Daurijas čakste
Daurijas čakste (Lanius isabellinus) ir čakstu dzimtas (Laniidae) zvirbuļveidīgais putns, kas ligzdo Centrālāzijā, ziemo Āfrikā un Āzijas dienvidos. Tai ir trīs pasugas. Nesenā pagātnē bija četras pasugas, bet saskaņā ar jaunāko sistemātiku areāla rietumos ligzdojošā pasuga mūsdienās izdalīta kā atsevišķa suga — rudastes čakste (Lanius phoenicuroides). Daurijas čakste reizumis ieklīst Eiropā, vienu reizi novērota arī Latvijā.

Izplatība 

Daurijas čakste ligzdo no Krievijas dienvidiem un Turkmenistānas līdz Mongolijai un Ķīnas ziemeļiem un rietumiem. Ziemo Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras, Arābijas pussalā, Pakistānas dienvidos un Indijas ziemeļos.

Latvijā 
Viens no agrākajiem rudastes čakstes novērojumiem Latvijā (2000. gadā) pēc tās sugas sadalīšanas vairākās sugās ir atzīts par Daurijas čakstes novērojumu.

Izskats 
Daurijas čakste ir neliela vai vidēji liela čakste ar kompaktu ķermeni un garu asti. Ķermeņa garums 17—19 cm, spārnu izplētums 24—27 cm, svars 25—34 g.

Daurijas čakstes apspalvojums ķermeņa augšpusē ir pelēkbrūns. Pakakle, krūtis, vēders un zemaste gaiši brūna ar rudu tonējumu. Galvas virsa rudi brūna vai pelēkbrūna. Pāri acīm melna vai tumši brūna maska, kas sākas pie knābja pamatnes un beidzas pie auss atveres. Uzacis smalka, gaiša josliņa. Astes virspuse un tās lidspalvas rudas vai rudi brūnas. Spārnu lidspalvas pelēkbrūnas, tēviņiem ar platu, baltu spoguli, bet mātītei (arī jaunajiem putniem) spoguļa nav. Arī maska mātītei mazāk izteiksmīga kā tēviņam.

Uzvedība 
Daurijas čakste ligzdošanas laikā mājo stepē, sausos krūmājos, pistāciju birzīs, apmetoties upju un citu ūdenstilpju tuvumā. Ziemo lauksaimniecības tīrumu malās, vietās ar vientuļiem kokiem, tamarisku krūmājos un pustuksnešos. Sastopama gan līdzenumos, gan kalnos līdz 3500 m virs jūras līmeņa.

Barošanās ieradumi 
Daurijas čakste barojas ar kukaiņiem, galvenokārt ar vabolēm, ar kukaiņu kāpuriem, kā arī ar citiem bezmugurkaulniekiem un nelieliem mugurkaulniekiem, piemēram, grauzējiem, ķirzakām un nelieliem putniem. Tā medījot vēro zemi no paaugstinājuma, kas var būt kāds koka zars vai staba gals. Pamanījusi iespējamo upuri, strauji uzbrūk. Reizēm tā uzlasa kukaiņus no koku un krūmu zariem un lapām vai noķer tos gaisā. Lielāks medījums tiek uzdurts uz krūmu dzeloņiem, lai to būtu vieglāk saplēst gabaliņos.

Ligzdošana 

Daurijas čakstes pavasara migrācijas laikā veido monogāmus pārus. Tās ligzdošanas laikā ir teritoriālas, lai gan kaimiņu teritorijas mēdz pārklāties. Ligzda tiek vīta nelielu koku zaros, dzeloņainos krūmos vai starp niedrēm. Vietu izvēlas tēviņš. Ligzda parasti atrodas metra augstumā no zemes, bet var atrasties arī 3—5 m augstumā. Tā vīta no sausas zāles, saknītēm, zariņiem, koku mizas, oderēta ar mīkstākiem un smalkākiem zāļu stiebriņiem, spalvām un dzīvnieku vilnu. Ligzdas diametrs 9—20 cm, dziļums 4—10 cm.

Ligzdošanas sezona sākas maija beigās vai jūnija sākumā. Gadā viens perējums, bet pirmo dējumu zaudējot, tas tiek atkārtots. Dējumā ir 3—8 olas, visbiežāk 4—6 olas. Inkubācijas periods ilgst 13—17 dienas. Perē tikai mātīte, bet tēviņš to tikmēr baro. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido 12—16 dienu vecumā, bet vecāki tos turpina barot apmēram mēnesi ilgāk. Iespējams, nominālpasugai sezonā ir divi perējumi.

Sistemātika 
Daurijas čakstei ir 3 pasugas:
Lanius isabellinus isabellinus — nominālpasuga, ligzdo Krievijas dienvidos, Mongolijā un Ķīnas ziemeļos;
Lanius isabellinus arenarius — ligzdo Ķīnas ziemeļrietumos;
Lanius isabellinus tsaidamensis — ligzdo Ķīnas centrālās daļas rietumos.

Atsauces

Ārējās saites 
Avibirds: Isabelline Shrike
Avibase: Isabelline Shrike Lanius isabellinus Hemprich & Ehrenberg, 1833
Xeno-Canto: Isabelline Shrike · Lanius isabellinus · Hemprich & Ehrenberg, 1833

Čakstes
Āzijas putni
Āfrikas putni
Daurijas čakste ( Lanius isabellinus ) ir čakstu dzimtas ( Laniidae ) zvirbuļveidīgais putns , kas ligzdo Centrālāzijā , ziemo Āfrikā un Āzijas dienvidos . Tai ir trīs pasugas . Nesenā pagātnē bija četras pasugas , bet saskaņā ar jaunāko sistemātiku areāla rietumos ligzdojošā pasuga mūsdienās izdalīta kā atsevišķa suga — rudastes čakste ( Lanius phoenicuroides ) . Daurijas čakste reizumis ieklīst Eiropā , vienu reizi novērota arī Latvijā . Izplatība Daurijas čakste ligzdo no Krievijas dienvidiem un Turkmenistānas līdz Mongolijai un Ķīnas ziemeļiem un rietumiem . Ziemo Āfrikā uz dienvidiem no Sahāras , Arābijas pussalā , Pakistānas dienvidos un Indijas ziemeļos . Latvijā Viens no agrākajiem rudastes čakstes novērojumiem Latvijā gadā ) pēc tās sugas sadalīšanas vairākās sugās ir atzīts par Daurijas čakstes novērojumu . Izskats Daurijas čakste ir neliela vai vidēji liela čakste ar kompaktu ķermeni un garu asti . Ķermeņa garums19 cm , spārnu izplētums27 cm , svars34 g. Daurijas čakstes apspalvojums ķermeņa augšpusē ir pelēkbrūns . Pakakle , krūtis , vēders un zemaste gaiši brūna ar rudu tonējumu . Galvas virsa rudi brūna vai pelēkbrūna . Pāri acīm melna vai tumši brūna maska , kas sākas pie knābja pamatnes un beidzas pie auss atveres . Uzacis smalka , gaiša josliņa . Astes virspuse un tās lidspalvas rudas vai rudi brūnas . Spārnu lidspalvas pelēkbrūnas , tēviņiem ar platu , baltu spoguli , bet mātītei ( arī jaunajiem putniem ) spoguļa nav . Arī maska mātītei mazāk izteiksmīga kā tēviņam . Uzvedība Daurijas čakste ligzdošanas laikā mājo stepē , sausos krūmājos , pistāciju birzīs , apmetoties upju un citu ūdenstilpju tuvumā . Ziemo lauksaimniecības tīrumu malās , vietās ar vientuļiem kokiem , tamarisku krūmājos un pustuksnešos . Sastopama gan līdzenumos , gan kalnos līdzm virs jūras līmeņa . Barošanās ieradumi Daurijas čakste barojas ar kukaiņiem , galvenokārt ar vabolēm , ar kukaiņu kāpuriem , kā arī ar citiem bezmugurkaulniekiem un nelieliem mugurkaulniekiem , piemēram , grauzējiem , ķirzakām un nelieliem putniem . Tā medījot vēro zemi no paaugstinājuma , kas var būt kāds koka zars vai staba gals . Pamanījusi iespējamo upuri , strauji uzbrūk . Reizēm tā uzlasa kukaiņus no koku un krūmu zariem un lapām vai noķer tos gaisā . Lielāks medījums tiek uzdurts uz krūmu dzeloņiem , lai to būtu vieglāk saplēst gabaliņos . Ligzdošana Daurijas čakstes pavasara migrācijas laikā veido monogāmus pārus . Tās ligzdošanas laikā ir teritoriālas , lai gan kaimiņu teritorijas mēdz pārklāties . Ligzda tiek vīta nelielu koku zaros , dzeloņainos krūmos vai starp niedrēm . Vietu izvēlas tēviņš . Ligzda parasti atrodas metra augstumā no zemes , bet var atrasties arī5 m augstumā . Tā vīta no sausas zāles , saknītēm , zariņiem , koku mizas , oderēta ar mīkstākiem un smalkākiem zāļu stiebriņiem , spalvām un dzīvnieku vilnu . Ligzdas diametrs20 cm , dziļums10 cm . Ligzdošanas sezona sākas maija beigās vai jūnija sākumā . Gadā viens perējums , bet pirmo dējumu zaudējot , tas tiek atkārtots . Dējumā ir8 olas , visbiežāk6 olas . Inkubācijas periods ilgst17 dienas . Perē tikai mātīte , bet tēviņš to tikmēr baro . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki . Jaunie putni izlido16 dienu vecumā , bet vecāki tos turpina barot apmēram mēnesi ilgāk . Iespējams , nominālpasugai sezonā ir divi perējumi . Sistemātika Daurijas čakstei irpasugas : Lanius isabellinus isabellinus — nominālpasuga , ligzdo Krievijas dienvidos , Mongolijā un Ķīnas ziemeļos ; Lanius isabellinus arenarius — ligzdo Ķīnas ziemeļrietumos ; Lanius isabellinus tsaidamensis — ligzdo Ķīnas centrālās daļas rietumos . Atsauces Ārējās saites Avibirds : Isabelline Shrike Avibase : Isabelline Shrike Lanius isabellinus Hemprich & Ehrenberg , Xeno-Canto : Isabelline Shrike · Lanius isabellinus · Hemprich & Ehrenberg , Čakstes Āzijas putni Āfrikas putni