Lugažu pils
Lugažu ordeņa pils () bija Livonijas ordeņa nocietinājums Lugažos pie robežas ar Tērbatas bīskapiju. Līdz mūsdienām saglabājies vienīgi zemes valnis bijušās pils austrumu pusē.

Vēsture 
Lugažu ordeņa pils uzcelta pie Tērbatas bīskapijas robežas pie senā lielceļa, kas veda no Tērbatas uz Ērģemi. Tā atradās Ērģemes pilsnovadā, kas bija pakļauts Livonijas ordeņa mestriem. 
Par pils celšanas gadu min 1334. gadu, bet dokumentos tā pieminēta 1431. gadā kā Lude vai Luhde. 1518. gadā to izlēņoja Johanam fon Pletenbergam (Johann von Plettenberg).

Livonijas kara laikā Lugažu ordeņa pils kļuva par robežnocietinājumu pret atkārtotiem krievu un tatāru karaspēka uzbrukumiem no Krievijas caristes ieņemtās Tērbatas bīskapijas teritorijas. 1560. gada 2. augustā pie Lugažu - Ērģemes ceļa notika Ērģemes kauja, kurā krita vai tika saņemta gūstā gandrīz visa Livonijas ordeņa vadība. 
1562. gada oktobrī Sigismunds II Augusts Ērģemes pilsnovadu iznomāja Somijas hercogam Juhanam, 1575. gadā to ieņēma Livonijas ķēniņš Magnuss, bet 1578. gadā Polijas-Lietuvas karaspēks.

Pēc kara beigām 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā bijušā īpašnieka vārdā nodēvēta par Pletenberga pilsnovada citadeli (, Плетенберг). Pēc līguma noslēgšanas Ērģemes pilsnovadu iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstij piederošās Livonijas Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijā.

Poļu-zviedru kara laikā 1621. gadā Lugažu pili ieņēma zviedri, 1624. gadā karalis Gustavs II Ādolfs pili dāvāja Hansam Vrangelim, kura pēcnācējiem Lugažu pilsmuiža (Schloß Lude) Lugažu draudzes novadā piederēja līdz 1818. gadam. Viņi pili nav atjaunojuši un tās akmeņi izmantoti apkārtējo ēku celtniecībai.

Apraksts 
Lugažu ordeņa pils celta no laukakmeņiem pie aizdambēta strauta, kas padarīja pili grūtāk ieņemamu no rietumu puses. Mazāk aizsargātajā austrumu pusē bija uzbērts četrus metrus augsts aizsargvalnis. 
Pilij bija taisnstūra forma ar diviem apaļiem torņiem pie ieejas.

Atsauces

Ārējās saites 
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Livonijas ordeņa pilis
Viduslaiku pilis Latvijā
Lugaži
Lugažu ordeņa pils ( ) bija Livonijas ordeņa nocietinājums Lugažos pie robežas ar Tērbatas bīskapiju . Līdz mūsdienām saglabājies vienīgi zemes valnis bijušās pils austrumu pusē . Vēsture Lugažu ordeņa pils uzcelta pie Tērbatas bīskapijas robežas pie senā lielceļa , kas veda no Tērbatas uz Ērģemi . Tā atradās Ērģemes pilsnovadā , kas bija pakļauts Livonijas ordeņa mestriem . Par pils celšanas gadu min gadu , bet dokumentos tā pieminēta gadā kā Lude vai Luhde . gadā to izlēņoja Johanam fon Pletenbergam ( Johann von Plettenberg ) . Livonijas kara laikā Lugažu ordeņa pils kļuva par robežnocietinājumu pret atkārtotiem krievu un tatāru karaspēka uzbrukumiem no Krievijas caristes ieņemtās Tērbatas bīskapijas teritorijas . gada augustā pie Lugažu - Ērģemes ceļa notika Ērģemes kauja , kurā krita vai tika saņemta gūstā gandrīz visa Livonijas ordeņa vadība . 1562. gada oktobrī Sigismunds II Augusts Ērģemes pilsnovadu iznomāja Somijas hercogam Juhanam , gadā to ieņēma Livonijas ķēniņš Magnuss , bet gadā Polijas-Lietuvas karaspēks . Pēc kara beigām gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā bijušā īpašnieka vārdā nodēvēta par Pletenberga pilsnovada citadeli ( , Плетенберг ) . Pēc līguma noslēgšanas Ērģemes pilsnovadu iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalstij piederošās Livonijas Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijā . Poļu - zviedru kara laikā gadā Lugažu pili ieņēma zviedri , gadā karalis Gustavs II Ādolfs pili dāvāja Hansam Vrangelim , kura pēcnācējiem Lugažu pilsmuiža ( Schloß Lude ) Lugažu draudzes novadā piederēja līdz gadam . Viņi pili nav atjaunojuši un tās akmeņi izmantoti apkārtējo ēku celtniecībai . Apraksts Lugažu ordeņa pils celta no laukakmeņiem pie aizdambēta strauta , kas padarīja pili grūtāk ieņemamu no rietumu puses . Mazāk aizsargātajā austrumu pusē bija uzbērts četrus metrus augsts aizsargvalnis . Pilij bija taisnstūra forma ar diviem apaļiem torņiem pie ieejas . Atsauces Ārējās saites Armin Tuulse . Die Burgen in Estland und Lettland \ . Dorpater Estnischer Verlag , Livonijas ordeņa pilis Viduslaiku pilis Latvijā Lugaži