Purva tilbīte
Purva tilbīte (Tringa glareola) ir sloku dzimtas (Scolopacidae) Latvijā ligzdojoša tārtiņveidīgo putnu suga. Ģeogrāfisko variāciju nav. Purva tilbītei visradniecīgākās ir dīķa tilbīte (Tringa stagnatilis) un pļavu tilbīte (Tringa totanus). Šo sugu kopējais priekštecis dzīvoja miocēna un pliocēna mijā, apmēram pirms 5—6 miljoniem gadu.

Eiropā aizsargājama putnu suga, iekļauta Eiropas Savienības Putnu direktīvas I pielikumā. Sugas populācija kopumā nav apdraudēta.

Izplatība 

Purva tilbīte ir gājputns. Ligzdo, sākot ar Ziemeļeiropu un Centrāleiropu, areālam turpinoties pāri Sibīrijas centrālajai daļai līdz Anadirai, Kamčatkai, Komandora salām un Ķīnas ziemeļaustrumiem. Reizēm sastopama Aleutu salās. Ziemo tropiskajā un subtropiskajā Āfrikā, Indijā, Dienvidaustrumu Āzijā, Filipīnās, Jaungvinejā un Austrālijā.

Latvijā 
Latvijā purva tilbīte ligzdo pareti, nevienmērīgi, galvenokārt augstajos purvos. Piemēram, Ādažu aizsargājamo ainavu apvidū purva tilbīte ligzdo gan Rampas purvā, gan Ādažu poligona klajumu slapjākajās un zāļainākajās vietās. Atlido aprīlī, aizlido septembrī. Tā ir parastākā tilbīte caurceļošanas laikā.

Izskats 
Purva tilbīte ir neliels, graciozs bridējputns, mazākā no visām tilbītēm. Ķermeņa garums ir 19—23 cm, spārnu plētums 54—57 cm, svars 34—98 g. Mātītes vidēji nedaudz lielākas nekā tēviņi, riesta apspalvojums izaug ātrāk nekā tēviņiem.

Ārēji purva tilbīte ir līdzīga meža tilbītei (Tringa ochropus), bet ir par to gaišāka, smalkāka un ar garākām kājām, arī spārnu iekšpuses ir daudz gaišākas. Purva tilbītes apspalvojums mugurpusē, uz galvas, krūtīm un kakla ir raibumoti brūns, uz vēdera un virsastes balts. Kājas dzeltenīgas. Tai ir salīdzinoši īss un smalks, tumši brūns knābis. Astes gals smalksvītrains. Ārpus vairošanās sezonas apspalvojums kļūst tumšāk brūns un mazāk raibumots, krūtis gaiši pelēkas, mazāk svītrotas, uzacis gaišākas. Jaunie putni līdzīgi pieaugušajiem ārpus vairošanās sezonas, bet brūnais spalvu tonis ir siltāks, raibumi gaiši brūni, krūtis pelēkbrūnas ar smalkām brūnām svītriņām.

Uzvedība 

Purva tilbīte mājo purvos, kūdrājos, mitros, atklātos skujkoku mežos un dažādu ūdenstilpju piekrastēs ar krūmiem un ar vai bez skujkokiem. Ceļošanas laikā mēdz pulcēties lielākos un mazākos bariņos, tad sastopamas dažādos mitrājos, staignājos un jūras piekrastē. Ārpus ligzdošanas sezonas galvenokārt uzturas atklātās, mitrās vietās vai ūdens malā.

Barošanās 
Vasarā purva tilbīte galvenokārt barojas ar sīkiem, līdz 2 cm lieliem bezmugurkaulniekiem (piemēram, kukaiņiem, galvenokārt ūdens, vabolēm, kukaiņu kāpuriem, tārpiem, moluskiem, vēžveidīgajiem, zirnekļiem), arī ar sēklām, aļģēm, zivīm (līdz 2 cm), kurkuļiem un vardēm. Purva tilbīte barību uzlasa, knābā, izurķē vai vienkārši velk knābi cauri ūdenim. Ķer arī lidojošos kukaiņus gaisā. Barību atrod, galvenokārt izmantojot redzi. Barojas seklā ūdenī vai dubļos, retumis peld. Parasti barojas pa vienai vai pāros, novērotas arī nelielas, izklīdušas grupiņas. Barošanās teritoriju var aizsargāt.

Ligzdošana 

Purva tilbītes veido monogāmus pārus, abi dzimumi ligzdošanas vietās ierodas vienlaicīgi. Pāri ligzdo attālināti viens no otra, 1—10 pāri/km², bet meža tundrā līdz 50 īpatņiem/km². Ligzda atrodas zemes iedobē, sūnās vai biezā zālē, retāk uz ciņa vai koku zaros citu putnu veidotā ligzdā (piemēram, mežastrazdu), labi paslēpta. Tās diametrs 8—10 cm, dziļums 4—5 cm. Izklājumā sauss materiāls (sūnas, zāļu stiebri un lapas). Dējumā parasti 4, reizēm 3 gaiši zaļas olas ar tumši brūniem vai violetbrūniem raibumiņiem. Dēšanas intervāls 1—2 dienas. Sezonā viens dējums. Inkubācijas periods ilgst 22—23 dienas. Perē abi vecāki. Cālēni izšķiļas segti ar dūnām, uz muguras uz gaiši brūna vai krēmbalta pamata melni vai brūni raibumiņi, pakausis tumšs, vēders balts. Mazuļi ir ligzdbēgļi un meistarīgi slēpjas no plēsējiem. Kad cālēni sasniedz 7—10 dienu vecumu, par tiem parasti turpina rūpēties tikai tēviņš. Apspalvojums izaug 28—30 dienu vecumā. Dzīves ilgums var sasniegt 11 gadus. Dzimumbriedumu sasniedz gada vecumā.

Atsauces

Ārējās saites 
 Latvijas Daba: purva tilbīte
 Dziedava: Purva tilbīte
 Nature Gate: Wood Sandpiper Tringa glareola
 Environment: Wood Sandpiper
 BirdLife: Wood Sandpiper Tringa glareola

Tilbītes
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Āfrikas putni
Austrālijas putni
Jaungvinejas putni
Purva tilbīte ( Tringa glareola ) ir sloku dzimtas ( Scolopacidae ) Latvijā ligzdojoša tārtiņveidīgo putnu suga . Ģeogrāfisko variāciju nav . Purva tilbītei visradniecīgākās ir dīķa tilbīte ( Tringa stagnatilis ) un pļavu tilbīte ( Tringa totanus ) . Šo sugu kopējais priekštecis dzīvoja miocēna un pliocēna mijā , apmēram pirms6 miljoniem gadu . Eiropā aizsargājama putnu suga , iekļauta Eiropas Savienības Putnu direktīvas I pielikumā . Sugas populācija kopumā nav apdraudēta . Izplatība Purva tilbīte ir gājputns . Ligzdo , sākot ar Ziemeļeiropu un Centrāleiropu , areālam turpinoties pāri Sibīrijas centrālajai daļai līdz Anadirai , Kamčatkai , Komandora salām un Ķīnas ziemeļaustrumiem . Reizēm sastopama Aleutu salās . Ziemo tropiskajā un subtropiskajā Āfrikā , Indijā , Dienvidaustrumu Āzijā , Filipīnās , Jaungvinejā un Austrālijā . Latvijā Latvijā purva tilbīte ligzdo pareti , nevienmērīgi , galvenokārt augstajos purvos . Piemēram , Ādažu aizsargājamo ainavu apvidū purva tilbīte ligzdo gan Rampas purvā , gan Ādažu poligona klajumu slapjākajās un zāļainākajās vietās . Atlido aprīlī , aizlido septembrī . Tā ir parastākā tilbīte caurceļošanas laikā . Izskats Purva tilbīte ir neliels , graciozs bridējputns , mazākā no visām tilbītēm . Ķermeņa garums ir23 cm , spārnu plētums57 cm , svars98 g. Mātītes vidēji nedaudz lielākas nekā tēviņi , riesta apspalvojums izaug ātrāk nekā tēviņiem . Ārēji purva tilbīte ir līdzīga meža tilbītei ( Tringa ochropus ) , bet ir par to gaišāka , smalkāka un ar garākām kājām , arī spārnu iekšpuses ir daudz gaišākas . Purva tilbītes apspalvojums mugurpusē , uz galvas , krūtīm un kakla ir raibumoti brūns , uz vēdera un virsastes balts . Kājas dzeltenīgas . Tai ir salīdzinoši īss un smalks , tumši brūns knābis . Astes gals smalksvītrains . Ārpus vairošanās sezonas apspalvojums kļūst tumšāk brūns un mazāk raibumots , krūtis gaiši pelēkas , mazāk svītrotas , uzacis gaišākas . Jaunie putni līdzīgi pieaugušajiem ārpus vairošanās sezonas , bet brūnais spalvu tonis ir siltāks , raibumi gaiši brūni , krūtis pelēkbrūnas ar smalkām brūnām svītriņām . Uzvedība Purva tilbīte mājo purvos , kūdrājos , mitros , atklātos skujkoku mežos un dažādu ūdenstilpju piekrastēs ar krūmiem un ar vai bez skujkokiem . Ceļošanas laikā mēdz pulcēties lielākos un mazākos bariņos , tad sastopamas dažādos mitrājos , staignājos un jūras piekrastē . Ārpus ligzdošanas sezonas galvenokārt uzturas atklātās , mitrās vietās vai ūdens malā . Barošanās Vasarā purva tilbīte galvenokārt barojas ar sīkiem , līdzcm lieliem bezmugurkaulniekiem ( piemēram , kukaiņiem , galvenokārt ūdens , vabolēm , kukaiņu kāpuriem , tārpiem , moluskiem , vēžveidīgajiem , zirnekļiem ) , arī ar sēklām , aļģēm , zivīm ( līdzcm ) , kurkuļiem un vardēm . Purva tilbīte barību uzlasa , knābā , izurķē vai vienkārši velk knābi cauri ūdenim . Ķer arī lidojošos kukaiņus gaisā . Barību atrod , galvenokārt izmantojot redzi . Barojas seklā ūdenī vai dubļos , retumis peld . Parasti barojas pa vienai vai pāros , novērotas arī nelielas , izklīdušas grupiņas . Barošanās teritoriju var aizsargāt . Ligzdošana Purva tilbītes veido monogāmus pārus , abi dzimumi ligzdošanas vietās ierodas vienlaicīgi . Pāri ligzdo attālināti viens no otra,10 pāri / km² , bet meža tundrā līdzīpatņiem / km². Ligzda atrodas zemes iedobē , sūnās vai biezā zālē , retāk uz ciņa vai koku zaros citu putnu veidotā ligzdā ( piemēram , mežastrazdu ) , labi paslēpta . Tās diametrs10 cm , dziļums5 cm . Izklājumā sauss materiāls ( sūnas , zāļu stiebri un lapas ) . Dējumā parasti reizēmgaiši zaļas olas ar tumši brūniem vai violetbrūniem raibumiņiem . Dēšanas intervāls2 dienas . Sezonā viens dējums . Inkubācijas periods ilgst23 dienas . Perē abi vecāki . Cālēni izšķiļas segti ar dūnām , uz muguras uz gaiši brūna vai krēmbalta pamata melni vai brūni raibumiņi , pakausis tumšs , vēders balts . Mazuļi ir ligzdbēgļi un meistarīgi slēpjas no plēsējiem . Kad cālēni sasniedz10 dienu vecumu , par tiem parasti turpina rūpēties tikai tēviņš . Apspalvojums izaug30 dienu vecumā . Dzīves ilgums var sasniegtgadus . Dzimumbriedumu sasniedz gada vecumā . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : purva tilbīte Dziedava : Purva tilbīte Nature Gate : Wood Sandpiper Tringa glareola Environment : Wood Sandpiper BirdLife : Wood Sandpiper Tringa glareola Tilbītes Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni Āfrikas putni Austrālijas putni Jaungvinejas putni