Gagauzi
Gagauzi (gagauzu: Gagauzlar) ir apmēram 240 000 cilvēku liela pie tjurku valodu saimes piederošā valodā runājoša pareizticīgo tauta, kuras lielākā daļa (147 500) dzīvo Moldovā, kur pastāv Gagauzijas autonomā teritoriālā vienība. Lielas gagauzu grupas dzīvo arī Ukrainā, Bulgārijā, Turcijā un Krievijā.

Izcelsme 
Gagauzu etniskā izcelsme ir tik neskaidra, ka par to ir pastāvējušas vismaz 20 dažādas teorijas. Pamatā tiek uzskatīts, ka viņi cēlušies no tjurku valodās runājušajiem protobulgāriem vai kumāniem. Cita hipotēze gagauzu izcelsmi saista ar turku valodu pārņēmušiem Balkānu bulgāriem.

Valoda 
Gagauzu valoda pieder pie tās pašas tjurku valodu grupas kā azerbaidžāņu valoda, turku valoda un turkmēņu valoda.
Gagauzu valoda ir īpaši tuva Balkānu tjurku dialektiem, kuros runā Grieķijā, ziemeļaustrumu Bulgārijā, kā arī Kumanovas un Bitolas apkārtnē Ziemeļmaķedonijā.

Nonākšana Besarābijā 
Pēc 1806.-1812. gada krievu-turku kara Krievijas Impērija anektēja Moldāvijas austrumu daļu līdz Prutas upei un izveidoja Besarābijas guberņu. Lai nodrošinātu savu kontroli pār jauniegūto teritoriju, īpaši tās dienvidu daļu (Budžaku), no tās tika padzīti vairākus gadsimtus šeit dzīvojušie Nogaju turki, kas tika piespiesti pārcelties uz Krimu, Azovu un Stavropoli. Viņu vietā no 1812. līdz 1846. gadam šeit tika nomitināti tūkstošiem pareizticīgo gagauzu un bulgāru no Osmaņu impērijas pakļautībā esošās Dobrudžas.

Autonomija 

Haotiskajā PSRS sabrukuma periodā gagauzu aktīvisti 1989. gadā nobalsoja par autonomas gagauzu republikas izveidošanu. Baidoties no moldāvu nacionālisma, 1991. martā gagauzi nobalsoja par PSRS saglabāšanu un atbalstīja 1991. gada augusta PSRS valsts apvērsuma mēģinājumu, tādējādi vēl vairāk pasliktinot attiecības ar Moldovas valdību.

1991. gada 19. augustā Gagauzijas Republika pasludināja savu neatkarību. Politiskajai situācijai nostabilizējoties, 1994. gada 23. decembrī Moldovas parlaments pieņēma lēmumu par autonomijas piešķiršanu gagauziem, kā arī, teorētiskā Moldovas un Rumānijas apvienošanās gadījumā, dot tiem iespēju lemt par atdalīšanos no Moldovas. Tika izveidota Gagauzijas autonomā teritoriālā vienība, kurā par valsts valodām izmanto gagauzu, krievu un rumāņu valodas, taču visplašāk lietotā ir krievu valoda.

Atsauces 

Moldovas tautas
Tjurki
Gagauzi ( gagauzu : Gagauzlar ) ir apmēram 000 cilvēku liela pie tjurku valodu saimes piederošā valodā runājoša pareizticīgo tauta , kuras lielākā daļa500 ) dzīvo Moldovā , kur pastāv Gagauzijas autonomā teritoriālā vienība . Lielas gagauzu grupas dzīvo arī Ukrainā , Bulgārijā , Turcijā un Krievijā . Izcelsme Gagauzu etniskā izcelsme ir tik neskaidra , ka par to ir pastāvējušas vismazdažādas teorijas . Pamatā tiek uzskatīts , ka viņi cēlušies no tjurku valodās runājušajiem protobulgāriem vai kumāniem . Cita hipotēze gagauzu izcelsmi saista ar turku valodu pārņēmušiem Balkānu bulgāriem . Valoda Gagauzu valoda pieder pie tās pašas tjurku valodu grupas kā azerbaidžāņu valoda , turku valoda un turkmēņu valoda . Gagauzu valoda ir īpaši tuva Balkānu tjurku dialektiem , kuros runā Grieķijā , ziemeļaustrumu Bulgārijā , kā arī Kumanovas un Bitolas apkārtnē Ziemeļmaķedonijā . Nonākšana Besarābijā Pēc - 1812. gada krievu -turku kara Krievijas Impērija anektēja Moldāvijas austrumu daļu līdz Prutas upei un izveidoja Besarābijas guberņu . Lai nodrošinātu savu kontroli pār jauniegūto teritoriju , īpaši tās dienvidu daļu ( Budžaku ) , no tās tika padzīti vairākus gadsimtus šeit dzīvojušie Nogaju turki , kas tika piespiesti pārcelties uz Krimu , Azovu un Stavropoli . Viņu vietā no līdz gadam šeit tika nomitināti tūkstošiem pareizticīgo gagauzu un bulgāru no Osmaņu impērijas pakļautībā esošās Dobrudžas . Autonomija Haotiskajā PSRS sabrukuma periodā gagauzu aktīvisti gadā nobalsoja par autonomas gagauzu republikas izveidošanu . Baidoties no moldāvu nacionālisma , martā gagauzi nobalsoja par PSRS saglabāšanu un atbalstīja gada augusta PSRS valsts apvērsuma mēģinājumu , tādējādi vēl vairāk pasliktinot attiecības ar Moldovas valdību . 1991. gada augustā Gagauzijas Republika pasludināja savu neatkarību . Politiskajai situācijai nostabilizējoties , gada decembrī Moldovas parlaments pieņēma lēmumu par autonomijas piešķiršanu gagauziem , kā arī , teorētiskā Moldovas un Rumānijas apvienošanās gadījumā , dot tiem iespēju lemt par atdalīšanos no Moldovas . Tika izveidota Gagauzijas autonomā teritoriālā vienība , kurā par valsts valodām izmanto gagauzu , krievu un rumāņu valodas , taču visplašāk lietotā ir krievu valoda . Atsauces Moldovas tautas Tjurki