Rojs Andersons
Rojs Arne Lennarts Andersons (, dzimis ) ir zviedru kinorežisors.

Andersons ir pazīstams ar savām filmām "Zviedru mīlas stāsts" (En kärlekshistoria, 1970) un "Par bezgalīgo" (Om det oändliga, 2019), kā arī par "Triloģiju par dzīvi", kurā ietilpst filmas "Dziesmas no otrā stāva" (Sånger från andra våningen, 2000), "Tu, kas dzīvo" (Du levande, 2007) un "Balodis sēdēja uz zara pārdomās par eksistenci" (2014). "Dziesmas no otrā stāva" visvairāk par citām raksturo Andersona stilu — garie kadri, absurda komēdija un zviedru kultūras kariķēšana. Savu lielāko daļu profesionālās karjeras pavadījis kā reklāmu režisors, izveidojot vairāk nekā 400 reklāmu. Režisējis arī divas īsfilmas un sešas pilnmetrāžas filmas. Par filmu "Balodis sēdēja uz zara pārdomās par eksistenci" saņēmis Zelta lauvas balvu 2014. gada Venēcijas kinofestivālā, kļūstot par pirmo zviedru, kurš saņēmis šo apbalvojumu. Andersonu uzskata par vienu no vislabākajiem mūsdienu Eiropas kinorežisoriem. Četras viņa filmas kļuva par Zviedrijas kandidatūru Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

Ārējās saites 

1943. gadā dzimušie
Zviedru kinorežisori
Zelta lauvas ieguvēji
Gēteborgā dzimušie
Rojs Arne Lennarts Andersons ( , dzimis ) ir zviedru kinorežisors . Andersons ir pazīstams ar savām filmām " Zviedru mīlas stāsts " ( En kärlekshistoria , un " Par bezgalīgo " ( Om det oändliga , kā arī par " Triloģiju par dzīvi " , kurā ietilpst filmas " Dziesmas no otrā stāva " ( Sånger från andra våningen , " Tu , kas dzīvo " ( Du levande , un " Balodis sēdēja uz zara pārdomās par eksistenci " " Dziesmas no otrā stāva " visvairāk par citām raksturo Andersona stilu — garie kadri , absurda komēdija un zviedru kultūras kariķēšana . Savu lielāko daļu profesionālās karjeras pavadījis kā reklāmu režisors , izveidojot vairāk nekāreklāmu . Režisējis arī divas īsfilmas un sešas pilnmetrāžas filmas . Par filmu " Balodis sēdēja uz zara pārdomās par eksistenci " saņēmis Zelta lauvas balvu gada Venēcijas kinofestivālā , kļūstot par pirmo zviedru , kurš saņēmis šo apbalvojumu . Andersonu uzskata par vienu no vislabākajiem mūsdienu Eiropas kinorežisoriem . Četras viņa filmas kļuva par Zviedrijas kandidatūru Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā " Labākā filma svešvalodā " . Ārējās saites 1943. gadā dzimušie Zviedru kinorežisori Zelta lauvas ieguvēji Gēteborgā dzimušie