Ēkas vadības sistēma
Ēkas vadības sistēma (ĒVS) ir ēkas automatizācijas iekārtu un sistēmu vadības sistēma, kas darbojas pēc dalītās vadības sistēmas principiem. Tā kontrolē ēkas siltuma, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas, apgaismojuma, ugunsaizsardzības, drošības, elektroenerģijas kontroles un citas inženiertehniskās sistēmas.

Sistēmas struktūra 
Ēku automatizācijā pielietotās sistēmas atšķiras rūpniecības objektiem, sabiedriskām ēkām, biroju kompleksiem, viesnīcām, daudzdzīvokļu ēkām, vienģimenes mājām u.c. Vienotā sistēmā var apvienot arī vairākas ēkas un ārpus ēkām esošus objektus.

Ēkas vadības sistēma komponentes var kontrolēt tieši, bet parasti tiek ierīkota vairākos līmeņos.
 Zemāko līmeni (sauktu arī par gala ierīču jeb lauka līmeni) veido zemākā līmeņa kontrolieri un ievadizvades ierīces (sensori, zemākā līmeņa lietotāja saskarnes un izpildaparāti), ko savieno kopne (maģistrāle).
 Vidējo līmeni (sauktu arī par automātikas jeb sistēmas līmeni) veido ēkas kontrolieri ar augstāku funkcionalitāti. Tie vada ēkas lielākas sistēmas, piemēram, gaisa kondicionēšanu, apgaismojumu. Ēkas kontrolieri ar sensoriem un izpildaparātiem savienoti tieši vai arī netieši caur zemāko līmeni. Ja zūd savienojums ar augstāko līmeni, vidējā līmeņa kontrolieri spēj nodrošināt sistēmu autonomu darbību.
 Augstākais līmenis (pārvaldības līmenis) nodrošina visu ēkas sistēmu integritāti un administrēšanu, kā arī pārraudzīšanu. Šajā līmenī iespējams arī piekļūt katram sistēmas mezglam. Augstākā līmeņa galvenās funkcijas:
 pārraudzība (pašreizējais stāvoklis, arhivētā vēsturiska informācija, kopsavilkumi, analīze, diagrammas un pārskati u.c.)
 trauksmes un citu stāvokļu noteikšana, paziņošana un pārvaldīšana
 ēkas sistēmu mijiedarbība un integritāte

Infrastruktūra

Kopnes un protokoli 
ĒVS augstākajā līmenī parasti izmanto Ethernet tīklu, kas ļauj pievienot vairākas darbstacijas vai serverus. Vadības sistēmu pieslēdzot internetam, pārvaldības funkcijas var veikt attālināti.

Zemākiem līmeņiem mezglu savienošanai izstrādātas dažādas kopnes un protokoli. Ēku automātikā dominē patentētā aparatūra, bet aizvien populārāka kļūst atvērtie standarti. Daļa iekārtu ir ar ierobežotām kontroles iespējām un nesavietojamas ar citām sistēmām. Programmatūru bieži vien nevar integrēt ar citu izstrādātāju pakotnēm.

Daļa ĒVS standartu fiziskajiem savienojumiem starp mezgliem ļauj izmantot datorsistēmās pielietotus datu kanālus: optiskās šķiedras, Ethernet, ARCNET, RS-232, RS-485, bezvadu tīklu. Lielā daļā risinājumu izmantoti specializētas ēku automātikas vai rūpnieciskās kopnes.

Populārākās kopnes un protokoli:

Kontrolieri 
ĒVS izmantotie kontrolieri parasti ir nelieli, specializēti datori ar ievades un izvades iespējām. Ievade ļauj kontrolierim nolasīt sensoru datus, slēdžu stāvokli un citu informāciju. Izvade ļauj kontrolierim nosūtīt komandas un kontroles signālus izpildaparātiem un citiem sistēmas mezgliem.

Kontrolierus var iedalīt trīs kategorijās: programmējami loģiskie kontrolieri, sistēmas un tīkla kontrolieri, gala ierīču kontrolieri. Vēl var būt papildu ierīces, kas nodrošina trešās puses sistēmas integrēšanu ēkas vadības sistēmā.
Gala ierīču kontrolieri paredzēti vienkāršu ierīču vadībai (piemēram, apgaismojumam ķermenis, ventilators).

Sensori 
Mainīgu parametru nolasīšanai izmanto analogās ievades ierīces. Piemēram, atkarībā no mērāmās temperatūras, termistoram strāva mainās no 4 līdz 20 mA un spriegums no 0 līdz 10 voltiem. Analogais lielums analogciparu pārveidotājā tiek pārveidots ciparu signālos, ko var pārsūtīt kopējā kopnē un apstrādāt kontrolieris. Daudzos gadījumos ievadlielumu ciparu signālā var iegūt tieši, piemēram, kontakta saslēgšanās vai atvienošanās, rotācijas dati kā impulsu frekvence.

Sensors datus kontrolierim var nodot tieši. Biežāk gan tiek izmantota kopne, tad sensora datus nodod kopnes sekotājierīce.

Izvadierīces 
ĒVS izvadierīces ir izpildaparāti, kas tiek darbināti, tos ieslēdzot / izslēdzot vai iedodot tiem analogu / ciparu vadības signālu. Piemēram, sistēma var ieslēgt āra apgaismojumu, kad ar fotoelementu (ievadierīce) tiek noteikta tumsas iestāšanās.

Ievades un izvades funkcijas var būt apvienotas vienā ierīcē. Piemēram, atsevišķā telpā apgaismojuma kontrolei (atsevišķu zonu ieslēgšana, izslēgšana, gaismas intensitātes regulēšana) var būt izvietots vadības panelis.

Atsauces
Ēkas vadības sistēma ( ĒVS ) ir ēkas automatizācijas iekārtu un sistēmu vadības sistēma , kas darbojas pēc dalītās vadības sistēmas principiem . Tā kontrolē ēkas siltuma , ventilācijas un gaisa kondicionēšanas , apgaismojuma , ugunsaizsardzības , drošības , elektroenerģijas kontroles un citas inženiertehniskās sistēmas . Sistēmas struktūra Ēku automatizācijā pielietotās sistēmas atšķiras rūpniecības objektiem , sabiedriskām ēkām , biroju kompleksiem , viesnīcām , daudzdzīvokļu ēkām , vienģimenes mājām u.c. Vienotā sistēmā var apvienot arī vairākas ēkas un ārpus ēkām esošus objektus . Ēkas vadības sistēma komponentes var kontrolēt tieši , bet parasti tiek ierīkota vairākos līmeņos . Zemāko līmeni ( sauktu arī par gala ierīču jeb lauka līmeni ) veido zemākā līmeņa kontrolieri un ievadizvades ierīces ( sensori , zemākā līmeņa lietotāja saskarnes un izpildaparāti ) , ko savieno kopne ( maģistrāle ) . Vidējo līmeni ( sauktu arī par automātikas jeb sistēmas līmeni ) veido ēkas kontrolieri ar augstāku funkcionalitāti . Tie vada ēkas lielākas sistēmas , piemēram , gaisa kondicionēšanu , apgaismojumu . Ēkas kontrolieri ar sensoriem un izpildaparātiem savienoti tieši vai arī netieši caur zemāko līmeni . Ja zūd savienojums ar augstāko līmeni , vidējā līmeņa kontrolieri spēj nodrošināt sistēmu autonomu darbību . Augstākais līmenis ( pārvaldības līmenis ) nodrošina visu ēkas sistēmu integritāti un administrēšanu , kā arī pārraudzīšanu . Šajā līmenī iespējams arī piekļūt katram sistēmas mezglam . Augstākā līmeņa galvenās funkcijas : pārraudzība ( pašreizējais stāvoklis , arhivētā vēsturiska informācija , kopsavilkumi , analīze , diagrammas un pārskati u.c. ) trauksmes un citu stāvokļu noteikšana , paziņošana un pārvaldīšana ēkas sistēmu mijiedarbība un integritāte Infrastruktūra Kopnes un protokoli ĒVS augstākajā līmenī parasti izmanto Ethernet tīklu , kas ļauj pievienot vairākas darbstacijas vai serverus . Vadības sistēmu pieslēdzot internetam , pārvaldības funkcijas var veikt attālināti . Zemākiem līmeņiem mezglu savienošanai izstrādātas dažādas kopnes un protokoli . Ēku automātikā dominē patentētā aparatūra , bet aizvien populārāka kļūst atvērtie standarti . Daļa iekārtu ir ar ierobežotām kontroles iespējām un nesavietojamas ar citām sistēmām . Programmatūru bieži vien nevar integrēt ar citu izstrādātāju pakotnēm . Daļa ĒVS standartu fiziskajiem savienojumiem starp mezgliem ļauj izmantot datorsistēmās pielietotus datu kanālus : optiskās šķiedras , Ethernet , ARCNET , RS -232 , RS - 485 , bezvadu tīklu . Lielā daļā risinājumu izmantoti specializētas ēku automātikas vai rūpnieciskās kopnes . Populārākās kopnes un protokoli : Kontrolieri ĒVS izmantotie kontrolieri parasti ir nelieli , specializēti datori ar ievades un izvades iespējām . Ievade ļauj kontrolierim nolasīt sensoru datus , slēdžu stāvokli un citu informāciju . Izvade ļauj kontrolierim nosūtīt komandas un kontroles signālus izpildaparātiem un citiem sistēmas mezgliem . Kontrolierus var iedalīt trīs kategorijās : programmējami loģiskie kontrolieri , sistēmas un tīkla kontrolieri , gala ierīču kontrolieri . Vēl var būt papildu ierīces , kas nodrošina trešās puses sistēmas integrēšanu ēkas vadības sistēmā . Gala ierīču kontrolieri paredzēti vienkāršu ierīču vadībai ( piemēram , apgaismojumam ķermenis , ventilators ) . Sensori Mainīgu parametru nolasīšanai izmanto analogās ievades ierīces . Piemēram , atkarībā no mērāmās temperatūras , termistoram strāva mainās nolīdzmA un spriegums nolīdzvoltiem . Analogais lielums analogciparu pārveidotājā tiek pārveidots ciparu signālos , ko var pārsūtīt kopējā kopnē un apstrādāt kontrolieris . Daudzos gadījumos ievadlielumu ciparu signālā var iegūt tieši , piemēram , kontakta saslēgšanās vai atvienošanās , rotācijas dati kā impulsu frekvence . Sensors datus kontrolierim var nodot tieši . Biežāk gan tiek izmantota kopne , tad sensora datus nodod kopnes sekotājierīce . Izvadierīces ĒVS izvadierīces ir izpildaparāti , kas tiek darbināti , tos ieslēdzot / izslēdzot vai iedodot tiem analogu / ciparu vadības signālu . Piemēram , sistēma var ieslēgt āra apgaismojumu , kad ar fotoelementu ( ievadierīce ) tiek noteikta tumsas iestāšanās . Ievades un izvades funkcijas var būt apvienotas vienā ierīcē . Piemēram , atsevišķā telpā apgaismojuma kontrolei ( atsevišķu zonu ieslēgšana , izslēgšana , gaismas intensitātes regulēšana ) var būt izvietots vadības panelis . Atsauces