Ādams Kreicbergs
Ādams Kreicbergs (1961—1933) bija latviešu virsnieks, Latvijas armijas ģenerālis (1926).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1861. gada 16. aprīlī Dzirciema pagasta “Bauzēnos” kalpa ģimenē. Mācījās Tukuma apriņķa skolā, 1882. gadā kā brīvprātīgais sāka dienestu Krievijas Impērijas armijas 98. kājnieku pulkā, tad mācījās Rīgas junkurskolā (1883—1886) un dienēja 97. Vidzemes pulkā.
Piedalījās Mukdenas kaujās Krievijas—Japānas karā (1904—1905), apbalvots ar 3. šķiras Sv. Annas ordeni ar lenti un šķēpiem. Ā. Kreicbergs dienēja dažādos pulkos, 1913. gadā sasniedza apakšpulkveža dienesta pakāpi.
Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gadā viņu ieskaitīja 68. kājnieku divīzijas 272. kājnieku pulkā, piedalījās Austrumprūsijas kaujās pie Tilzītes un Mazūrijas kaujās 1914. un 1915. gadā. 1917. gadā pulkvedis Kreicbergs komandēja 181. kājnieku pulku līdz tā izformēšanai 1918. gada janvārī—februārī.
Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas viņu 1918. gada martā Galīcijā demobilizēja.

1918. gada septembrī pulkvedis Kreicbergs atgriezās Latvijā un 1918. gada 19. novembrī Rīgā iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos.
Latvijas brīvības cīņu sākumā viņu 17. decembrī iecēla par Rīgas apriņķa apsardzības priekšnieku. Pēc Sarkanās armijas uzbrukuma Kreicbergs 1919. gada 2. janvārī atstāja Rīgu un maijā ieradās Liepājā, no kurienes kopā ar Pagaidu valdību atgriezās Rīgā.
1919. gada 12. jūlijā Ā. Kreicbergu atkal iecēla par Rīgas apriņķa apsardzības priekšnieku un komandantu līdz 1920. gada februārim.
Ā. Kreicbergs atvaļinājās 1926. gada 31. decembrī pēc ģenerāļa dienesta pakāpes saņemšanas, vēlāk bija viens no Andreja Pumpura biedrības dibinātājiem.

Miris Rīgas Kara slimnīcā 1933. gada 17. maijā. Apbedīts Rīgas Lielajos kapos.

Atsauces

Literatūra 
 Latvijas armijas augstākie virsnieki :1918-1940 : biogrāfiska vārdnīca/(sast. Ēriks Jēkabsons, Valters Ščerbinskis); Latvijas Valsts vēstures arhīvs. 

Krievijas Impērijas virsnieki
Latvijas ģenerāļi
Tukuma novadā dzimušie
Ādams Kreicbergs1933 ) bija latviešu virsnieks , Latvijas armijas ģenerālis Dzīvesgājums Dzimis gada aprīlī Dzirciema pagasta “ Bauzēnos ” kalpa ģimenē . Mācījās Tukuma apriņķa skolā , gadā kā brīvprātīgais sāka dienestu Krievijas Impērijas armijas kājnieku pulkā , tad mācījās Rīgas junkurskolā1886 ) un dienēja Vidzemes pulkā . Piedalījās Mukdenas kaujās Krievijas—Japānas karā1905 ) , apbalvots ar šķiras Sv. Annas ordeni ar lenti un šķēpiem . Ā. Kreicbergs dienēja dažādos pulkos , gadā sasniedza apakšpulkveža dienesta pakāpi . Pēc Pirmā pasaules kara sākuma gadā viņu ieskaitīja kājnieku divīzijas kājnieku pulkā , piedalījās Austrumprūsijas kaujās pie Tilzītes un Mazūrijas kaujās un gadā . gadā pulkvedis Kreicbergs komandēja kājnieku pulku līdz tā izformēšanai gada janvārī —februārī . Pēc Brestļitovskas miera līguma noslēgšanas viņu gada martā Galīcijā demobilizēja . 1918. gada septembrī pulkvedis Kreicbergs atgriezās Latvijā un gada novembrī Rīgā iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos . Latvijas brīvības cīņu sākumā viņu decembrī iecēla par Rīgas apriņķa apsardzības priekšnieku . Pēc Sarkanās armijas uzbrukuma Kreicbergs gada janvārī atstāja Rīgu un maijā ieradās Liepājā , no kurienes kopā ar Pagaidu valdību atgriezās Rīgā . 1919. gada jūlijā Ā. Kreicbergu atkal iecēla par Rīgas apriņķa apsardzības priekšnieku un komandantu līdz gada februārim . Ā. Kreicbergs atvaļinājās gada decembrī pēc ģenerāļa dienesta pakāpes saņemšanas , vēlāk bija viens no Andreja Pumpura biedrības dibinātājiem . Miris Rīgas Kara slimnīcā gada maijā . Apbedīts Rīgas Lielajos kapos . Atsauces Literatūra Latvijas armijas augstākie virsnieki \ : 1918 - 1940 \ : biogrāfiska vārdnīca / ( sast . Ēriks Jēkabsons , Valters Ščerbinskis ) ; Latvijas Valsts vēstures arhīvs . Krievijas Impērijas virsnieki Latvijas ģenerāļi Tukuma novadā dzimušie