Itālijas karaļu uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti Itālijas karaļi. Itālijas karalis (, ) bija Itālijas karalistes valdnieku tituls gandrīz 1500 gadus. Pirmais Itālijas karalis bija Odoakrs, kurš izbeidza Rietumromas impērijas pastāvēšanu. Itālijas sadrumstalotības gadsimtos tituls piederēja Svētās Romas impērijas imperatoriem. Pēc Itālijas Karalistes pastāvēšanas beigām 1946. gadā, tituls vairs netiek piešķirts.

Vēsture 
Pēc nākšans pie varas 476. gadā Odoakrs likvidēja imperatora institūciju un kā Itālijas karalis (Rex Italiae) valdīja kā Austrumromas imperatora Zenona vasalis jaunizveidotajā Itālijas karalistē. Pēc konflikta ar Odoakru, imperators Zenons Itālijas karaļa titulu apsolīja Teodorikam Lielajam, kurš 493. gadā sakāva un nogalināja Odoakru izveidojot savu ostgotu barbaru karalisti. Pēc 20 gadus ilga kara imperatora Justiniāna Lielā armijas sagrāva ostgotu karalisti un ieviesa tiešu Austrumromas impērijas pārvaldi Itālijā.

568. gadā kara novājinātajā Itālijas pussalā iebruka langobardi, ieņēma apmēram pusi no Itālijas un izveidoja savu neatkarīgu Langobardu karalisti. Turpmākos 200 gadus viņi pavadīja karojot pret Austrumromu un palielinot karalistes teritoriju.

Pēc Romas pāvesta aicinājuma Itālijā iebruka franku karalis Kārlis Lielais, kurš 774. gadā iznīcināja Langobardu karalisti un pieņēma Langobardu karaļa titulu. Pēc pēdējā karolingu dinastijas pārstāvja Kārļa III nāves 888. gadā Itālijā iesākās feodālā anarhija, kas turpinājās līdz 962. gadam un šajā laikā par karaļiem vienlaikus dēvējās vairāki pretendenti, kas izmanto titulu Itāliešu karalis (Rex Italicorum).

962. gadā Svētās Romas Impērijas imperators Otons I iekaroja Itālijas ziemeļu un centrālo daļu un pieņēma titulu Rex Italicorum. Pēc 1024. gada Svētās Romas impērijas imperatori lietoja titulu Rex Italiae. Sākotnēji kronēšana par Itālijas karali notika Pāvijā, vēlāk Milānā bet Kārli V kronēja Boloņā.

1805. gadā Napoleonu I Milānā ar Lombardijas dzelzs kroni kronēja par Itālijas karali. Pēc Napoleona gāšanas 1814. gadā līdz Itālijas Karalistes izveidošanai 1861. gadā tituls netika lietots. Pēc Itālijas konstitucionālā referenduma 1946. gadā monarhija Itālijā beidza pastāvēt.

Uzskaitījums

Rex Italiae (476—493)

Ostgotu karaliste (493—553)

Langobardu karaliste (568—814)

Itālijas karaliste (781—963) 

951. gadā Otons I Lielais iebruka Itālijā un tika kronēts ar Lombardijas dzelzs kroni. Pēc 952. gada Berengars II un Adalberts kļuva par Otona I vasaļiem un Itālijas teritoriju pārvaldīja līdz Otona I nāvei.

Svētās Romas impērija sastāvā (962—1556) 
Svētās Romas impērijas imperatori, kas kronēti par Itālijas karaļiem

Napoleona Itālijas karaliste (1805—1814)

Itālijas Karaliste (1861—1946)

Skatīt arī 
 Langobardu karaļu uzskaitījums
 Neapoles karaļu uzskaitījums
 Svētās Romas impērijas imperatoru uzskaitījums
 Abu Sicīliju karalistes karaļu uzskaitījums
 Venēcijas dodžu uzskaitījums
 Sicīlijas karaļu uzskaitījums
 Sardīnijas karaļu uzskaitījums
 Toskānas valdnieku uzskaitījums
 Itālijas prezidentu uzskaitījums
 Itālijas premjerministru uzskaitījums

Valdnieku uzskaitījumi
Šajā uzskaitījumā apkopoti Itālijas karaļi . Itālijas karalis ( , ) bija Itālijas karalistes valdnieku tituls gandrīzgadus . Pirmais Itālijas karalis bija Odoakrs , kurš izbeidza Rietumromas impērijas pastāvēšanu . Itālijas sadrumstalotības gadsimtos tituls piederēja Svētās Romas impērijas imperatoriem . Pēc Itālijas Karalistes pastāvēšanas beigām gadā , tituls vairs netiek piešķirts . Vēsture Pēc nākšans pie varas gadā Odoakrs likvidēja imperatora institūciju un kā Itālijas karalis ( Rex Italiae ) valdīja kā Austrumromas imperatora Zenona vasalis jaunizveidotajā Itālijas karalistē . Pēc konflikta ar Odoakru , imperators Zenons Itālijas karaļa titulu apsolīja Teodorikam Lielajam , kurš gadā sakāva un nogalināja Odoakru izveidojot savu ostgotu barbaru karalisti . Pēcgadus ilga kara imperatora Justiniāna Lielā armijas sagrāva ostgotu karalisti un ieviesa tiešu Austrumromas impērijas pārvaldi Itālijā . 568. gadā kara novājinātajā Itālijas pussalā iebruka langobardi , ieņēma apmēram pusi no Itālijas un izveidoja savu neatkarīgu Langobardu karalisti . Turpmākosgadus viņi pavadīja karojot pret Austrumromu un palielinot karalistes teritoriju . Pēc Romas pāvesta aicinājuma Itālijā iebruka franku karalis Kārlis Lielais , kurš gadā iznīcināja Langobardu karalisti un pieņēma Langobardu karaļa titulu . Pēc pēdējā karolingu dinastijas pārstāvja Kārļa III nāves gadā Itālijā iesākās feodālā anarhija , kas turpinājās līdz gadam un šajā laikā par karaļiem vienlaikus dēvējās vairāki pretendenti , kas izmanto titulu Itāliešu karalis ( Rex Italicorum ) . 962. gadā Svētās Romas Impērijas imperators Otons I iekaroja Itālijas ziemeļu un centrālo daļu un pieņēma titulu Rex Italicorum . Pēc gada Svētās Romas impērijas imperatori lietoja titulu Rex Italiae . Sākotnēji kronēšana par Itālijas karali notika Pāvijā , vēlāk Milānā bet Kārli V kronēja Boloņā . 1805. gadā Napoleonu I Milānā ar Lombardijas dzelzs kroni kronēja par Itālijas karali . Pēc Napoleona gāšanas gadā līdz Itālijas Karalistes izveidošanai gadā tituls netika lietots . Pēc Itālijas konstitucionālā referenduma gadā monarhija Itālijā beidza pastāvēt . Uzskaitījums Rex Italiae493 ) Ostgotu karaliste553 ) Langobardu karaliste814 ) Itālijas karaliste963 ) 951. gadā Otons I Lielais iebruka Itālijā un tika kronēts ar Lombardijas dzelzs kroni . Pēc gada Berengars II un Adalberts kļuva par Otona I vasaļiem un Itālijas teritoriju pārvaldīja līdz Otona I nāvei . Svētās Romas impērija sastāvā1556 ) Svētās Romas impērijas imperatori , kas kronēti par Itālijas karaļiem Napoleona Itālijas karaliste1814 ) Itālijas Karaliste1946 ) Skatīt arī Langobardu karaļu uzskaitījums Neapoles karaļu uzskaitījums Svētās Romas impērijas imperatoru uzskaitījums Abu Sicīliju karalistes karaļu uzskaitījums Venēcijas dodžu uzskaitījums Sicīlijas karaļu uzskaitījums Sardīnijas karaļu uzskaitījums Toskānas valdnieku uzskaitījums Itālijas prezidentu uzskaitījums Itālijas premjerministru uzskaitījums Valdnieku uzskaitījumi