Alternatīva Vācijai
"Alternatīva Vācijai" (, AfD) ir labēja pretimigrācijas un eiroskeptiska politiskā partija Vācijā.

Vēsture 

Partija ir dibināta 2013. gada aprīlī, tā paša gada septembrī notikušajās federālajās vēlēšanās tā ieguva 4,7% balsu, gandrīz pārvarēja 5% barjeru, lai iekļūtu Bundestāgā. Nākamajā gadā partija ieguva 7 no 96 Vācijai atvēlētajām vietām Eiropas Parlamentā. 
2016. gada notiekušajās Vācijas federālo zemju vēlēšanās "Alternatīva Vācijai" iekļuva triju federālo zemju landtāgos.
2017. gada Bundestāga vēlēšanās AfD ieguva 12,6% balsu, bet 2021. gada Bundestāga vēlēšanās 10,3% balsu.

Popularitāte 
2023. gadā partiju atbalstīja 20% iedzīvotāju galvenokārt agrākās VDR teritorijā, kas nostādīja to otrajā vietā aiz kristīgajiem demokrātiem.

Sadarbība ar Krieviju 

Krievijas-Ukrainas kara laikā 2023. gada 5. jūlijā AfD iesniedza prasību Vācijas konstitucionālajā tiesā par to, ka valdības lēmums par tanku piegādi Ukrainai nebija saskaņots ar Vācijas parlamentu. 
Pētnieciskās žurnālistikas tīmekļa izdevums The Insider ziņoja, ka norādi sākt tiesvedību pret Vācijas valsti un tam nepieciešamo finansējumu 2023. gada martā no Krievijas saņēmis partijas AfD Bundestāga deputāta palīgs un naturalizētais Vācijas pilsonis Vladimirs Sergijenko.

Pirms tam 2023. gada  21. aprīlī laikraksts The Washington Post publicēja no 2022. gada jūlija līdz novembrim tapušus Krievijas dokumentus par sadarbību starp AfD un Vācijas kreisajiem ekstrēmistiem masu pretkara protestu organizēšanā pret Vācijas valdības atbalstu Ukrainai.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Vācijas politiskās partijas
" Alternatīva Vācijai " ( , AfD ) ir labēja pretimigrācijas un eiroskeptiska politiskā partija Vācijā . Vēsture Partija ir dibināta gada aprīlī , tā paša gada septembrī notikušajās federālajās vēlēšanās tā ieguva7 % balsu , gandrīz pārvarēja barjeru , lai iekļūtu Bundestāgā . Nākamajā gadā partija ieguvanoVācijai atvēlētajām vietām Eiropas Parlamentā . 2016. gada notiekušajās Vācijas federālo zemju vēlēšanās " Alternatīva Vācijai " iekļuva triju federālo zemju landtāgos . 2017. gada Bundestāga vēlēšanās AfD ieguva6 % balsu , bet gada Bundestāga vēlēšanās3 % balsu . Popularitāte 2023. gadā partiju atbalstīja iedzīvotāju galvenokārt agrākās VDR teritorijā , kas nostādīja to otrajā vietā aiz kristīgajiem demokrātiem . Sadarbība ar Krieviju Krievijas-Ukrainas kara laikā gada jūlijā AfD iesniedza prasību Vācijas konstitucionālajā tiesā par to , ka valdības lēmums par tanku piegādi Ukrainai nebija saskaņots ar Vācijas parlamentu . Pētnieciskās žurnālistikas tīmekļa izdevums The Insider ziņoja , ka norādi sākt tiesvedību pret Vācijas valsti un tam nepieciešamo finansējumu gada martā no Krievijas saņēmis partijas AfD Bundestāga deputāta palīgs un naturalizētais Vācijas pilsonis Vladimirs Sergijenko . Pirms tam gada aprīlī laikraksts The Washington Post publicēja no gada jūlija līdz novembrim tapušus Krievijas dokumentus par sadarbību starp AfD un Vācijas kreisajiem ekstrēmistiem masu pretkara protestu organizēšanā pret Vācijas valdības atbalstu Ukrainai . Atsauces Ārējās saites Vācijas politiskās partijas