Galinda (zeme)
Galinda (, ) bija senprūšu zeme tagadējās Varmijas-Mazūrijas vojevodistes teritorijā.
Atradās Mazovijas pierobežā, starp Bārtas zemi ziemeļos, Sasnas zemi rietumos un Sudavas zemi austrumos.

Vēsture 

Galindi pirmo reizi pieminēti grieķu vēsturnieka Ptolemaja darbā Ģeogrāfijas ceļvedis (Geographike Hyphegesis) ap mūsu ēras 150. gadu kā Galindoi ().

Prūsijas krusta kara laikā 1231. gadā galindu zeme nosaukta par Galindo. Šajā pierobežas zemē Vācu ordenis 1285. gadā uzcēla Lecenes pili (Lötzen, no jauna dibināta 1348. gadā), 1335. (1396.) gadā Angerburgas pili (Angerburg), 1345. gadā Johanisburgas pili (Johannisburg) un 1360. gadā Ortelsburgas pili (Ortelsburg).  
Iekarotā Galindas teritorija atradās Balgas komtura pakļautībā.

1525. gadā Galindas zeme iekļauta Prūsijas hercogistes sastāvā, vēlāk Prūsijas un Vācijas impērijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz 1945. gada Potsdamas konferences lēmumiem, šī teritorija tika piešķirta Polijai.

Atsauces 

Prūsijas vēsture
Galinda ( , ) bija senprūšu zeme tagadējās Varmijas-Mazūrijas vojevodistes teritorijā . Atradās Mazovijas pierobežā , starp Bārtas zemi ziemeļos , Sasnas zemi rietumos un Sudavas zemi austrumos . Vēsture Galindi pirmo reizi pieminēti grieķu vēsturnieka Ptolemaja darbā Ģeogrāfijas ceļvedis ( Geographike Hyphegesis ) ap mūsu ēras gadu kā Galindoi ( ) . Prūsijas krusta kara laikā gadā galindu zeme nosaukta par Galindo . Šajā pierobežas zemē Vācu ordenis gadā uzcēla Lecenes pili ( Lötzen , no jauna dibināta gadā ) , ) gadā Angerburgas pili ( Angerburg ) , gadā Johanisburgas pili ( Johannisburg ) un gadā Ortelsburgas pili ( Ortelsburg ) . Iekarotā Galindas teritorija atradās Balgas komtura pakļautībā . 1525. gadā Galindas zeme iekļauta Prūsijas hercogistes sastāvā , vēlāk Prūsijas un Vācijas impērijas sastāvā . Pēc Otrā pasaules kara , pamatojoties uz gada Potsdamas konferences lēmumiem , šī teritorija tika piešķirta Polijai . Atsauces Prūsijas vēsture