1693. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1693. gada notikumi pašreizējās Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš atradās Kurzemes hercogistē ar autonomijas tiesībām. Vidzemes novads ietilpa Zviedru Vidzemes sastāvā, kas bija Zviedrijas domīnija, bet Latgales novads Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā, kas bija Žečpospolitas province.

Valdnieki 
 Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans III Sobeskis.
 Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers.
 Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Apriņķu reformas gaitā tika likvidēta Kokneses zemes tiesa.
 Apstiprinātas Ventspils audēju amata šrāgas.
 Notika pirmie bruģēšanas darbi Jelgavas tirgus laukumā.
 Mālpilī tika uzcelta skolas ēka.
 Kroņvircavas muižā sākta ierīkot muižas dārzu.
 Pēc Rīgas pilsētas būvmeistara Ruperta Bindenšū meta tika paredzēta Pētera baznīcas portāla realizācija, kas pasūtīta tēlniekam un kokgriezējam Johanam Danielam Šauam, taču viņš darbus vilcinājis un saistības nav pildījis. Rezultātā līgums vēlāk tika lauzts.

Maijs 
 28. maijs — tika anulēts Brandenburgas un Kurzemes hercogistes līgums par kopīgu Tobago salas kolonijas pārvaldīšanu. Līdz ar to faktiski beidzās Kurzemes hercogistes Tobago kolonijas darbība, un to pakāpeniski pārņēma angļi. Bet uz salas esošā kurzemnieku kolonija, ar laiku izira, latviešiem pārceļojot uz apkārtējām salām un, iespējams, arī uz Venecuēlu.

Statistiski dati 
 Rīgas labības eksports: 83 lasti kviešu, 17244 lasti rudzu, 884 lasti miežu, 812 lasti auzu (lasts kviešu — 48 pūri, lasts rudzu 45 pūri, lasts miežu un auzu 60 pūri).

Kultūra 
 Johanam Fišeram tika piešķirts Upsālas Universitātes goda doktora tituls, un viņš atkārtoti pauda ierosinājumu izveidot Rīgā universitāti.

Zinātne

Dzimuši 
 7. februāris — Anna I, Kurzemes un Zemgales hercogiene un Krievijas Impērijas ķeizariene (mirusi 1740).
 23. novembris — Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins, Kurzemes un Zemgales hercogistes politiķis, Dobeles pilskungs, Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā (miris 1758).

Miruši

Attēlu galerija

Atsauces 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi pašreizējās Latvijas teritorijā , kuras Kurzemes un Zemgales novadi atradās Kurzemes hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , kurš atradās Kurzemes hercogistē ar autonomijas tiesībām . Vidzemes novads ietilpa Zviedru Vidzemes sastāvā , kas bija Zviedrijas domīnija , bet Latgales novads Poļu Vidzemes jeb Inflantijas sastāvā , kas bija Žečpospolitas province . Valdnieki Inflantiju pārvaldīja Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Jans III Sobeskis . Kurzemes un Zemgales hercogistē valdīja hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers . Zviedru Vidzemē valdīja Zviedrijas karalis Kārlis XI . Notikumi Nezināms laiks vai visa gada laikā Apriņķu reformas gaitā tika likvidēta Kokneses zemes tiesa . Apstiprinātas Ventspils audēju amata šrāgas . Notika pirmie bruģēšanas darbi Jelgavas tirgus laukumā . Mālpilī tika uzcelta skolas ēka . Kroņvircavas muižā sākta ierīkot muižas dārzu . Pēc Rīgas pilsētas būvmeistara Ruperta Bindenšū meta tika paredzēta Pētera baznīcas portāla realizācija , kas pasūtīta tēlniekam un kokgriezējam Johanam Danielam Šauam , taču viņš darbus vilcinājis un saistības nav pildījis . Rezultātā līgums vēlāk tika lauzts . Maijs maijs — tika anulēts Brandenburgas un Kurzemes hercogistes līgums par kopīgu Tobago salas kolonijas pārvaldīšanu . Līdz ar to faktiski beidzās Kurzemes hercogistes Tobago kolonijas darbība , un to pakāpeniski pārņēma angļi . Bet uz salas esošā kurzemnieku kolonija , ar laiku izira , latviešiem pārceļojot uz apkārtējām salām un , iespējams , arī uz Venecuēlu . Statistiski dati Rīgas labības eksports : lasti kviešu , lasti rudzu , lasti miežu , lasti auzu ( lasts kviešu — pūri , lasts rudzupūri , lasts miežu un auzupūri ) . Kultūra Johanam Fišeram tika piešķirts Upsālas Universitātes goda doktora tituls , un viņš atkārtoti pauda ierosinājumu izveidot Rīgā universitāti . Zinātne Dzimuši februāris — Anna I , Kurzemes un Zemgales hercogiene un Krievijas Impērijas ķeizariene ( mirusi novembris — Hermanis Kristofs Finks fon Finkenšteins , Kurzemes un Zemgales hercogistes politiķis , Dobeles pilskungs , Kurzemes un Zemgales hercogistes kanclers Jelgavā ( miris Miruši Attēlu galerija Atsauces Latvija Notikumi Latvijā pēc gada