Biržu muiža (Madona)
Biržu muiža jeb Madonas muiža () bija muiža Lazdonas pagasta un Madonas pilsētas teritorijā.

Vēsture 
Muiža izveidojusies Rīgas arhibīskapijas Ļaudonas pilsnovadā pie senā Kokneses - Alūksnes lielceļa pēc tam, kad 1461. gadā Rīgas arhibīskaps Silvestrs Stodevešers iznomāja novadā esošās zemes saviem vasaļiem. Zviedru Vidzemes muižu redukcijas laikā tā kļuva par Zviedrijas kroņa muižu, kartēs tā sastopama gan ar Modonas, gan Biržu vārdu. 
Krievijas Impērijas ķeizariene Elizabete Biržu muižu uzdāvināja grāfam Aleksandram Buturļinam (Бутурлин), bet imperatore Katrīna II - serbu izcelsmes ģenerālmajoram Maksimam Zoričam.
No 19. gadsimta sākuma līdz 1920. gada zemes reformai no Ļaudonas novada atdalītā Lazdonas draudzes novada Biržu muiža piederēja Vulfu dzimtai.

Pēc 1900. gada ap Biržu muižas Leivēra krogu un Madonas dzelzceļa staciju pakāpeniski izveidojās mūsdienu Madonas pilsēta.

Atsauces 

Muižas Latvijā
Madona
Biržu muiža jeb Madonas muiža ( ) bija muiža Lazdonas pagasta un Madonas pilsētas teritorijā . Vēsture Muiža izveidojusies Rīgas arhibīskapijas Ļaudonas pilsnovadā pie senā Kokneses - Alūksnes lielceļa pēc tam , kad gadā Rīgas arhibīskaps Silvestrs Stodevešers iznomāja novadā esošās zemes saviem vasaļiem . Zviedru Vidzemes muižu redukcijas laikā tā kļuva par Zviedrijas kroņa muižu , kartēs tā sastopama gan ar Modonas , gan Biržu vārdu . Krievijas Impērijas ķeizariene Elizabete Biržu muižu uzdāvināja grāfam Aleksandram Buturļinam ( Бутурлин ) , bet imperatore Katrīna II - serbu izcelsmes ģenerālmajoram Maksimam Zoričam . No gadsimta sākuma līdz gada zemes reformai no Ļaudonas novada atdalītā Lazdonas draudzes novada Biržu muiža piederēja Vulfu dzimtai . Pēc gada ap Biržu muižas Leivēra krogu un Madonas dzelzceļa staciju pakāpeniski izveidojās mūsdienu Madonas pilsēta . Atsauces Muižas Latvijā Madona