Gojs
Gojs (, goi, parasti daudzskaitlī goji , goim, vai , gojim) ir mūsdienu jūdaismā lietojams apzīmējums citticībniekam. Sarunvalodā ar šo vārdu apzīmē neebreju. Dažkārt šim apzīmējumam gan ivritā, gan citās valodās ir ironiska vai nievājoša pieskaņa. Starp jidišā runājošiem ebreju ortodoksiem pastāv arī vārda nozīme "cittautieši, ar kuriem nedrīkst stāties laulībā". Ortodoksi parasti arī nenodala jūdu ticīgos no ebrejiem, atzīdami par ebrejiem tikai ticīgos (dažādu to kopienu prasības ir atšķirīgas).

Termina vēsture 

Vārds bieži — vairāk nekā 550 reizes — lietots Torā, kur tas apzīmē "tautu" kā vienā valodā runājošu grupu, un tiek vienādi attiecināts kā uz ebrejiem, tā uz neebrejiem un nekad neattiecas uz atsevišķu personu. Piemēram, 1. Mozus grāmatā 12:2 Jahve apsola Ābramam, ka viņa pēcnācēji veidos lielu tautu — goi gadoļ. 2. Mozus grāmatā 19:6 izraēlieši tiek saukti par svēto tautu — goi kadoš. Citticībnieki Torā tiek apzīmēti ar citiem vārdiem.

"Goju" attiecināšana tikai uz neebrejiem sākās mūsu ēras sākuma gadsimtos, īpaši Talmūdā. 12. gadsimta jūdaisma teologs Maimonids jau ar vārdu "gojs" saprot elkdievības pielūdzēju.

Mūsdienas 

Mūsdienu ivritā un jidišā gojs ir termins, ar ko apzīmē cilvēku, kurš nav ebrejs jūdu ticības izpratnē. Daļa jidiša sakāmvārdu šo vārdu lieto nievājošā nozīmē, piemēram, "gojs paliek gojs", bieži izpratnē "ko no svešinieka gaidīt — tas vienmēr būs antisemīts". Tomēr valodā saglabājusies arī neitrālā "svešinieka" nozīme. Piemēram, "goju restorāns" ir restorāns, kurā pasniedz jūdu kašruta reliģiskajām prasībām neatbilstošus ēdienus. Ivritā, kurš lielā mērā veidojies un balstīts uz Bībeles tekstiem, nav tik stingra pretnostatījuma un reti tiek lietota nievājoša nozīme termina sākotnējās kopības dēļ. Bez tam, daļa jaunāko laiku (kopš 18. gadsimta) jūdaisma teologu ieteikuši nelietot šo terminu, jo tas, viņuprāt, esot netaisns pret tautām, starp kurām ebreji pamatā dzīvoja — ļaudīm, kuri ievēro septiņus Noasa neebrejiem domātos likumus, vai pieturās pie viendievības.

Mūsdienās ivritā termins tiek lietots arī, lai apzīmētu nereliģiozu ebreju.

Terminu antisemīti bieži lieto, lai norādītu uz ebreju pārākuma apziņu un, viņuprāt, slieksmi valdīt pār neebrejiem. Terminu šai pašā nozīmē lieto arī ironiski, tā, Ungārijā nacionālistiski noskaņota baikeru grupa nosauca sevi par "Goju motociklistu asociāciju" ().

Atsauces

Ārējās saites 

Ebreju kultūra
Gojs ( , goi , parasti daudzskaitlī goji , goim , vai , gojim ) ir mūsdienu jūdaismā lietojams apzīmējums citticībniekam . Sarunvalodā ar šo vārdu apzīmē neebreju . Dažkārt šim apzīmējumam gan ivritā , gan citās valodās ir ironiska vai nievājoša pieskaņa . Starp jidišā runājošiem ebreju ortodoksiem pastāv arī vārda nozīme " cittautieši , ar kuriem nedrīkst stāties laulībā " . Ortodoksi parasti arī nenodala jūdu ticīgos no ebrejiem , atzīdami par ebrejiem tikai ticīgos ( dažādu to kopienu prasības ir atšķirīgas ) . Termina vēsture Vārds bieži — vairāk nekāreizes — lietots Torā , kur tas apzīmē " tautu " kā vienā valodā runājošu grupu , un tiek vienādi attiecināts kā uz ebrejiem , tā uz neebrejiem un nekad neattiecas uz atsevišķu personu . Piemēram , Mozus grāmatā2 Jahve apsola Ābramam , ka viņa pēcnācēji veidos lielu tautu — goi gadoļ . Mozus grāmatā6 izraēlieši tiek saukti par svēto tautu — goi kadoš . Citticībnieki Torā tiek apzīmēti ar citiem vārdiem . " Goju " attiecināšana tikai uz neebrejiem sākās mūsu ēras sākuma gadsimtos , īpaši Talmūdā . gadsimta jūdaisma teologs Maimonids jau ar vārdu " gojs " saprot elkdievības pielūdzēju . Mūsdienas Mūsdienu ivritā un jidišā gojs ir termins , ar ko apzīmē cilvēku , kurš nav ebrejs jūdu ticības izpratnē . Daļa jidiša sakāmvārdu šo vārdu lieto nievājošā nozīmē , piemēram , " gojs paliek gojs " , bieži izpratnē " ko no svešinieka gaidīt — tas vienmēr būs antisemīts " . Tomēr valodā saglabājusies arī neitrālā " svešinieka " nozīme . Piemēram , " goju restorāns " ir restorāns , kurā pasniedz jūdu kašruta reliģiskajām prasībām neatbilstošus ēdienus . Ivritā , kurš lielā mērā veidojies un balstīts uz Bībeles tekstiem , nav tik stingra pretnostatījuma un reti tiek lietota nievājoša nozīme termina sākotnējās kopības dēļ . Bez tam , daļa jaunāko laiku ( kopš gadsimta ) jūdaisma teologu ieteikuši nelietot šo terminu , jo tas , viņuprāt , esot netaisns pret tautām , starp kurām ebreji pamatā dzīvoja — ļaudīm , kuri ievēro septiņus Noasa neebrejiem domātos likumus , vai pieturās pie viendievības . Mūsdienās ivritā termins tiek lietots arī , lai apzīmētu nereliģiozu ebreju . Terminu antisemīti bieži lieto , lai norādītu uz ebreju pārākuma apziņu un , viņuprāt , slieksmi valdīt pār neebrejiem . Terminu šai pašā nozīmē lieto arī ironiski , tā , Ungārijā nacionālistiski noskaņota baikeru grupa nosauca sevi par " Goju motociklistu asociāciju " ( ) . Atsauces Ārējās saites Ebreju kultūra