Cilvēka ķermenis
Cilvēka ķermenis ir cilvēka organisms tā ārējās fiziskās formās un izpausmēs. Ķermeņa pamatā ir skelets, kas lielā mērā arī nosaka cilvēka ķermeņa ārējās fiziskās formas. Ķermeņa izskatu nosaka arī muskuļaudu un taukaudu daudzums un izvietojums, kā arī hormoni. Vidējais cilvēka ķermeņa garums ir 1,7—1,8 m vīriešiem un 1,6—1,7 m sievietēm.

No ķīmijas viedokļa cilvēka ķermeni veido 65% skābeklis, 19% ogleklis, 10% ūdeņradis, 3% slāpeklis un 3% citas vielas. Visizplatītākais ķīmiskais savienojums cilvēka ķermenī ir ūdens (tas veido aptuveni 60% no visas ķermeņa masas).

Zinātni, kas nodarbojas ar ķermeņa pētīšanu, sauc par cilvēka anatomiju.

Atsauces

Ārējās saites 

Cilvēka anatomija
Cilvēka ķermenis ir cilvēka organisms tā ārējās fiziskās formās un izpausmēs . Ķermeņa pamatā ir skelets , kas lielā mērā arī nosaka cilvēka ķermeņa ārējās fiziskās formas . Ķermeņa izskatu nosaka arī muskuļaudu un taukaudu daudzums un izvietojums , kā arī hormoni . Vidējais cilvēka ķermeņa garums ir7— 1,8 m vīriešiem un6—1,7 m sievietēm . No ķīmijas viedokļa cilvēka ķermeni veido skābeklis , ogleklis , ūdeņradis , slāpeklis un citas vielas . Visizplatītākais ķīmiskais savienojums cilvēka ķermenī ir ūdens ( tas veido aptuveni no visas ķermeņa masas ) . Zinātni , kas nodarbojas ar ķermeņa pētīšanu , sauc par cilvēka anatomiju . Atsauces Ārējās saites Cilvēka anatomija