Aknu sūnas
Aknu sūnas (Hepaticophyta) ir sūnaugu nodalījums (atsevišķos avotos klase) ar vāji attīstītu protonēmu. Aknu sūnas ir izplatītas pa visu pasauli, īpaši tropos. Kopā apmēram 10 000 sugu, Latvijā sastopamas ap 100 sugām. Agrāk aknu sūnas tika pieskaitītas pie lapu sūnām (Bryophyta).

Apraksts 
Lapoņveidīgajām formām protonēma parasti ir īsa, pavedienveidīga, bet lapainajām formām — daudzšūnu, ļoti daudzveidīgas. Vairumam aknu sūnu ķermeņa kājvielu šūnas satur eļļas ķermenīšus, kas sastāv no viena vai vairākiem ēterisko eļļu pilieniem, kurus apņem membrāna.

Sporu vācelītē sporu mātšūnām, nevienādi daloties, attīstās sporas un elatēras — gari izstieptas, sterilas, higroskopiskas šūnas, kuru funkcija ir sporu izsvaidīšana.

Veģetatīvi aknu sūnas vairojas ar lapoņa daļām, vairķermeņiem, vairpumpuriem un vairzariņiem, kas atdalās no mātes auga. Tām ir liela veģetatīvās vairošanās un reģenerācijas spēja. Tādēļ tās plaši izplatās un aug lielās grupās vai audzēs.

Ekoloģija 
Aknu sūnas izplatītas visās klimatiskajās joslās, arī augstu kalnos. Apdzīvo galvenokārt mitras, ēnainas vietas. Nedaudzas sugas ir kserofītiskas un aug uz koku stumbriem, akmeņiem u.c. Ar īpašām ierīcēm tās var uzkrāt ūdeni vai arī uz laiku izžūt līdz gaissausam stāvoklim. Tropu mežos ir epifilas sugas, kas aug uz mūžzaļu koku lapām.

Sistemātika 
Aknu sūnu klases un rindas:
 Haplomitriopsida Stotler et Grand.-Stotl., 1977
 Haplomitriales
 Treubiales
 Jungermanniopsida Stotler et Grand.-Stotl., 1977 emend., 2000 — Jungermaniju klase
 Fossombroniales
 Jungermanniales — Jungermaniju rinda
 Metzgeriales — Mecgēriju rinda
 Pallaviciniales
 Pelliales
 Pleuroziales
 Porellales
 Ptilidiales
 † incertae sedis
 Marchantiopsida Cronquist, Takht. et W. Zimm., 1966 — Maršanciju klase
 Blasiales
 Lunulariales
 Marchantiales — Maršanciju rinda
 †Naiaditales
 Neohodgsoniales
 Sphaerocarpales — Lodvācelīšu rinda

(†) — izmirušu organismu grupa.

Ārējās saites 

Pirmsvasas augi
Aknu sūnas ( Hepaticophyta ) ir sūnaugu nodalījums ( atsevišķos avotos klase ) ar vāji attīstītu protonēmu . Aknu sūnas ir izplatītas pa visu pasauli , īpaši tropos . Kopā apmēram 000 sugu , Latvijā sastopamas apsugām . Agrāk aknu sūnas tika pieskaitītas pie lapu sūnām ( Bryophyta ) . Apraksts Lapoņveidīgajām formām protonēma parasti ir īsa , pavedienveidīga , bet lapainajām formām — daudzšūnu , ļoti daudzveidīgas . Vairumam aknu sūnu ķermeņa kājvielu šūnas satur eļļas ķermenīšus , kas sastāv no viena vai vairākiem ēterisko eļļu pilieniem , kurus apņem membrāna . Sporu vācelītē sporu mātšūnām , nevienādi daloties , attīstās sporas un elatēras — gari izstieptas , sterilas , higroskopiskas šūnas , kuru funkcija ir sporu izsvaidīšana . Veģetatīvi aknu sūnas vairojas ar lapoņa daļām , vairķermeņiem , vairpumpuriem un vairzariņiem , kas atdalās no mātes auga . Tām ir liela veģetatīvās vairošanās un reģenerācijas spēja . Tādēļ tās plaši izplatās un aug lielās grupās vai audzēs . Ekoloģija Aknu sūnas izplatītas visās klimatiskajās joslās , arī augstu kalnos . Apdzīvo galvenokārt mitras , ēnainas vietas . Nedaudzas sugas ir kserofītiskas un aug uz koku stumbriem , akmeņiem u.c. Ar īpašām ierīcēm tās var uzkrāt ūdeni vai arī uz laiku izžūt līdz gaissausam stāvoklim . Tropu mežos ir epifilas sugas , kas aug uz mūžzaļu koku lapām . Sistemātika Aknu sūnu klases un rindas : Haplomitriopsida Stotler et Grand . -Stotl. , Haplomitriales Treubiales Jungermanniopsida Stotler et Grand . -Stotl. , emend. , — Jungermaniju klase Fossombroniales Jungermanniales — Jungermaniju rinda Metzgeriales — Mecgēriju rinda Pallaviciniales Pelliales Pleuroziales Porellales Ptilidiales † incertae sedis Marchantiopsida Cronquist , Takht . et W. Zimm. , — Maršanciju klase Blasiales Lunulariales Marchantiales — Maršanciju rinda † Naiaditales Neohodgsoniales Sphaerocarpales — Lodvācelīšu rinda ( † ) — izmirušu organismu grupa . Ārējās saites Pirmsvasas augi