Artaksata
Artaksata (, ) bija senās Armēnijas galvaspilsēta pie Araksas upes Ararata ielejā. Artaksata bija hellēnisma kultūras centrs Armēnijā. Šeit tika uzcelts pirmais teātris Armēnijas teritorijā.

Vēsture 
Seno Artaksatu uz Araksas upes pussalas dibināja valdnieks Artaksijs I 190. gadā pr.Kr. No iepriekšējā reliģiskā centra Bagaranas uz jauno pilsētu tika pārvestas dievu statujas. Strabons un Plutarhs sauca šo pilsētu par lielu un bagātīgu, un dēvēja to par "armēņu Kartāgu". Saskaņā ar Plutarhu, pēc nostāstiem, Hanibāls ieteica šo vietu pilsētas dibināšanai. Pēc Antioha III sakāves karā ar romiešiem viņš ieradās Armēnijā. Viņš ievēroja milzīgus dabas resursus un izdevīgas vietas apgabalā, kas netika izmantotas, un ieteica armēņu valdniekam uzcelt šeit pilsētu. Valdnieks uzticēja viņam pilsētas celtniecību, tā tapa liela un krāšņa, un valdnieka vārdā nosauktā pilsēta kļuva par Armēnijas galvaspilsētu.

68. gadā pr.Kr. Artaksatas kaujā Lūcijs Lukullus uzveica Tigranu II. Nākamo divu gadsimtu laikā pilsēta konkurējošajām lielvarām bija nozīmīgs militārs mērķis.

No 58. līdz 63, gadam notika karš starp romiešiem un Partu, un 58. gadā ģenerālis Gnejs Domīcijs Karbulons Artaksatu ieņēma un izpostīja. Armēņu valdnieks Trdats I zaudēja karu ar romiešiem un bija spiests pakļauties Romas varai. Imperators Nerons deva rīkojumu atjaunot pilsētu, un tai tika dots nosaukums Neronija, par godu Neronam. 163. gadā Stacijs Prisks iekaroja Armēniju un atkal Artaksata tika izpostīta. 369. gadā pilsētu izpostīja sasanīdi. Pēc gadsimta notika armēņu sacelšanās pret sasanīdiem. 451. gadā Avarairas un Artaksatas kaujās sacelšanās dalībniekus sakāva sasanīdus atbalstošie armēņi. Kopš tā laika pilsēta zaudēja savu nozīmi. Par Armēnijas jauno centru kļuva Dvina.

Artaksatas vietā atrodas divas apdzīvotas vietas, apmēram 8 km uz dienvidiem no pašreizējā Artašatas apgabala centra, kas tika konstatētas 1920. gados. Pirmos izrakumus veica padomju arheologi 1970. gados. Vienā no pauguriem atrodas Čorvirapas klosteris, kurš tika uzcelts uz citadeles drupām.

Atsauces 

Armēnijas vēsture
Senās Grieķijas pilsētas
Senās Romas pilsētas
Armēnijas arheoloģiskie pieminekļi
Artaksata ( , ) bija senās Armēnijas galvaspilsēta pie Araksas upes Ararata ielejā . Artaksata bija hellēnisma kultūras centrs Armēnijā . Šeit tika uzcelts pirmais teātris Armēnijas teritorijā . Vēsture Seno Artaksatu uz Araksas upes pussalas dibināja valdnieks Artaksijs I gadā pr.Kr . No iepriekšējā reliģiskā centra Bagaranas uz jauno pilsētu tika pārvestas dievu statujas . Strabons un Plutarhs sauca šo pilsētu par lielu un bagātīgu , un dēvēja to par " armēņu Kartāgu " . Saskaņā ar Plutarhu , pēc nostāstiem , Hanibāls ieteica šo vietu pilsētas dibināšanai . Pēc Antioha III sakāves karā ar romiešiem viņš ieradās Armēnijā . Viņš ievēroja milzīgus dabas resursus un izdevīgas vietas apgabalā , kas netika izmantotas , un ieteica armēņu valdniekam uzcelt šeit pilsētu . Valdnieks uzticēja viņam pilsētas celtniecību , tā tapa liela un krāšņa , un valdnieka vārdā nosauktā pilsēta kļuva par Armēnijas galvaspilsētu . 68. gadā pr.Kr . Artaksatas kaujā Lūcijs Lukullus uzveica Tigranu II. Nākamo divu gadsimtu laikā pilsēta konkurējošajām lielvarām bija nozīmīgs militārs mērķis . No līdz gadam notika karš starp romiešiem un Partu , un gadā ģenerālis Gnejs Domīcijs Karbulons Artaksatu ieņēma un izpostīja . Armēņu valdnieks Trdats I zaudēja karu ar romiešiem un bija spiests pakļauties Romas varai . Imperators Nerons deva rīkojumu atjaunot pilsētu , un tai tika dots nosaukums Neronija , par godu Neronam . gadā Stacijs Prisks iekaroja Armēniju un atkal Artaksata tika izpostīta . gadā pilsētu izpostīja sasanīdi . Pēc gadsimta notika armēņu sacelšanās pret sasanīdiem . gadā Avarairas un Artaksatas kaujās sacelšanās dalībniekus sakāva sasanīdus atbalstošie armēņi . Kopš tā laika pilsēta zaudēja savu nozīmi . Par Armēnijas jauno centru kļuva Dvina . Artaksatas vietā atrodas divas apdzīvotas vietas , apmēramkm uz dienvidiem no pašreizējā Artašatas apgabala centra , kas tika konstatētas gados . Pirmos izrakumus veica padomju arheologi gados . Vienā no pauguriem atrodas Čorvirapas klosteris , kurš tika uzcelts uz citadeles drupām . Atsauces Armēnijas vēsture Senās Grieķijas pilsētas Senās Romas pilsētas Armēnijas arheoloģiskie pieminekļi