Muroma
Muroma (, varjagu: Móramar) ir sena pilsēta Krievijas Federācijas Vladimiras apgabala austrumu daļā pie Okas upes. Tā atrodas 290 km uz austrumiem no Maskavas un 137 km no apgabala galvaspilsētas Vladimiras. Viens no starptautiskā tūrisma centriem Krievijā.

Vēsture 
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka jau pirms 9. gadsimta šeit atradies muromiešu pilskalns. Iespējams, ka muromiešu nosaukums cēlies no senāka baltu valodu vārda (, ).
Slāvu cilšu ienācēji šo zemi sauca par Zaļesji ("aizmežu zemi"). Muroma pirmo reizi pieminēta Nestora hronikā:

No 1010. gada tā bija Muromas dalienas kņazistes galvaspilsēta, kas pakļāvās Čerņigovas kņaziem, vēlāk Rjazaņas kņaziem. 1239. gadā Muromu pakļāva mongoļi un hans Batu iekļāva to Zelta ordas lielvalsts sastāvā. 1393. gadā hanu vietvaldis Maskavas lielkņazs Vasilijs I pakļāva Muromu Maskavijas varai. 1552. gadā no Muromas Krievijas caristes karaspēks uzbruka Kazaņas hanistei.

Atsauces

Ārējās saites
Muroma ( , varjagu : Móramar ) ir sena pilsēta Krievijas Federācijas Vladimiras apgabala austrumu daļā pie Okas upes . Tā atrodaskm uz austrumiem no Maskavas unkm no apgabala galvaspilsētas Vladimiras . Viens no starptautiskā tūrisma centriem Krievijā . Vēsture Arheoloģiskie izrakumi liecina , ka jau pirms gadsimta šeit atradies muromiešu pilskalns . Iespējams , ka muromiešu nosaukums cēlies no senāka baltu valodu vārda ( , ) . Slāvu cilšu ienācēji šo zemi sauca par Zaļesji ( " aizmežu zemi " ) . Muroma pirmo reizi pieminēta Nestora hronikā : No gada tā bija Muromas dalienas kņazistes galvaspilsēta , kas pakļāvās Čerņigovas kņaziem , vēlāk Rjazaņas kņaziem . gadā Muromu pakļāva mongoļi un hans Batu iekļāva to Zelta ordas lielvalsts sastāvā . gadā hanu vietvaldis Maskavas lielkņazs Vasilijs I pakļāva Muromu Maskavijas varai . gadā no Muromas Krievijas caristes karaspēks uzbruka Kazaņas hanistei . Atsauces Ārējās saites