Rīgas birža (mākslas muzejs)
Rīgas Birža ir mākslas muzejs Doma laukumā 6 Rīgā, Latvijas Nacionālā mākslas muzeja sastāvdaļa. Līdz 2010. gadam tā nosaukums bija Ārzemju mākslas muzejs.

Muzejā ir četras pastāvīgās ekspozīcijas: Austrumu galerija, Gleznu galerija, Rietumu galerija un Sudraba kabinets. Pirmajā stāvā atrodas izstāžu zāle ar mainīgu ekspozīciju.

Vēsture 

Muzeja senākie eksponāti nākuši no 18. un 19. gadsimta Rīgas rātskungu, tirgotāju un birģermeistaru privātkolekcijām, no bijušā Kurzemes provinces muzeja un Latvijas Universitātes muzeja kolekcijām.

1905. gadā daļa no šīm kolekcijām nokļuva Rīgas pilsētas mākslas muzejā, bet daļa 1920. gadā dibinātajā Valsts mākslas muzejā. Pēc Otrā pasaules kara ārzemju mākslas kolekcijas apvienoja Latvijas PSR Valsts Vakareiropas mākslas muzejā, vēlāk Latvijas PSR Valsts Aizrobežu mākslas muzejā, kas vairāk nekā deviņdesmit gadus atradās Rīgas pilī.

Ēka 

Muzeja ēka celta no 1852. līdz 1855. gadam kā 1816. gadā dibinātās Rīgas Biržas nams pēc arhitekta Haralda Jūliusa Boses (1812—1894) projekta Venēcijas renesanses palaco stilā, simbolizējot bagātību un pārpilnību. Fasādē attēloja antīkos dievus: tirdzniecības simbolu Merkuriju, kuģniecības aizstāvi Tritonu, lopkopju dievību Pānu, pārpilnības dievieti Pomonu, Zemes māti — Terru ar liniem un zemkopju dievu Saturnu. Katru dievību fasādē atkārtoja trīskārt. Interjerā daudz lietots zeltījums, zaļais Skotijas granīts un mākslīgais marmors, īpaši grezna bija Venēcijas zāle. Ēkas celšanai tika nojauktas sešas dzīvojamās mājas.  Rīgas biržu likvidēja pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā.

Pēc kara ēku atdeva sīkiem kantoriem, bet vēlāk zinātniskam institūtam. 1976.-1979. gadā restaurācijas laikā izcēlās ugunsgrēks, kura laikā izdega ceturtais stāvs un cieta pārējais interjers. Ēkas atjaunošana sākotnējā izskatā notika pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas, pēc restaurācijas beigām 2011. gadā ēkā izvietoja bijušā Ārzemju (Aizrobežu) mākslas muzeja ekspozīcijas.

Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

Rekonstrukcija 
2013. gadā rekonstruētais muzejs saņēma Eiropas Muzeju foruma īpašo balvu, ierindojoties astoņu pēdējo gadu laikā jaunatklāto Eiropas veiksmīgāko muzeju kategorijā.

Skatīt arī 
 Latvijas Nacionālais mākslas muzejs
 Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs
 Arsenāls (izstāžu zāle)

Atsauces

Ārējās saites 

Muzeji Rīgā
Rīgas Birža ir mākslas muzejs Doma laukumāRīgā , Latvijas Nacionālā mākslas muzeja sastāvdaļa . Līdz gadam tā nosaukums bija Ārzemju mākslas muzejs . Muzejā ir četras pastāvīgās ekspozīcijas : Austrumu galerija , Gleznu galerija , Rietumu galerija un Sudraba kabinets . Pirmajā stāvā atrodas izstāžu zāle ar mainīgu ekspozīciju . Vēsture Muzeja senākie eksponāti nākuši no un gadsimta Rīgas rātskungu , tirgotāju un birģermeistaru privātkolekcijām , no bijušā Kurzemes provinces muzeja un Latvijas Universitātes muzeja kolekcijām . 1905. gadā daļa no šīm kolekcijām nokļuva Rīgas pilsētas mākslas muzejā , bet daļa gadā dibinātajā Valsts mākslas muzejā . Pēc Otrā pasaules kara ārzemju mākslas kolekcijas apvienoja Latvijas PSR Valsts Vakareiropas mākslas muzejā , vēlāk Latvijas PSR Valsts Aizrobežu mākslas muzejā , kas vairāk nekā deviņdesmit gadus atradās Rīgas pilī . Ēka Muzeja ēka celta no līdz gadam kā gadā dibinātās Rīgas Biržas nams pēc arhitekta Haralda Jūliusa Boses1894 ) projekta Venēcijas renesanses palaco stilā , simbolizējot bagātību un pārpilnību . Fasādē attēloja antīkos dievus : tirdzniecības simbolu Merkuriju , kuģniecības aizstāvi Tritonu , lopkopju dievību Pānu , pārpilnības dievieti Pomonu , Zemes māti — Terru ar liniem un zemkopju dievu Saturnu . Katru dievību fasādē atkārtoja trīskārt . Interjerā daudz lietots zeltījums , zaļais Skotijas granīts un mākslīgais marmors , īpaši grezna bija Venēcijas zāle . Ēkas celšanai tika nojauktas sešas dzīvojamās mājas . Rīgas biržu likvidēja pēc Latvijas okupācijas gadā . Pēc kara ēku atdeva sīkiem kantoriem , bet vēlāk zinātniskam institūtam . -1979. gadā restaurācijas laikā izcēlās ugunsgrēks , kura laikā izdega ceturtais stāvs un cieta pārējais interjers . Ēkas atjaunošana sākotnējā izskatā notika pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas , pēc restaurācijas beigām gadā ēkā izvietoja bijušā Ārzemju ( Aizrobežu ) mākslas muzeja ekspozīcijas . Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis . Rekonstrukcija 2013. gadā rekonstruētais muzejs saņēma Eiropas Muzeju foruma īpašo balvu , ierindojoties astoņu pēdējo gadu laikā jaunatklāto Eiropas veiksmīgāko muzeju kategorijā . Skatīt arī Latvijas Nacionālais mākslas muzejs Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs Arsenāls ( izstāžu zāle ) Atsauces Ārējās saites Muzeji Rīgā