Kara (upe)
Kara () ir upe Krievijas Federācijas ziemeļos, plūst pa Jamalas Ņencu autonomā apvidus robežu ar Komi Republiku un Ņencu autonomo apvidu. Pēc Karas upes, kuras ietekas tuvumā 1736. gadā ziemoja Stepana Maligina un Alekseja Skuratova Lielās Ziemeļu ekspedīcijas rietumu grupa, nodēvēta Karas jūra.

Upe sākas Polāro Urālu priekškalnē, saplūstot Mazajai Karai un Lielajai Karai. Plūst ziemeļu virzienā gar Pajhoja grēdu, vietām pa šauriem kanjoniem. Vairāki ūdenskritumi, ievērojamākais no kuriem ir 10 m augstais Buredans. Lejtecē veido plašu grīvlīci, ieplūst Karas jūras Baidaratas līcī. Aizsalst oktobrī, ledus iziet jūnijā. Lejtecē kuģojama. Rietumos no upes atrodas  diametra Karas meteorīta krāteris.

Krasti mazapdzīvoti, vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir Ustjkara pie upes ietekas jūrā.

Atsauces 

Krievijas upes
Ziemeļu Ledus okeāna baseina upes
Karas jūra
Kara ( ) ir upe Krievijas Federācijas ziemeļos , plūst pa Jamalas Ņencu autonomā apvidus robežu ar Komi Republiku un Ņencu autonomo apvidu . Pēc Karas upes , kuras ietekas tuvumā gadā ziemoja Stepana Maligina un Alekseja Skuratova Lielās Ziemeļu ekspedīcijas rietumu grupa , nodēvēta Karas jūra . Upe sākas Polāro Urālu priekškalnē , saplūstot Mazajai Karai un Lielajai Karai . Plūst ziemeļu virzienā gar Pajhoja grēdu , vietām pa šauriem kanjoniem . Vairāki ūdenskritumi , ievērojamākais no kuriem irm augstais Buredans . Lejtecē veido plašu grīvlīci , ieplūst Karas jūras Baidaratas līcī . Aizsalst oktobrī , ledus iziet jūnijā . Lejtecē kuģojama . Rietumos no upes atrodas diametra Karas meteorīta krāteris . Krasti mazapdzīvoti , vienīgā pastāvīgi apdzīvotā vieta ir Ustjkara pie upes ietekas jūrā . Atsauces Krievijas upes Ziemeļu Ledus okeāna baseina upes Karas jūra