Mārupes novads
Mārupes novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Mārupes novads un Babītes novads. Robežojas ziemeļos ar Jūrmalas valstspilsētu, rietumos ar Tukuma novadu, dienvidrietumos ar Jelgavas novadu, dienvidos ar Olaines novadu un austrumos ar Rīgu. Novada centrs atrodas Mārupē.

Teritoriālais iedalījums 
Mārupes novadu veido trīs pagasti un viena pilsēta: Babītes pagasts, Mārupes pagasts, Mārupes pilsēta un Salas pagasts.

Daba 
Novada ziemeļu un austrumu daļa ietilpst Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā, bet dienvidu un rietumu daļa — Viduslatvijas zemienes Tīreļu līdzenumā. Ģeoloģiski novadā, tāpat kā lielākajā daļā Latvijas, dominē augšdevona nogulumi. Augsnes galvenokārt smilšainas gleja, podzolētās gleja un purvu kūdraugsnes. Dienvidos atrodas daļas no Cenas tīreļa un Medema purva, dienvidrietumos Ložmetējkalna purvs. Mežos pārsvarā priedes.

Vidējā temperatūra: -6 ° C janvārī, +17 ° C jūlijā. Vidējais gada nokrišņu daudzums 650 — 700 mm.

Upes 
Novads galvenokārt atrodas Lielupes baseinā, galvenās ūdensteces ir Lielupe un tās savienojumi ar Babītes ezeru — Gāte un Varkaļu kanāls. Austrumos Daugavas pietekas Mārupītes augštece. Daudz meliorācijas grāvju, ap Babītes ezeru un Lielupi polderi.

Ūdenstilpes 
Lielākās — Babītes ezers (25,6 km²), Božu ūdenskrātuve (0,5 km²), Skaista ezers (0,2 km²), Beberbeķu dzirnavezers (0,1 km²).

Vēsture 
Novada ziemeļdaļa vēl pirms 5—6 gadu tūkstošiem atradās zem jūras līmeņa. Tai pamazām ceļoties un Babītes ezeram kļūstot par lagūnu, piekrastē sāka veidoties zvejnieku un mednieku apmetnes. Senākā atklātā Romju-Kalniņu apmetne tiek datēta ar 3. gadu tūkstoti p.m.ē.
.
12. gadsimtā novadu apdzīvoja lībieši un zemgaļi, šeit cauri gājis ceļš uz Prūsiju. Kopš 13. gadsimta tagadējais Mārupes novads ietilpa Rīgas landfogtejā, vēlāk Rīgas patrimoniālajā apgabalā. Pēc Livonijas kara lielākā novada daļa nonāca Polijas Pārdaugavas hercogistes pakļautībā, pēc 1629. gada to ieguva Zviedrija. Neliela daļa Lielupes kreisajā krastā tika iekļauta Kurzemes un Zemgales hercogistē. Zviedrijas daļu 1721., bet hercogistes 1795. gadā pievienoja Krievijas Impērijai.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSB datiem.

Apdzīvotās vietas 

Kopā Mārupes novadā atrodas 33 ciemi un 1 pilsēta - Mārupe:

Mārupes pagastā atrodas četri ciemi: Jaunmārupe, Skulte, Tīraine, Vētras.

Babītes pagastā atrodas 19 ciemi:  Mežāres, Spilve, Babīte, Piņķi, Liberi, Egļuciems, Brīvkalni, Sēbruciems, Skārduciems, Vīkuļi, Dzilnuciems, Lapsas, Klīves, Cielavas, Trenči, Bļodnieki, Pluģuciems, Priežciems, Dzērves.

Salas pagastā atrodas 10 ciemi: Spuņciems, Silmalas, Sīpolciems, Varkaļi, Pērnciems, Straupciems, Gātciems, Pavasari, Kūdra, Kaģi.

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 

 
Latvijas novadi
Mārupes novads ir Latvijas gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā gada jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība , kurā tika apvienots Mārupes novads un Babītes novads . Robežojas ziemeļos ar Jūrmalas valstspilsētu , rietumos ar Tukuma novadu , dienvidrietumos ar Jelgavas novadu , dienvidos ar Olaines novadu un austrumos ar Rīgu . Novada centrs atrodas Mārupē . Teritoriālais iedalījums Mārupes novadu veido trīs pagasti un viena pilsēta : Babītes pagasts , Mārupes pagasts , Mārupes pilsēta un Salas pagasts . Daba Novada ziemeļu un austrumu daļa ietilpst Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumā , bet dienvidu un rietumu daļa — Viduslatvijas zemienes Tīreļu līdzenumā . Ģeoloģiski novadā , tāpat kā lielākajā daļā Latvijas , dominē augšdevona nogulumi . Augsnes galvenokārt smilšainas gleja , podzolētās gleja un purvu kūdraugsnes . Dienvidos atrodas daļas no Cenas tīreļa un Medema purva , dienvidrietumos Ložmetējkalna purvs . Mežos pārsvarā priedes . Vidējā temperatūra : ° C janvārī , + 17 ° C jūlijā . Vidējais gada nokrišņu daudzums — mm . Upes Novads galvenokārt atrodas Lielupes baseinā , galvenās ūdensteces ir Lielupe un tās savienojumi ar Babītes ezeru — Gāte un Varkaļu kanāls . Austrumos Daugavas pietekas Mārupītes augštece . Daudz meliorācijas grāvju , ap Babītes ezeru un Lielupi polderi . Ūdenstilpes Lielākās — Babītes ezers6 km² ) , Božu ūdenskrātuve5 km² ) , Skaista ezers2 km² ) , Beberbeķu dzirnavezers1 km² ) . Vēsture Novada ziemeļdaļa vēl pirms6 gadu tūkstošiem atradās zem jūras līmeņa . Tai pamazām ceļoties un Babītes ezeram kļūstot par lagūnu , piekrastē sāka veidoties zvejnieku un mednieku apmetnes . Senākā atklātā Romju-Kalniņu apmetne tiek datēta ar gadu tūkstoti p. m.ē . . 12. gadsimtā novadu apdzīvoja lībieši un zemgaļi , šeit cauri gājis ceļš uz Prūsiju . Kopš gadsimta tagadējais Mārupes novads ietilpa Rīgas landfogtejā , vēlāk Rīgas patrimoniālajā apgabalā . Pēc Livonijas kara lielākā novada daļa nonāca Polijas Pārdaugavas hercogistes pakļautībā , pēc gada to ieguva Zviedrija . Neliela daļa Lielupes kreisajā krastā tika iekļauta Kurzemes un Zemgales hercogistē . Zviedrijas daļu , bet hercogistes gadā pievienoja Krievijas Impērijai . Iedzīvotāji Iedzīvotāju skaita izmaiņas Esošajās robežās , pēc CSB datiem . Apdzīvotās vietas Kopā Mārupes novadā atrodasciemi unpilsēta - Mārupe : Mārupes pagastā atrodas četri ciemi : Jaunmārupe , Skulte , Tīraine , Vētras . Babītes pagastā atrodasciemi : Mežāres , Spilve , Babīte , Piņķi , Liberi , Egļuciems , Brīvkalni , Sēbruciems , Skārduciems , Vīkuļi , Dzilnuciems , Lapsas , Klīves , Cielavas , Trenči , Bļodnieki , Pluģuciems , Priežciems , Dzērves . Salas pagastā atrodasciemi : Spuņciems , Silmalas , Sīpolciems , Varkaļi , Pērnciems , Straupciems , Gātciems , Pavasari , Kūdra , Kaģi . Nacionālais sastāvs Pašvaldība Tautsaimniecība Izglītība Sports Kultūra Reliģija Ievērojami novadnieki Ievērojamas vietas Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Latvijas novadi