Agata Lovīsa de la Mīle
Agata Lovīsa de la Mīle, pirms laulībām Brumengēbere vai Brunnengrēbere (Brumengeber / Brunnengräber) (; dzimusi , mirusi ) bija vācbaltiešu izcelsmes literāte, rakstījusi vāciski un latviski.

Dzimusi Kurzemē, mācītāja Andresa Brumengēbera un Ģetrūdes Elizabetes de la Mīles ģimenē. 1750. gadā apprecējās ar brālēnu, kapteini Kārli Johanu de la Mīlu. 1762. gadā no Tukuma pārcēlās uz Zviedrijas provinci Somiju, kur nodzīvoja līdz mūža galam. Sarakstījās ar citām tālaika personām, piemēram, profesoru Gellertu Leipcigā. Zviedrijas karaļa Gustava III kronēšanai veltījusi darbu Lofqväden. Sūtījusi dzejoļus Kurzemes hercogam Bīronam, tostarp latviešu valodā. Zviedru dzejnieks Juhans Henriks Čelgrēns (Johan Henric Kellgren) nosaucis de la Mīli par "Kurzemes Sapfo".

Ārējās saites 
 Agata Lovīsa de la Mīle Anteckningar om svenska qvinnor 

Latviešu valodā rakstošie
18. gadsimta rakstnieki
Vācbaltieši
Agata Lovīsa de la Mīle , pirms laulībām Brumengēbere vai Brunnengrēbere ( Brumengeber / Brunnengräber ) ( ; dzimusi , mirusi ) bija vācbaltiešu izcelsmes literāte , rakstījusi vāciski un latviski . Dzimusi Kurzemē , mācītāja Andresa Brumengēbera un Ģetrūdes Elizabetes de la Mīles ģimenē . gadā apprecējās ar brālēnu , kapteini Kārli Johanu de la Mīlu . gadā no Tukuma pārcēlās uz Zviedrijas provinci Somiju , kur nodzīvoja līdz mūža galam . Sarakstījās ar citām tālaika personām , piemēram , profesoru Gellertu Leipcigā . Zviedrijas karaļa Gustava III kronēšanai veltījusi darbu Lofqväden . Sūtījusi dzejoļus Kurzemes hercogam Bīronam , tostarp latviešu valodā . Zviedru dzejnieks Juhans Henriks Čelgrēns ( Johan Henric Kellgren ) nosaucis de la Mīli par " Kurzemes Sapfo " . Ārējās saites Agata Lovīsa de la Mīle Anteckningar om svenska qvinnor Latviešu valodā rakstošie 18. gadsimta rakstnieki Vācbaltieši