Jevgēnija Kerbedža
Jevgēnija Kerbedža (, 1855-1946) bija poļu mecenāte, Riebiņu muižas un Lūznavas muižas īpašniece. Varšavas goda pilsone (1929).

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1855. gadā Pēterburgā lietuviešu izcelsmes inženiera  ģenerālmajora Staņislava Kerbedža (1810—1899) un viņa sievas Marijas, dzimušas Janovskas, ģimenē. Viņas tēvs tajā laikā bija viens no dzelzceļa līnijas Pēterburga—Varšava būvniecības vadītājiem. 
Pēc tēva nāves 1899. gadā viņa kļuva par Riebiņu un Lūznavas muižu īpašnieci. Jau 19. gadsimta beigās viņa lika kapitāli izremontēt Riebiņu muižas pili un tajā pēc 1904. gada izmitināja poļu gleznotājus Staņislavu Maslovski, Marianu Tšebiņski (Trzebiński), Konrādu Kržižanovski un tēlnieci Jūliju Stabrovsku. 1905. gadā viņa uzsāka un 1911. gadā pabeidza Lūznavas muižas pils ("sarkanās mājas") būvniecības darbus. Tajā vasaras pavadījis gleznotājs Kazimirs Stabrovskis (1869-1929). 

Kopš 1909. gada pārsvarā dzīvoja Romā. 1914. gadā viņa atdāvināja Varšavas pilsētai ēku publiskās bibliotēkas iekārtošanai, ēkas mākslas skolai un Tautas mākslas muzeja ierīkošanai, kā arī 1915. gadā finansēja psihiatriskās slimnīcas iekārtošanu Drevnicā (Drewnica) pie Varšavas. Pēc Pirmā pasaules kara viņai 1929. gadā piešķīra Varšavas goda pilsones nosaukumu.   

Mirusi 1946. gada 10. jūlijā Romā. Apglabāta blakus tēvam Varšavā.

Apbalvojumi 
 Polijas Atdzimšanas ordeņa (Polonia Restituta) kavaliera krusts (1923)

Atsauces 

Sanktpēterburgā dzimušie
Polijas cilvēki
Jevgēnija Kerbedža ( , bija poļu mecenāte , Riebiņu muižas un Lūznavas muižas īpašniece . Varšavas goda pilsone Dzīvesgājums Dzimusi gadā Pēterburgā lietuviešu izcelsmes inženiera ģenerālmajora Staņislava Kerbedža1899 ) un viņa sievas Marijas , dzimušas Janovskas , ģimenē . Viņas tēvs tajā laikā bija viens no dzelzceļa līnijas Pēterburga —Varšava būvniecības vadītājiem . Pēc tēva nāves gadā viņa kļuva par Riebiņu un Lūznavas muižu īpašnieci . Jau gadsimta beigās viņa lika kapitāli izremontēt Riebiņu muižas pili un tajā pēc gada izmitināja poļu gleznotājus Staņislavu Maslovski , Marianu Tšebiņski ( Trzebiński ) , Konrādu Kržižanovski un tēlnieci Jūliju Stabrovsku . gadā viņa uzsāka un gadā pabeidza Lūznavas muižas pils ( " sarkanās mājas " ) būvniecības darbus . Tajā vasaras pavadījis gleznotājs Kazimirs Stabrovskis Kopš gada pārsvarā dzīvoja Romā . gadā viņa atdāvināja Varšavas pilsētai ēku publiskās bibliotēkas iekārtošanai , ēkas mākslas skolai un Tautas mākslas muzeja ierīkošanai , kā arī gadā finansēja psihiatriskās slimnīcas iekārtošanu Drevnicā ( Drewnica ) pie Varšavas . Pēc Pirmā pasaules kara viņai gadā piešķīra Varšavas goda pilsones nosaukumu . Mirusi gada jūlijā Romā . Apglabāta blakus tēvam Varšavā . Apbalvojumi Polijas Atdzimšanas ordeņa ( Polonia Restituta ) kavaliera krusts Atsauces Sanktpēterburgā dzimušie Polijas cilvēki