Jānis Imaks
Jānis Imaks (miris 1919) bija latviešu strēlnieku virsnieks, 8. Valmieras latviešu strēlnieku bataljona pirmais komandieris.

Dzīvesgājums 
1904. gadā Imaks beidza Viļņas junkurskolu, dienēja Viļņas apkārtnē stacionētajā 107. Troickas kājnieku pulkā (). 
Pirmā pasaules kara sākumā štābkapteiņa pakāpē piedalījās kaujās 107. Troickas kājnieku pulka sastāvā. No 1915. gada 1. decembra līdz 1916. gada aprīlim kapteiņa pakāpē vadīja 8. Valmieras latviešu strēlnieku bataljona formēšanu.  

1916. gada maijā viņu paaugstināja par apakšpulkvedi un jūnijā iecēla par Valmieras latviešu strēlnieku bataljona saimniecības daļas priekšnieku, 1916. gada decembrī — 1917. gada janvārī viņš 8. Valmieras latviešu strēlnieku pulka sastāvā piedalījās Ziemassvētku kaujās, 1917. gada septembra sākumā — kaujā pie Mazās Juglas, pēc tam demobilizējās.

Latvijas brīvības cīņu sākumā 1918. gadā decembrī viņš bija Rīgas 1. latviešu landesvēra rotas pirmais komandieris, Latvijas Pagaidu valdības bruņoto spēku Latgales apsardzības apgabala priekšnieks. Pēc Rīgas zaudēšanas (pēc Padomju Latvijas armijas ienākšanas) 1919. gada janvārī devās uz Liepāju, no kurienes tālāk uz Kijevu, kur miris 1919. gada 18. jūnijā.

Apbalvojumi 
 Sv. Annas ordeņa III šķira (1916)
 Sv. Vladimira ordeņa IV šķira (1917)
 Sv. Jura ordeņa zobens (1917)

Literatūra 
 Latvijas armijas augstākie virsnieki. Rīga: 1998.

Atsauces 

Latviešu strēlnieku virsnieki
Jānis Imaks ( mirisbija latviešu strēlnieku virsnieks , Valmieras latviešu strēlnieku bataljona pirmais komandieris . Dzīvesgājums 1904. gadā Imaks beidza Viļņas junkurskolu , dienēja Viļņas apkārtnē stacionētajā Troickas kājnieku pulkā ( ) . Pirmā pasaules kara sākumā štābkapteiņa pakāpē piedalījās kaujās Troickas kājnieku pulka sastāvā . No gada decembra līdz gada aprīlim kapteiņa pakāpē vadīja Valmieras latviešu strēlnieku bataljona formēšanu . 1916. gada maijā viņu paaugstināja par apakšpulkvedi un jūnijā iecēla par Valmieras latviešu strēlnieku bataljona saimniecības daļas priekšnieku , gada decembrī — gada janvārī viņš Valmieras latviešu strēlnieku pulka sastāvā piedalījās Ziemassvētku kaujās , gada septembra sākumā — kaujā pie Mazās Juglas , pēc tam demobilizējās . Latvijas brīvības cīņu sākumā gadā decembrī viņš bija Rīgas latviešu landesvēra rotas pirmais komandieris , Latvijas Pagaidu valdības bruņoto spēku Latgales apsardzības apgabala priekšnieks . Pēc Rīgas zaudēšanas ( pēc Padomju Latvijas armijas ienākšanas ) gada janvārī devās uz Liepāju , no kurienes tālāk uz Kijevu , kur miris gada jūnijā . Apbalvojumi Sv. Annas ordeņa III šķira Sv. Vladimira ordeņa IV šķira Sv. Jura ordeņa zobens Literatūra Latvijas armijas augstākie virsnieki . Rīga : Atsauces Latviešu strēlnieku virsnieki