Roberts Duglass
Roberts Duglass jeb Roberts Daglass (, 1611—1662) bija skotu izcelsmes Zviedrijas karavīrs un valstsvīrs. Feldmaršals (1657), Zviedru Vidzemes militārais gubernators (1658-1661).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1611. gada 17. martā Standingstonā (Standingstone) Viljama Duglasa ģimenē.
1627. gadā viņš kļuva par Pfalcas grāfa Johana Kazimira pāžu. Trīsdesmitgadu kara laikā piedalījās kaujās vācu zemēs, ievainots Licenes kaujā. 1633. gadā viņš kā dragūnu kapteinis pārgāja Zviedrijas karadienestā, 1643. gadā ieguva ģenerālmajora pakāpi.  
 
Pēc kara beigām karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā 1651. gadā viņam piešķīra barona titulu un kavalērijas ģenerāļa pakāpi.
1654. gadā viņš ieguva Skenninges grāfa titulu un 1657. gadā tika iecelts par feldmaršalu.

Otrā Ziemeļu kara laikā 1658. gada 25. maijā viņu iecēla par Igaunijas un Vidzemes kara gubernatoru, viņš atkaroja lietuviešiem Raunas pili un iebruka Kurzemes hercogistē. Naktī uz 30. septembri viņš ar viltu ieņēma Jelgavas pili un apcietināja hercogu Jēkabu. Duglasa armija okupēja Zemgali un daļu Kurzemes līdz 1659. gada beigām, kad tos piespieda atkāpties lietuviešu karaspēks kopā ar latviešu zemessargiem. Zviedru Jelgavas pils garnizons kapitulēja 1660. gada janvārī.
Pēc kara beigām redzes traucējumu dēļ atvaļinājās no karadienesta.

Miris pēc smadzeņu triekas 1662. gada 28. maijā Stokhomā.

Atsauces 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Roberts Duglass jeb Roberts Daglass ( ,1662 ) bija skotu izcelsmes Zviedrijas karavīrs un valstsvīrs . Feldmaršals Zviedru Vidzemes militārais gubernators Dzīvesgājums Dzimis gada martā Standingstonā ( Standingstone ) Viljama Duglasa ģimenē . 1627. gadā viņš kļuva par Pfalcas grāfa Johana Kazimira pāžu . Trīsdesmitgadu kara laikā piedalījās kaujās vācu zemēs , ievainots Licenes kaujā . gadā viņš kā dragūnu kapteinis pārgāja Zviedrijas karadienestā , gadā ieguva ģenerālmajora pakāpi . Pēc kara beigām karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā gadā viņam piešķīra barona titulu un kavalērijas ģenerāļa pakāpi . 1654. gadā viņš ieguva Skenninges grāfa titulu un gadā tika iecelts par feldmaršalu . Otrā Ziemeļu kara laikā gada maijā viņu iecēla par Igaunijas un Vidzemes kara gubernatoru , viņš atkaroja lietuviešiem Raunas pili un iebruka Kurzemes hercogistē . Naktī uz septembri viņš ar viltu ieņēma Jelgavas pili un apcietināja hercogu Jēkabu . Duglasa armija okupēja Zemgali un daļu Kurzemes līdz gada beigām , kad tos piespieda atkāpties lietuviešu karaspēks kopā ar latviešu zemessargiem . Zviedru Jelgavas pils garnizons kapitulēja gada janvārī . Pēc kara beigām redzes traucējumu dēļ atvaļinājās no karadienesta . Miris pēc smadzeņu triekas gada maijā Stokhomā . Atsauces Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie