Radinakanti
Radinakanti (Rhadinacanthus) ir diplakantīdu akantodu ģints. Ģinti 1888. gadā aprakstīja skotu paleontologs Remzi Trakvairs, par pamatu ņemot šveiciešu dabaszinātnieka Luija Agasi 1844. gadā aprakstīto Diplacanthus longispinus. Radinakantu pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā, no rēzeknes līdz burtnieku svītai, Galvenajā devona laukā (Baltija, Ļeņingradas apgabals, Baltkrievija), Skotijā un Orkneju salās. Šīm zivīm ir zināmas arī veselu ķermeņu fosilijas. Radinakantu ģints tipveida suga ir Rhadinacanthus longispinus.

Apraksts 
Šiem diplakantīdiem peldspuru dzelkšņi ir ar gludu noapaļotu ķīli gar priekšējo malu, kas ar samērā dziļu vagu nodalīts no dzelkšņa plakanās malas ar 0—4 ķīļiem. Lāpstiņas aizmugurējā mala ir šaura.

Zvīņu vainagi ornamentēti ar paralēliem vai saplūstošiem ķīļiem, kas atiet atpakaļ no vainaga priekšējās malas. Vainagu aizmugurējās sānu malas parasti ir zobainas. Vainagu veido līdz sešām viena otrai uzguļošas augšanas zonas, kas sastāv no mezodentīna ar gariem zarojošiem kanāliem, kas radiāli atiet no lakūnu paplašinājumiem.

Sistemātika 
 ģints: Rhadinacanthus Traquair, 1888
 suga: Rhadinacanthus balticus Gross, 1973
 suga: Rhadinacanthus deltosquamosus Pinakhina et Märss, 2018
 suga: Rhadinacanthus longispinus (Agassiz, 1844)
 suga: Rhadinacanthus multisulcatus Valiukevičius, 1988
 suga: Rhadinacanthus primaris Valiukevičius, 1986

Atsauces 

Diplakantīdas
Radinakanti ( Rhadinacanthus ) ir diplakantīdu akantodu ģints . Ģinti gadā aprakstīja skotu paleontologs Remzi Trakvairs , par pamatu ņemot šveiciešu dabaszinātnieka Luija Agasi gadā aprakstīto Diplacanthus longispinus . Radinakantu pārstāvji bija izplatīti vidusdevonā , no rēzeknes līdz burtnieku svītai , Galvenajā devona laukā ( Baltija , Ļeņingradas apgabals , Baltkrievija ) , Skotijā un Orkneju salās . Šīm zivīm ir zināmas arī veselu ķermeņu fosilijas . Radinakantu ģints tipveida suga ir Rhadinacanthus longispinus . Apraksts Šiem diplakantīdiem peldspuru dzelkšņi ir ar gludu noapaļotu ķīli gar priekšējo malu , kas ar samērā dziļu vagu nodalīts no dzelkšņa plakanās malas ar4 ķīļiem . Lāpstiņas aizmugurējā mala ir šaura . Zvīņu vainagi ornamentēti ar paralēliem vai saplūstošiem ķīļiem , kas atiet atpakaļ no vainaga priekšējās malas . Vainagu aizmugurējās sānu malas parasti ir zobainas . Vainagu veido līdz sešām viena otrai uzguļošas augšanas zonas , kas sastāv no mezodentīna ar gariem zarojošiem kanāliem , kas radiāli atiet no lakūnu paplašinājumiem . Sistemātika ģints : Rhadinacanthus Traquair , suga : Rhadinacanthus balticus Gross , suga : Rhadinacanthus deltosquamosus Pinakhina et Märss , suga : Rhadinacanthus longispinus ( Agassiz , suga : Rhadinacanthus multisulcatus Valiukevičius , suga : Rhadinacanthus primaris Valiukevičius , Atsauces Diplakantīdas