Ajona
Ajona (krievu un ) ir sala Krievijas Federācijas galējos ziemeļaustrumos Austrumsibīrijas jūrā. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Čaunas rajonā. Nosaukums cēlies no čukču valodas vārda эйу — ‘atdzīvināt’ — ‘vieta, kur atspirgst briežu ganāmpulki’.

Ģeogrāfija 
Sala izvietojusies Austrumsibīrijas jūras dienvidaustrumos, Čaunas līča ziemeļrietumu daļā. 2—10 km platais un seklais Mazais Čaunas šaurums dienvidrietumos to šķir no Kitikas pussalas, bet austrumos no Lielās Routana salas un Pevekas pussalas to šķir 30 km platais Vidējais šaurums. Sala 63 km gara un 38 km plata, izstiepta austrumu—rietumu virzienā. Krasti lēzeni, vietām krauji, piekrastē vairākas nelielas saliņas, lielākās no kurām ir Čenkuļa, Rijanranota un Moseja. Reljefs līdzens, vidusdaļā paceļas 66 m augstā Reketegina augstiene. Daudz nelielu ezeru, biezs upju tīkls, garākā no tām ir Rivēma (68 km). Ainavā dominē arktiskā tundra, daudz purvu. Ziemeļbriežu vasaras ganības.

Vēsture 
Salai sena apdzīvotības vēsture, par ko liecina vairākas neolīta laikmeta apmetnes, viena no kurām datēta ar m.ē. 1. gadu tūkstoša sākumu. Vēstures avotos sala pirmoreiz minēta 1646. gadā, kad tajā piestāja un tirgojās ar vietējiem iedzīvotājiem rūpnieks Isaja Ignatjevs. 1761. gadā salu apmeklēja tirgonis Ņikita Šalaurovs un nosauca salu par Zavadeju (Завадей). 1821. gadā Ferdinands Vrangelis salas nosaukumu precizēja kā Sabodeju (Са6одей). Tagadējo nosaukumu 1857. gadā ieviesa mācītājs Argentovs, kurš to dzirdēja no vietējiem iedzīvotājiem.

Iedzīvotāji 
Salas rietumu krastā izvietojusies tās vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta Ajona, līdzās kurai kopš 1941. gada darbojas Ostrovajonas polārstacija.

Atsauces

Ārējās saites 

Ziemeļu Ledus okeāns
Krievijas salas
Austrumsibīrijas jūra
Čukotkas autonomais apvidus
Ajona ( krievu un ) ir sala Krievijas Federācijas galējos ziemeļaustrumos Austrumsibīrijas jūrā . Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Čaunas rajonā . Nosaukums cēlies no čukču valodas vārda эйу — ‘ atdzīvināt ’ — ‘ vieta , kur atspirgst briežu ganāmpulki ’. Ģeogrāfija Sala izvietojusies Austrumsibīrijas jūras dienvidaustrumos , Čaunas līča ziemeļrietumu daļā . 10 km platais un seklais Mazais Čaunas šaurums dienvidrietumos to šķir no Kitikas pussalas , bet austrumos no Lielās Routana salas un Pevekas pussalas to šķirkm platais Vidējais šaurums . Salakm gara unkm plata , izstiepta austrumu — rietumu virzienā . Krasti lēzeni , vietām krauji , piekrastē vairākas nelielas saliņas , lielākās no kurām ir Čenkuļa , Rijanranota un Moseja . Reljefs līdzens , vidusdaļā paceļasm augstā Reketegina augstiene . Daudz nelielu ezeru , biezs upju tīkls , garākā no tām ir Rivēmakm ) . Ainavā dominē arktiskā tundra , daudz purvu . Ziemeļbriežu vasaras ganības . Vēsture Salai sena apdzīvotības vēsture , par ko liecina vairākas neolīta laikmeta apmetnes , viena no kurām datēta ar m.ē . gadu tūkstoša sākumu . Vēstures avotos sala pirmoreiz minēta gadā , kad tajā piestāja un tirgojās ar vietējiem iedzīvotājiem rūpnieks Isaja Ignatjevs . gadā salu apmeklēja tirgonis Ņikita Šalaurovs un nosauca salu par Zavadeju ( Завадей ) . gadā Ferdinands Vrangelis salas nosaukumu precizēja kā Sabodeju ( Са6одей ) . Tagadējo nosaukumu gadā ieviesa mācītājs Argentovs , kurš to dzirdēja no vietējiem iedzīvotājiem . Iedzīvotāji Salas rietumu krastā izvietojusies tās vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta Ajona , līdzās kurai kopš gada darbojas Ostrovajonas polārstacija . Atsauces Ārējās saites Ziemeļu Ledus okeāns Krievijas salas Austrumsibīrijas jūra Čukotkas autonomais apvidus