Sakenam, viņa dzimtai īpašumā tā piederēs līdz 1722. gadam.
 Nikolajam Ekem un viņa znotiem tika atļauts atgriezties Rīgā.
 Georgs Elgers tika nosūtīts uz mācībām Ņasvižas jezuītu kolēģijā.

Janvāris 
 6. janvāris — par Zviedrijas kancleru kļūst Aksels Ūksenšerna.

Kultūra 
 Nikolajs Mollīns izdeva "Rīgas panorāmu".

Zinātne 
 oktobris — Georgs Mancelis pārcēlās no Ščecinas uz Rostoku un iestājās Rostokas Universitātē studēt teoloģiju.

Dzimuši 
 ap 1612. gadu — Kristofors Fīrekers, vācbaltu cilmes latviešu dzejnieks un valodnieks (miris 1684./1685.)
 27. septembris — Hieronims Radzejovskis, Žečpospolitas valsts darbinieks un diplomāts, Inflantijas vaivads. Kroņa vicekanclers, Sejma maršals (miris 1667.)

Miruši 
 27. septembris — Pjotrs Skarga, jezuīts, sludinātājs, polemists un agiogrāfs, viens no Polijas—Lietuvas kontrreformācijas līderiem, pirmais Viļņas Universitātes rektors, viens no Brestas baznīcas ūnijas galvenajiem ideologiem. Kopā ar jezuītu principālu Kampanu un pāvesta legātu Posevīno dibināja jezuītu kolēģijas Polockā, Tērbatā un arī Rīgā (dzimis 1536.)

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā , bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei . Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas bija pierimis Poļu -zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem . Valdnieki Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers , bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers . Notikumi Nezināms laiks vai visa gada laikā Hercogs Vilhelms Jaunaucē dibināja draudzi un uzcēla tur mūra baznīcu . Vērgale tika pārdota Heinriham fon Sakenam , viņa dzimtai īpašumā tā piederēs līdz gadam . Nikolajam Ekem un viņa znotiem tika atļauts atgriezties Rīgā . Georgs Elgers tika nosūtīts uz mācībām Ņasvižas jezuītu kolēģijā . Janvāris janvāris — par Zviedrijas kancleru kļūst Aksels Ūksenšerna . Kultūra Nikolajs Mollīns izdeva " Rīgas panorāmu " . Zinātne oktobris — Georgs Mancelis pārcēlās no Ščecinas uz Rostoku un iestājās Rostokas Universitātē studēt teoloģiju . Dzimuši ap gadu — Kristofors Fīrekers , vācbaltu cilmes latviešu dzejnieks un valodnieks ( miris / 1685. ) septembris — Hieronims Radzejovskis , Žečpospolitas valsts darbinieks un diplomāts , Inflantijas vaivads . Kroņa vicekanclers , Sejma maršals ( miris ) Miruši septembris — Pjotrs Skarga , jezuīts , sludinātājs , polemists un agiogrāfs , viens no Polijas —Lietuvas kontrreformācijas līderiem , pirmais Viļņas Universitātes rektors , viens no Brestas baznīcas ūnijas galvenajiem ideologiem . Kopā ar jezuītu principālu Kampanu un pāvesta legātu Posevīno dibināja jezuītu kolēģijas Polockā , Tērbatā un arī Rīgā ( dzimis ) Latvija Notikumi Latvijā pēc gada