Komieši
Komieši (pašnosaukums: коми, komi) ir somugru tauta, kura pamatā dzīvo Komi Republikā un Permas novadā. Komieši runā komiešu valodā ar permiešu un zirjāņu izloksnēm, kā arī krievu valodā, galvenā reliģija ir pareizticība. 1989. gadā Krievijas Federācijā dzīvo ap 345 tūkstoši komiešu Komi Republikā un aptuveni 152 tūkstoši Permas novadā (agrākajā Komi Permiešu autonomajā apvidū). 2010. gada Krievijas Federācijas tautas skaitīšanā 228 235 iedzīvotāji sevi identificēja kā komieši un 94 456 komi permieši. Lielākā komiešu kopiena ārpus Krievijas Federācijas dzīvo Ukrainā.

Vēsture 
Komieši cēlušies no Kamas upes baseina zemēm, mūsu ēras 1. tūkstošgades pēdējos gadsimtos viņi izplatījās uz ziemeļu virzienā līdz Barenca jūras piekrastei. Vikingu laikos no 9. gadsimta viņu apdzīvoto zemi dēvēja par Bjarmaland (). 11. gadsimtā komiešus pakļāva Novgorodas valsts, 14. gadsimta otrajā pusē Permas bīskaps izveidoja komiešu alfabētu kirilicas rakstībā, papildinot ar rūnu zīmēm. 
Pēc 1472. gada Lielā Perma nonāca Maskavas lielkņazistes ietekmē, bet 1547. gadā to anektēja Krievijas cariste. Līdz 20. gadsimtam viņus dēvēja par zirjāņiem () un permiešiem.

1921. gadā Krievijas PFSR valdība komiešu apdzīvotajā Arhangeļskas un Vologdas guberņu teritorijā izveidoja Komi-Zirjanu autonomo apgabalu, ko 1936. gadā pārveidoja par Komi APSR. 
Savukārt komiešu apdzīvotajā Urālu apgabala daļā 1925. gadā izveidoja Komi Permiešu nacionālo apvidu, ko 1977. gadā to pārdēvēja par Komi Permiešu autonomo apvidu. 2004. gadā Komi Permiešu autonomo apvidu likvidēja, izveidojot Permas novadu.

Atsauces

Ārējās saites 

Somugri
Komi
Komieši ( pašnosaukums : коми , komi ) ir somugru tauta , kura pamatā dzīvo Komi Republikā un Permas novadā . Komieši runā komiešu valodā ar permiešu un zirjāņu izloksnēm , kā arī krievu valodā , galvenā reliģija ir pareizticība . gadā Krievijas Federācijā dzīvo aptūkstoši komiešu Komi Republikā un aptuvenitūkstoši Permas novadā ( agrākajā Komi Permiešu autonomajā apvidū ) . gada Krievijas Federācijas tautas skaitīšanā235 iedzīvotāji sevi identificēja kā komieši un 456 komi permieši . Lielākā komiešu kopiena ārpus Krievijas Federācijas dzīvo Ukrainā . Vēsture Komieši cēlušies no Kamas upes baseina zemēm , mūsu ēras tūkstošgades pēdējos gadsimtos viņi izplatījās uz ziemeļu virzienā līdz Barenca jūras piekrastei . Vikingu laikos no gadsimta viņu apdzīvoto zemi dēvēja par Bjarmaland ( ) . gadsimtā komiešus pakļāva Novgorodas valsts , gadsimta otrajā pusē Permas bīskaps izveidoja komiešu alfabētu kirilicas rakstībā , papildinot ar rūnu zīmēm . Pēc gada Lielā Perma nonāca Maskavas lielkņazistes ietekmē , bet gadā to anektēja Krievijas cariste . Līdz gadsimtam viņus dēvēja par zirjāņiem ( ) un permiešiem . 1921. gadā Krievijas PFSR valdība komiešu apdzīvotajā Arhangeļskas un Vologdas guberņu teritorijā izveidoja Komi-Zirjanu autonomo apgabalu , ko gadā pārveidoja par Komi APSR. Savukārt komiešu apdzīvotajā Urālu apgabala daļā gadā izveidoja Komi Permiešu nacionālo apvidu , ko gadā to pārdēvēja par Komi Permiešu autonomo apvidu . gadā Komi Permiešu autonomo apvidu likvidēja , izveidojot Permas novadu . Atsauces Ārējās saites Somugri Komi