Džaņdzjana
Džaņdzjana (, ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Guandunas provincē Ķīnas dienvidos. Izvietojusies provinces dienvidrietumos, aizņem Leidžou pussalu. Robežojas ziemeļaustrumos ar Maominu, ziemeļrietumos — ar Guansji. Austrumos krastus apskalo Dienvidķīnas jūra, rietumos — Bakbo līcis, dienvidos Cjundžou šaurums atdala no Hainaņas salas.

Vēsture 
Haņu dinastijas laikā par Leidžou pussalas administratīvo centru kļuva Sjuiveņa. 1898 gadā Francija piespieda Ķīnas valdību iznomāt uz 99 gadiem tai nelielo Guandžouvaņas anklāvu pussalas ziemeļaustrumos, kur tika ierīkota Forbajāras (Fort-Bayard) osta. Anklāvs atradās Francijas kontrolē līdz 1943. gadam, kad to okupēja Japāna. Formāli anklāvs atgriezās Francijas pārvaldē 1945. gada augustā, bet jau novembrī to oficiāli atgrieza Ķīnai un pārdēvēja tagadējā vārdā.

Ekonomika 
Džaņdzjana ir nozīmīga osta un dzelzceļa mezgls. Galvenās rūpniecības nozares ir kuģu būve, tekstilūpniecība, cukura un automobiļu rūpniecība.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Džaņdzjana ( , ) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Guandunas provincē Ķīnas dienvidos . Izvietojusies provinces dienvidrietumos , aizņem Leidžou pussalu . Robežojas ziemeļaustrumos ar Maominu , ziemeļrietumos — ar Guansji . Austrumos krastus apskalo Dienvidķīnas jūra , rietumos — Bakbo līcis , dienvidos Cjundžou šaurums atdala no Hainaņas salas . Vēsture Haņu dinastijas laikā par Leidžou pussalas administratīvo centru kļuva Sjuiveņa. gadā Francija piespieda Ķīnas valdību iznomāt uzgadiem tai nelielo Guandžouvaņas anklāvu pussalas ziemeļaustrumos , kur tika ierīkota Forbajāras ( Fort-Bayard ) osta . Anklāvs atradās Francijas kontrolē līdz gadam , kad to okupēja Japāna . Formāli anklāvs atgriezās Francijas pārvaldē gada augustā , bet jau novembrī to oficiāli atgrieza Ķīnai un pārdēvēja tagadējā vārdā . Ekonomika Džaņdzjana ir nozīmīga osta un dzelzceļa mezgls . Galvenās rūpniecības nozares ir kuģu būve , tekstilūpniecība , cukura un automobiļu rūpniecība . Atsauces Ārējās saites Ķīnas pilsētas