Gaujas stāvie krasti
Gaujas stāvie krasti (bieži saukti arī par Valmieras stāvajiem krastiem) ir vairākus simtus metrus garš 10-15 metrus augsts krasta atsegums Valmierā. Gaujas stāvie krasti ir Valsts nozīmes aizsargājamais ģeoloģiskais un ģeomorfiskais dabas piemineklis, kas ir pilnīgākais trešās virspalu terases nogulumu atsegums Gaujas senlejā.

Šī ir īpaša vieta Gaujas krastā, ko iemīļojuši ne tikai vietējie iedzīvotāji, bet arī tūristi jau no 19. gs. 70. gadiem. 2013. gadā Gaujas stāvo krastu teritorijā Vidzemes Olimpiskais centrs atklāja Gaujas stāvo krastu Sajūtu parku. Gaujmalas krastos bieži sastopamas krastu čurkstes un strauta zilspāres.

Vispārējs raksturojums 

Teritorija ir izvietojusies Gaujas trešās virspalu terases malā, Gaujas senlejas augšgalā, Burtnieka līdzenumā, Ziemeļvidzemes zemienē. To veido Gaujas otrās un trešās virspalu terases segmenti ar trešās virspalu terases nogulumu atsegumiem upes krastā - upes nogulumi ar tiem raksturīgiem gultnes un palienes slāņiem un slāņojuma struktūrām. Nogulumi raksturo Gaujas ielejas attīstības pirmatnējo etapu, kas sākās uzreiz pēc ledāju aizplūšanas — pirms aptuveni 11 000 gadiem.

Bagātīgas sanesu plūsmas dēļ upes līmenis bija 10 metrus augstāks par esošo, jo sanesu (galvenokārt smalkas smilts) apstākļos dziļuma erozija bija neizteikta. Trešās virspalu terases atsegumi ir raksturīgi visai Gaujas senlejai, kas lejtecē savienojas ar Baltijas seno baseinu — Baltijas ledus ezera krasta līnija.

Upes sānu erozijas rezultātā ik gadu notiek atsegumu atjaunošanās (paplašināšanās), nobrūkot atsevišķām vietām no krasta kopā ar uz tās augošajiem kokiem. Pēc aptuvena novērtējuma stāvā krasta krauja atkāpjas ar ātrumu, kas nepārsniedz 0,5 metrus gadā.

Devona smilšakmeņu iežus vislabāk var aplūkot braucot ar laivu, taču arī no stāvā krasta paveras iespaidīgs skats.

Teritorija 

Atrodas Valmierā pie Jāņa Daliņa stadiona. Dabas pieminekļa platība ir 20,95 ha.

No 19. gs. 70. gadiem šī ir iecienīta atpūtas vieta, kur tikušies Valmieras skolotāju semināra audzēkņi un pasniedzēji, kā arī šeit sanākuši nelegāli grupējumi un latviešu revolucionāri. 1930. gada krīzes laikā bezdarbniekiem bija jāved grants un akmeņi, lai nostiprinātu ceļu no Valmieras Sv. Sīmaņa baznīcas līdz stāvajiem krastiem gar Gauju. Padomju Savienības laikā  šī vieta tika īpaši atzīmēta tūrisma ceļvežos, jo to bija apmeklējis ASV komunistu partijas dibinātājs Džons Rīds.

Šobrīd Gaujas stāvajos krastos ierīkots Sajūtu parks ar baskāju taku, kuras garums ir 2,7 kilometri. Dabas taka ir papildināta ar dažādiem koordinācijas elementiem, kāpnēm un laipām. Sajūtu parkā ir labiekārtota infrastruktūra, kā arī pieejami dažādi tūrisma piedāvājumi gan individuāliem, gan grupu apmeklējumiem.

Atsauces

Ārējās saites 
 http://www.voc.lv/sajutu-parks

Valmiera
Latvijas iežu atsegumi
Gaujas stāvie krasti ( bieži saukti arī par Valmieras stāvajiem krastiem ) ir vairākus simtus metrus garšmetrus augsts krasta atsegums Valmierā . Gaujas stāvie krasti ir Valsts nozīmes aizsargājamais ģeoloģiskais un ģeomorfiskais dabas piemineklis , kas ir pilnīgākais trešās virspalu terases nogulumu atsegums Gaujas senlejā . Šī ir īpaša vieta Gaujas krastā , ko iemīļojuši ne tikai vietējie iedzīvotāji , bet arī tūristi jau no gs. gadiem . gadā Gaujas stāvo krastu teritorijā Vidzemes Olimpiskais centrs atklāja Gaujas stāvo krastu Sajūtu parku . Gaujmalas krastos bieži sastopamas krastu čurkstes un strauta zilspāres . Vispārējs raksturojums Teritorija ir izvietojusies Gaujas trešās virspalu terases malā , Gaujas senlejas augšgalā , Burtnieka līdzenumā , Ziemeļvidzemes zemienē . To veido Gaujas otrās un trešās virspalu terases segmenti ar trešās virspalu terases nogulumu atsegumiem upes krastā - upes nogulumi ar tiem raksturīgiem gultnes un palienes slāņiem un slāņojuma struktūrām . Nogulumi raksturo Gaujas ielejas attīstības pirmatnējo etapu , kas sākās uzreiz pēc ledāju aizplūšanas — pirms aptuveni 000 gadiem . Bagātīgas sanesu plūsmas dēļ upes līmenis bijametrus augstāks par esošo , jo sanesu ( galvenokārt smalkas smilts ) apstākļos dziļuma erozija bija neizteikta . Trešās virspalu terases atsegumi ir raksturīgi visai Gaujas senlejai , kas lejtecē savienojas ar Baltijas seno baseinu — Baltijas ledus ezera krasta līnija . Upes sānu erozijas rezultātā ik gadu notiek atsegumu atjaunošanās ( paplašināšanās ) , nobrūkot atsevišķām vietām no krasta kopā ar uz tās augošajiem kokiem . Pēc aptuvena novērtējuma stāvā krasta krauja atkāpjas ar ātrumu , kas nepārsniedz5 metrus gadā . Devona smilšakmeņu iežus vislabāk var aplūkot braucot ar laivu , taču arī no stāvā krasta paveras iespaidīgs skats . Teritorija Atrodas Valmierā pie Jāņa Daliņa stadiona . Dabas pieminekļa platība ir95 ha . No gs. gadiem šī ir iecienīta atpūtas vieta , kur tikušies Valmieras skolotāju semināra audzēkņi un pasniedzēji , kā arī šeit sanākuši nelegāli grupējumi un latviešu revolucionāri . gada krīzes laikā bezdarbniekiem bija jāved grants un akmeņi , lai nostiprinātu ceļu no Valmieras Sv. Sīmaņa baznīcas līdz stāvajiem krastiem gar Gauju . Padomju Savienības laikā šī vieta tika īpaši atzīmēta tūrisma ceļvežos , jo to bija apmeklējis ASV komunistu partijas dibinātājs Džons Rīds . Šobrīd Gaujas stāvajos krastos ierīkots Sajūtu parks ar baskāju taku , kuras garums ir7 kilometri . Dabas taka ir papildināta ar dažādiem koordinācijas elementiem , kāpnēm un laipām . Sajūtu parkā ir labiekārtota infrastruktūra , kā arī pieejami dažādi tūrisma piedāvājumi gan individuāliem , gan grupu apmeklējumiem . Atsauces Ārējās saites http://www.voc.lv/sajutu-parks Valmiera Latvijas iežu atsegumi