Somzīlīšu dzimta
Somzīlīšu dzimta (Remizidae) ir viena no dziedātājputnu (Passeri) dzimtām, kas pieder zvirbuļveidīgo kārtai (Passeriformes). Tajā ir 11 sugas, kas sistematizētas 3 ģintīs. 

Sastopamas Eirāzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā. Lielākā no visām trijām ģintīm ir Āfrikas somzīlīšu ģints (Anthoscopus), kas apvieno 6 sugas. Toties dzeltengalvas zīlīšu ģints (Auriparus) ir monotipiska (tikai viena suga).

Latvijā 

Latvijā sastopama viena somzīlīšu dzimtas suga — somzīlīte (Remiz pendulinus), kas piemērotās vietās, gar dažādiem ūdenstilpēm ar aizaugošiem krastiem, ir diezgan parasta ligzdotāja.

Izskats 
Somzīlīšu dzimtas sugas ir maza auguma putni, līdzīgi zīlītēm. Ķermeņa garums, atkarībā no sugas, ir 7,5—11 cm, svars 4,6—12,5 g. Lielākā dzimtā ir somzīlīte. Knābis smalks, gals ass kā adata. Spārni īsi un noapaļoti, aste īsa. Apspalvojums gaiši pelēks, balts vai dzeltens. Dažām sugām ir melnas, kastaņbrūnas, koši dzeltenas vai sarkanas detaļas.

Uzvedība 

Eirāzijas ziemeļu reģiona somzīlīšu sugas ir gājputni, tomēr lielākā daļa sugu ir nometnieki. Somzīlītes galvenokārt uzturas atklātās ainavās ar kokiem un krūmiem, sastopamas gan tuksnešos, gan purvos, gan lietusmežos. Tās ir sabiedriskas un veido nelielus barus.

Somzīlītes, līdzīgi kā zīlītes, ir ļoti aktīvas un enerģiskas, izveicīgas un akrobātiskas, spējot karāties koku zaros ar galvu uz leju. Barojas galvenokārt ar kukaiņiem. To samērā garais un smalkais knābis piemērots, lai aizsniegtu kukaiņus pat vissmalkākajās spraudziņās un mizu rieviņās. Lielākus kukaiņus pietur ar pirkstiem, kamēr ar knābi to saplosa gabalos. Barojas arī ar nektāru, sēklām un augļiem. 

Dzimtas nosaukums — somzīlītes — norāda uz šo zīlīšu īpatnējo ligzdas veidu, kas atgādina bumbierveida somu. Ligzda tiek vīta no zirnekļu tīkliem, dzīvnieku vilnas un mīkstiem augiem, konstrukciju papildus nostiprinot ar koka zariem vai auga stublājiem, kurā ligzda tiek būvēta. Āfrikas somzīlīšu ligzdas ir īpaši sarežģītas — virs īstās ligzdas ieejas ir arī viltus ieejas uz viltus kambariem. Turklāt īstā ieeja tiek paslēpta zem klapes, kas, putnam ielienot ligzdā, pati aizveras.

Sistemātika 
Somzīlīšu dzimta (Remizidae)
Āfrikas somzīlītes (Anthoscopus)
Dzeltenā somzīlīte (Anthoscopus parvulus)
Kāpzemes somzīlīte (Anthoscopus minutus)
Mežu somzīlīte (Anthoscopus flavifrons)
Pelēkā somzīlīte (Anthoscopus caroli) 
Peļukrāsas somzīlīte (Anthoscopus musculus)
Sennāras somzīlīte (Anthoscopus punctifrons)
Dzeltengalvas zīlītes (Auriparus)
Dzeltengalvas zīlīte (Auriparus flaviceps)
Somzīlītes (Remiz)
Ķīnas somzīlīte (Remiz consobrinus)
Melngalvas somzīlīte (Remiz macronyx)
Somzīlīte (Remiz pendulinus)
Vainaga somzīlīte (Remiz coronatus)

Atsauces

Ārējās saites 
Putni dabā
Bird Guides: Penduline tits
Britannica: Remizidae
EOL: Remizidae
Somzīlīšu dzimta ( Remizidae ) ir viena no dziedātājputnu ( Passeri ) dzimtām , kas pieder zvirbuļveidīgo kārtai ( Passeriformes ) . Tajā irsugas , kas sistematizētasģintīs . Sastopamas Eirāzijā , Āfrikā un Ziemeļamerikā . Lielākā no visām trijām ģintīm ir Āfrikas somzīlīšu ģints ( Anthoscopus ) , kas apvienosugas . Toties dzeltengalvas zīlīšu ģints ( Auriparus ) ir monotipiska ( tikai viena suga ) . Latvijā Latvijā sastopama viena somzīlīšu dzimtas suga — somzīlīte ( Remiz pendulinus ) , kas piemērotās vietās , gar dažādiem ūdenstilpēm ar aizaugošiem krastiem , ir diezgan parasta ligzdotāja . Izskats Somzīlīšu dzimtas sugas ir maza auguma putni , līdzīgi zīlītēm . Ķermeņa garums , atkarībā no sugas , ir5 — 11 cm , svars6 —12,5 g. Lielākā dzimtā ir somzīlīte . Knābis smalks , gals ass kā adata . Spārni īsi un noapaļoti , aste īsa . Apspalvojums gaiši pelēks , balts vai dzeltens . Dažām sugām ir melnas , kastaņbrūnas , koši dzeltenas vai sarkanas detaļas . Uzvedība Eirāzijas ziemeļu reģiona somzīlīšu sugas ir gājputni , tomēr lielākā daļa sugu ir nometnieki . Somzīlītes galvenokārt uzturas atklātās ainavās ar kokiem un krūmiem , sastopamas gan tuksnešos , gan purvos , gan lietusmežos . Tās ir sabiedriskas un veido nelielus barus . Somzīlītes , līdzīgi kā zīlītes , ir ļoti aktīvas un enerģiskas , izveicīgas un akrobātiskas , spējot karāties koku zaros ar galvu uz leju . Barojas galvenokārt ar kukaiņiem . To samērā garais un smalkais knābis piemērots , lai aizsniegtu kukaiņus pat vissmalkākajās spraudziņās un mizu rieviņās . Lielākus kukaiņus pietur ar pirkstiem , kamēr ar knābi to saplosa gabalos . Barojas arī ar nektāru , sēklām un augļiem . Dzimtas nosaukums — somzīlītes — norāda uz šo zīlīšu īpatnējo ligzdas veidu , kas atgādina bumbierveida somu . Ligzda tiek vīta no zirnekļu tīkliem , dzīvnieku vilnas un mīkstiem augiem , konstrukciju papildus nostiprinot ar koka zariem vai auga stublājiem , kurā ligzda tiek būvēta . Āfrikas somzīlīšu ligzdas ir īpaši sarežģītas — virs īstās ligzdas ieejas ir arī viltus ieejas uz viltus kambariem . Turklāt īstā ieeja tiek paslēpta zem klapes , kas , putnam ielienot ligzdā , pati aizveras . Sistemātika Somzīlīšu dzimta ( Remizidae ) Āfrikas somzīlītes ( Anthoscopus ) Dzeltenā somzīlīte ( Anthoscopus parvulus ) Kāpzemes somzīlīte ( Anthoscopus minutus ) Mežu somzīlīte ( Anthoscopus flavifrons ) Pelēkā somzīlīte ( Anthoscopus caroli ) Peļukrāsas somzīlīte ( Anthoscopus musculus ) Sennāras somzīlīte ( Anthoscopus punctifrons ) Dzeltengalvas zīlītes ( Auriparus ) Dzeltengalvas zīlīte ( Auriparus flaviceps ) Somzīlītes ( Remiz ) Ķīnas somzīlīte ( Remiz consobrinus ) Melngalvas somzīlīte ( Remiz macronyx ) Somzīlīte ( Remiz pendulinus ) Vainaga somzīlīte ( Remiz coronatus ) Atsauces Ārējās saites Putni dabā Bird Guides : Penduline tits Britannica : Remizidae EOL : Remizidae