1609. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1609. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, bet dienviddaļā Grobiņas apgabals, kas nebija pakļauti Kurzemes hercogistei. Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu—zviedru kara pirmā kampaņa.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

Notikumi Latvijas teritorijā

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Hercogs Frīdrihs Bauskai dāvināja zīmogu ar lauvas attēlu, tāpēc šo gadu uzskata par oficiālu pilsētas statusa piešķiršanu.
 Poļu karavadonis Jans Hodkēvičs sakāva Mansfelda komandēto karaspēku, ieņēma Daugavas grīvu un rezultātā zviedri zaudēja savu pēdējo atbalsta punktu pie Daugavas.
 Ēveles evaņģēliski luteriskajai baznīcai ērģeļmeistars Šteins uzbūvēja ērģeles.
 Celta Ēveles mācītājmuiža.
 Par Cēsu vaivadu kļuva Kšištofs Sluška.
 Tika izdota Livonijas ordinācija.
 Sigismunds III reabilitēja Dāvidu Hilhenu.

Janvāris 
 janvāris — Kurzemes hercogs Vilhelms apprecējās ar Prūsijas hercogistes princesi Sofiju, kā sievas pūru saņemot Prūsijai ieķīlāto Grobiņas apgabalu.

Marts 
 13. marts — Prūsijas hercogistes valdība Kēnigsbergā izdeva apliecinājumu, ka hercogs Vilhelms ir samaksājis 50 000 guldeņu ķīlas naudas par Grobiņas apgabalu. Šis Vilhelmam izsniegtais dokuments nodrošināja Kurzemes hercogu tiesības pret iespējamām Prūsijas pretenzijām nākotnē. Bet faktiski tā ir princeses Sofijas, kā hercoga Vilhelma sievas pūra daļa.
 23. marts — poļu karakuģi sakāva zviedrus  Salacgrīvas kaujā.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši 
 22. marts — Jans II Kazimirs Vāsa, Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, kā arī nominālais Livonijas lielhercogs (miris 1672.)
 Reinholds Rādemāhers (Reinhold Rademacher) — uzņēmējs.

Miruši 
Henrihs Volfs — Rīgas monētu meistars

Attēlu galerija 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , bet dienviddaļā Grobiņas apgabals , kas nebija pakļauti Kurzemes hercogistei . Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu — zviedru kara pirmā kampaņa . Valdnieki Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers , bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers . Notikumi Latvijas teritorijā Nezināms laiks vai visa gada laikā Hercogs Frīdrihs Bauskai dāvināja zīmogu ar lauvas attēlu , tāpēc šo gadu uzskata par oficiālu pilsētas statusa piešķiršanu . Poļu karavadonis Jans Hodkēvičs sakāva Mansfelda komandēto karaspēku , ieņēma Daugavas grīvu un rezultātā zviedri zaudēja savu pēdējo atbalsta punktu pie Daugavas . Ēveles evaņģēliski luteriskajai baznīcai ērģeļmeistars Šteins uzbūvēja ērģeles . Celta Ēveles mācītājmuiža . Par Cēsu vaivadu kļuva Kšištofs Sluška . Tika izdota Livonijas ordinācija . Sigismunds III reabilitēja Dāvidu Hilhenu . Janvāris janvāris — Kurzemes hercogs Vilhelms apprecējās ar Prūsijas hercogistes princesi Sofiju , kā sievas pūru saņemot Prūsijai ieķīlāto Grobiņas apgabalu . Marts marts — Prūsijas hercogistes valdība Kēnigsbergā izdeva apliecinājumu , ka hercogs Vilhelms ir samaksājis 000 guldeņu ķīlas naudas par Grobiņas apgabalu . Šis Vilhelmam izsniegtais dokuments nodrošināja Kurzemes hercogu tiesības pret iespējamām Prūsijas pretenzijām nākotnē . Bet faktiski tā ir princeses Sofijas , kā hercoga Vilhelma sievas pūra daļa . marts — poļu karakuģi sakāva zviedrus Salacgrīvas kaujā . Kultūra Zinātne Dzimuši marts — Jans II Kazimirs Vāsa , Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs , kā arī nominālais Livonijas lielhercogs ( miris ) Reinholds Rādemāhers ( Reinhold Rademacher ) — uzņēmējs . Miruši Henrihs Volfs — Rīgas monētu meistars Attēlu galerija Latvija Notikumi Latvijā pēc gada