Azur (pavadonis)
Azur bija Rietumvācijas pirmais pavadonis. Tas orbītā tika palaists 1969. gada novembrī un tika izmantots radiācijas joslu, Saules daļiņu un ziemeļblāzmu pētījumiem. Pavadonis darbojās līdz 1970. gada jūnijam.

Zinātniskā aparatūra 
Kosmiskā aparāta zinātniskie uzdevumi bija šādi:
 skenēt iekšējās zonas protonu un elektronu enerģijas spektru,
 izmērīt elektronu plūsmas enerģijas, kas lielākas par 40 keV, kas ir paralēlas, antiparalēlas un perpendikulāras spēka magnētiskajām līnijām virs ziemeļblāzmu zonas, un izmērīt saistīto optisko emisiju,
 fiksēt saules protonus.

Azur bija 7 instrumenti ar masu 17 kg:
 plūsmas vārtu magnetometrs
 protonu alfa teleskops
 protonu teleskops
 protonu elektronu detektors
 Geigera caurulīšu elektronu skaitītāji
 Geigera—Millera skaitītājs
 ziemeļblāzmas fotometri

Pirmsstarta vēsture 
1965. gada 17. jūlijā Vācijas Federālā Zinātnisko pētījumu ministrija (Bundesministerium für wissenschaftliche Forschung, BMwF) noslēdza sadarbības līgumu  ar ASV NASA ar mērķi, lai orbītā palaistu Vācijas zinātnisko pavadoni Zemes iekšējo radiācijas joslu pētīšanai. ASV nodrošinātu nesējraķeti, pavadoņa palaišanu, sekošanu kosmiskajam aparātam un datu uztveršanu, kā arī BMwF personāla apmācību.

1966. gada jūnijā NASA kosmiskajam aparātam deva nosaukumu GRS-A (German Research Satellite-A). 1968. gada sākumā BMwF pavadonim izvēlējās nosaukumu Azur, kas nozīmē "zilās debesis". Oficiāli pavadonis ieguva nosaukumu Azur pēc palaišanas.

Lidojuma gaita 
Azur tika palaists  01:52 UTC ar nesējraķeti Scout B no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta kompleksa SLC-5.

Aptuveni 24 stundas pēc starta orbītā izveidojās vadības sistēmas nestabilitāte, kas periodiski saglabājās visā lidojuma laikā. Lentes ierakstītājs sabojājās 8. decembrī. Pirms šīs kļūmes Vācijas projekta birojs bija aprēķinājis, ka 85 — 90 % Saules fizikas instrumentu darbojās normāli.

1970. gada jūlija sākumā sabojājās kosmiskā aparāta telemetrijas sistēma. 29. jūlijā sakari ar pavadoni pārtrūka, un tos neizdevās atjaunot.

Ārējās saites 
 35 Jahre AZUR - Am 08. November 1969 startete Deutschlands erster Forschungssatellit DLR, 2004-11-05 
 Azur (GRS 1) Gunter Dirk Krebs 
 Azur David Darling Encyclopedia

Vācijas kosmiskie aparāti
Valstu pirmie Zemes mākslīgie pavadoņi
Azur bija Rietumvācijas pirmais pavadonis . Tas orbītā tika palaists gada novembrī un tika izmantots radiācijas joslu , Saules daļiņu un ziemeļblāzmu pētījumiem . Pavadonis darbojās līdz gada jūnijam . Zinātniskā aparatūra Kosmiskā aparāta zinātniskie uzdevumi bija šādi : skenēt iekšējās zonas protonu un elektronu enerģijas spektru , izmērīt elektronu plūsmas enerģijas , kas lielākas parkeV , kas ir paralēlas , antiparalēlas un perpendikulāras spēka magnētiskajām līnijām virs ziemeļblāzmu zonas , un izmērīt saistīto optisko emisiju , fiksēt saules protonus . Azur bijainstrumenti ar masukg : plūsmas vārtu magnetometrs protonu alfa teleskops protonu teleskops protonu elektronu detektors Geigera caurulīšu elektronu skaitītāji Geigera —Millera skaitītājs ziemeļblāzmas fotometri Pirmsstarta vēsture 1965. gada jūlijā Vācijas Federālā Zinātnisko pētījumu ministrija ( Bundesministerium für wissenschaftliche Forschung , BMwF ) noslēdza sadarbības līgumu ar ASV NASA ar mērķi , lai orbītā palaistu Vācijas zinātnisko pavadoni Zemes iekšējo radiācijas joslu pētīšanai . ASV nodrošinātu nesējraķeti , pavadoņa palaišanu , sekošanu kosmiskajam aparātam un datu uztveršanu , kā arī BMwF personāla apmācību . 1966. gada jūnijā NASA kosmiskajam aparātam deva nosaukumu GRS- A ( German Research Satellite-A ) . gada sākumā BMwF pavadonim izvēlējās nosaukumu Azur , kas nozīmē " zilās debesis " . Oficiāli pavadonis ieguva nosaukumu Azur pēc palaišanas . Lidojuma gaita Azur tika palaists 52 UTC ar nesējraķeti Scout B no Vandenberga Gaisa spēku bāzes starta kompleksa SLC -5. Aptuvenistundas pēc starta orbītā izveidojās vadības sistēmas nestabilitāte , kas periodiski saglabājās visā lidojuma laikā . Lentes ierakstītājs sabojājās decembrī . Pirms šīs kļūmes Vācijas projekta birojs bija aprēķinājis , ka — % Saules fizikas instrumentu darbojās normāli . 1970. gada jūlija sākumā sabojājās kosmiskā aparāta telemetrijas sistēma . jūlijā sakari ar pavadoni pārtrūka , un tos neizdevās atjaunot . Ārējās saites Jahre AZUR - Am Novemberstartete Deutschlands erster Forschungssatellit DLR,05 Azur ( GRSGunter Dirk Krebs Azur David Darling Encyclopedia Vācijas kosmiskie aparāti Valstu pirmie Zemes mākslīgie pavadoņi