Melnā Krievzeme
Melnā Krievzeme (, , ) ir vēsturisks apzīmējums tagadējās Baltkrievijas vidienes apgabaliem starp "Balto Krievzemi" (agrākās Polockas kņazistes zemēm) un "Sarkano Krievzemi" (Galīcijas-Volīnijas kņazistes zemēm).

No 13. gadsimta tā atradās Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, pēc tam Polijas-Lietuvas kopvalsts (1569—1795) un Krievijas Impērijas (1795—1915) sastāvā. Pēc Poļu-padomju kara un 1921. gada Rīgas miera līguma to sadalīja starp Poliju un PSRS (1921—1939), pēc Polijas kampaņas šī vēsturiskā teritorija atradās Baltkrievijas PSR (1939—1941, 1944—1991) sastāvā.
 
Mūsdienās tā sadalīta Brestas, Grodņas un Minskas apgabalos, lielākās pilsētas ir Grodņa, Baranoviči, Navahrudaka, Volkoviska, Sloņima, Slucka, Ņesviža.

Skatīt arī 
 Kijivas Krievzeme
 Baltā Krievzeme

Baltkrievijas vēsture
Melnā Krievzeme ( , , ) ir vēsturisks apzīmējums tagadējās Baltkrievijas vidienes apgabaliem starp " Balto Krievzemi " ( agrākās Polockas kņazistes zemēm ) un " Sarkano Krievzemi " ( Galīcijas-Volīnijas kņazistes zemēm ) . No gadsimta tā atradās Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā , pēc tam Polijas-Lietuvas kopvalsts1795 ) un Krievijas Impērijas1915 ) sastāvā . Pēc Poļu - padomju kara un gada Rīgas miera līguma to sadalīja starp Poliju un PSRS1939 ) , pēc Polijas kampaņas šī vēsturiskā teritorija atradās Baltkrievijas PSR1941, 1991 ) sastāvā . Mūsdienās tā sadalīta Brestas , Grodņas un Minskas apgabalos , lielākās pilsētas ir Grodņa , Baranoviči , Navahrudaka , Volkoviska , Sloņima , Slucka , Ņesviža . Skatīt arī Kijivas Krievzeme Baltā Krievzeme Baltkrievijas vēsture