Lazdonas draudzes novads
Lazdonas draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture 
Draudzes pirmsākumi ir meklējami Zviedru Vidzemes laikā 1668. gadā, kad pie baznīcas vizitācijas Lazdonas muižas īpašniekam Otto Gerhardam fon Klēbekam, lielā attāluma no Ļaudonas baznīcas dēļ, uzdeva savas muižas teritorijā uzcelt lūgšanu namu un algot Ļaudonas mācītāja palīgu, kurš apkalpotu šo baznīcu. 1699. gadā pēc zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora Ērika Dālberga projekta Lazdonā uzcēla krustveida luterāņu baznīcu.
1710. gada mēra epidēmijā Lazdonas draudzes novadā no 1372 iedzīvotājiem nomira 500 (36,4%).
Patstāvīgu Lazdonas draudzes novadu izveidoja 1731. gadā, nodalot tā teritoriju no Ļaudonas draudzes novada. Tas aptvēra Lazdonas, Praulienas, Sarkaņu, Patkules, Madonas, Kujas muižas un to zemnieku sētas un daļu no Aizkujas muižas zemnieku sētām.
Tagadējā Lazdonas luterāņu baznīca celta no 1802. līdz 1805. gadam, iesvētīta 1806. gadā. Pēc tam, kad pareizticībā pārgājušais brāļu draudzes priesteris Dāvis Balodis Ļaudonā nodibināja pirmo latviešu pareizticīgo draudzi, 1863.-1866. gadā uzcēla arī Lazdonas Sv. Trijādības pareizticīgo baznīcu.

Muižas
Lazdonas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

 Lazdonas mācītājmuiža (Lasdohn Pastorat)
 Veclazdonas muiža (Alt-Lasdohn)
 Jaunlazdonas muiža (Neu-Lasdohn)
 Kujas muiža (Kujen)
 Madonas muiža (Modohn) jeb Biržu muiža
 Praulienas muiža (Praulen) 
 Sarkaņu muiža (Heydenfeld)
 Patkules muiža (Hilsen, Gilsen)

Atsauces

Ārējās saites 

Vidzemes vēsture
Cēsu apriņķa draudžu novadi
Lazdonas draudzes novads ( ) bija viens noVidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem . Vēsture Draudzes pirmsākumi ir meklējami Zviedru Vidzemes laikā gadā , kad pie baznīcas vizitācijas Lazdonas muižas īpašniekam Otto Gerhardam fon Klēbekam , lielā attāluma no Ļaudonas baznīcas dēļ , uzdeva savas muižas teritorijā uzcelt lūgšanu namu un algot Ļaudonas mācītāja palīgu , kurš apkalpotu šo baznīcu . gadā pēc zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora Ērika Dālberga projekta Lazdonā uzcēla krustveida luterāņu baznīcu . 1710. gada mēra epidēmijā Lazdonas draudzes novadā noiedzīvotājiem nomira ( 36,4 % ) . Patstāvīgu Lazdonas draudzes novadu izveidoja gadā , nodalot tā teritoriju no Ļaudonas draudzes novada . Tas aptvēra Lazdonas , Praulienas , Sarkaņu , Patkules , Madonas , Kujas muižas un to zemnieku sētas un daļu no Aizkujas muižas zemnieku sētām . Tagadējā Lazdonas luterāņu baznīca celta no līdz gadam , iesvētīta gadā . Pēc tam , kad pareizticībā pārgājušais brāļu draudzes priesteris Dāvis Balodis Ļaudonā nodibināja pirmo latviešu pareizticīgo draudzi , - 1866. gadā uzcēla arī Lazdonas Sv. Trijādības pareizticīgo baznīcu . Muižas Lazdonas draudzes novadā gadā bija šādas muižas : Lazdonas mācītājmuiža ( Lasdohn Pastorat ) Veclazdonas muiža ( Alt-Lasdohn ) Jaunlazdonas muiža ( Neu-Lasdohn ) Kujas muiža ( Kujen ) Madonas muiža ( Modohn ) jeb Biržu muiža Praulienas muiža ( Praulen ) Sarkaņu muiža ( Heydenfeld ) Patkules muiža ( Hilsen , Gilsen ) Atsauces Ārējās saites Vidzemes vēsture Cēsu apriņķa draudžu novadi