Ūlava V Zeme
Ūlava V Zeme () ir neapdzīvots dabas apgabals Špicbergenas austrumos, Svalbārā. Tās galveno daļu veido ap 60 km gara un līdz 73 km plata pussala, ko ziemeļos apskalo Hinlopena šaurums, bet dienvidos — Stūrfjorda atzars Džinevras līcis. Ziemeļrietumos  Ūlava V Zeme robežojas ar Nīfrīzlandi, bet dienvidrietumos — ar Sebaina Zemi un Binsova Zemi. Nosaukta par godu Norvēģijas karalim Ūlavam V. 

Krasta līnija izrobota, daudz nelielu līču un fjordu. Ziemeļu piekrastē daudz salu, no kurām lielākā ir Vilhelma sala. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Černiševa kalns (1397m vjl) zemes ziemeļrietumos. Teritorijas lielāko daļu klāj ledāji, galvenokārt Kongsfonna (4150 km²), kas ir Norvēģijas otrs lielākais ledājs. Zemes ziemeļaustrumu piekrasti aizņem Ziemeļaustrumu Svalbāras dabas rezervāts.

Atsauces 

Špicbergena
Ūlava V Zeme ( ) ir neapdzīvots dabas apgabals Špicbergenas austrumos , Svalbārā . Tās galveno daļu veido apkm gara un līdzkm plata pussala , ko ziemeļos apskalo Hinlopena šaurums , bet dienvidos — Stūrfjorda atzars Džinevras līcis . Ziemeļrietumos Ūlava V Zeme robežojas ar Nīfrīzlandi , bet dienvidrietumos — ar Sebaina Zemi un Binsova Zemi . Nosaukta par godu Norvēģijas karalim Ūlavam V. Krasta līnija izrobota , daudz nelielu līču un fjordu . Ziemeļu piekrastē daudz salu , no kurām lielākā ir Vilhelma sala . Reljefs kalnains , augstākā virsotne ir Černiševa kalns vjl ) zemes ziemeļrietumos . Teritorijas lielāko daļu klāj ledāji , galvenokārt Kongsfonnakm² ) , kas ir Norvēģijas otrs lielākais ledājs . Zemes ziemeļaustrumu piekrasti aizņem Ziemeļaustrumu Svalbāras dabas rezervāts . Atsauces Špicbergena