Malijaņuja
Malijaņuja (), arī Kiraeņīja ( — ‘mazā upe’) vai Meiniutivēma ( — ‘lielā meža upe’), ir upe Krievijas Federācijas ziemeļaustrumos. Plūst pa Čukotkas autonomā apvidus un Sahas Republikas teritoriju. 

Upe sākas no Boļšoje Verhņejes ezera Ilirņejas skrausta dienvidos. Plūst ziemeļrietumu virzienā starp Aņujas grēdu dienvidos un Ilirņejas skraustu un Raučuas grēdu ziemeļos. Pie Ostrovnojes ciema noplūst Kolimas zemienē, kur, saplūstot ar Boļšojaņuju, veido Kolimas pieteku Aņuju. 

Aizsalst oktobra sākumā, ledus iziet jūnija sākumā. Ziemā līdz pietekai Pogindenai upe pārsalst un izsīkst. Upe kuģojama līdz Aņujskas ciemam. Upes baseinā nozīmīgas zelta un sudraba atradnes. Vienīgās apdzīvotās vietas krastos ir Aņujska, Ostrovnoje, Kepervēma un Ilirneja.

Atsauces 

Krievijas upes
Ziemeļu Ledus okeāna baseina upes
Jakutija
Čukotkas autonomais apvidus
Aņujas pietekas
Malijaņuja ( ) , arī Kiraeņīja ( — ‘ mazā upe ’ ) vai Meiniutivēma ( — ‘ lielā meža upe ’ ) , ir upe Krievijas Federācijas ziemeļaustrumos . Plūst pa Čukotkas autonomā apvidus un Sahas Republikas teritoriju . Upe sākas no Boļšoje Verhņejes ezera Ilirņejas skrausta dienvidos . Plūst ziemeļrietumu virzienā starp Aņujas grēdu dienvidos un Ilirņejas skraustu un Raučuas grēdu ziemeļos . Pie Ostrovnojes ciema noplūst Kolimas zemienē , kur , saplūstot ar Boļšojaņuju , veido Kolimas pieteku Aņuju . Aizsalst oktobra sākumā , ledus iziet jūnija sākumā . Ziemā līdz pietekai Pogindenai upe pārsalst un izsīkst . Upe kuģojama līdz Aņujskas ciemam . Upes baseinā nozīmīgas zelta un sudraba atradnes . Vienīgās apdzīvotās vietas krastos ir Aņujska , Ostrovnoje , Kepervēma un Ilirneja . Atsauces Krievijas upes Ziemeļu Ledus okeāna baseina upes Jakutija Čukotkas autonomais apvidus Aņujas pietekas