Elīza Fogele
Elīza Fogele (, dzimusi kā Elīza Johanna Kalsinga ();  Rīga — miršanas gads nav zināms) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas meistare šahā.

Biogrāfija 
Vācu laikrakstā "Rigasche Stadtblätter" saglabājušās ziņas, ka Elīza Johanna Kalsinga 1895. gada jūlija beigās kristīta Rīgas Doma baznīcā. 1928. gada 19. aprīlī apprecējusies ar vācbaltiešu izcelsmes kantoristu Jāni Fogeli () un pieņēmusi vīra uzvārdu.

1930. gados bijusi viena no Latvijas šahistēm, kas sekmīgi piedalījusies pirmajos Latvijas sieviešu šaha čempionātos un citos, tajā skaitā vīriešu šaha turnīros. 1934. gadā kā Fogele-Kalsinga atrodama vācu laikraksta "Rigasche Rundschau" šaha nodaļas šaha uzdevumu risinātāju sarakstos. 1937. gadā dalījusi 1.-2. vietu ar Mildu Lauberti 1. Latvijas sieviešu šaha čempionātā, bet bezcerīgi zaudējusi papildu mačā ar 0:4. Tā laika turnīra apskatos bieži dēvēta par Hamburgas vai Amsterdamas šaha meistari, taču trūkst dokumentālu pierādījumu, kas apliecinātu šo faktu. 1938. gada martā pārstāvējusi strādnieku arodbiedrību 100 galdiņu šaha mačā pret valsts un pašvaldību darbiniekiem, kurā pie 50. galdiņa uzvarējusi Emīliju Šmiti. 1938. gada 2. Latvijas sieviešu šaha čempionātā, nepiedaloties Mildai Laubertei, dalījusi 1.-3. vietu ar Martu Krūmiņu un Emīliju Šmiti. 1939. gadā Ķemeru - Rīgas starptautiskā šaha turnīra laikā pārliecinoši uzvarējusi papildu turnīrā un kļuvusi par Latvijas šaha meistari. 1939. gada februārī piedalījusies Latvijas Darba kameras (LDK) 3. šaha čempionāta B klases 2. grupās vīriešu turnīrā, kurā astoņu dalībnieku konkurencē izcīnījusi 4. vietu, bet pēc tam uzvarējusi LDK sieviešu turnīrā, apsteidzot 2. vietas ieguvēju Emīliju Šmiti. 1939. gada jūnijā Vācu darbinieku savienības komandas sastāvā, kuras līderis bija Georgs Hodakovskis, kļuvusi par LDK komandu turnīra uzvarētāju, turklāt pie sava 7. galdiņa dalījusi pirmo vietu vīriešu konkurencē.

1939. gada decembrī piedalījusies Latvijas Šaha savienības A klases klasifikācijas turnīra 2. grupā, kuru noslēgusi priekšpēdējā vietā (uzvarējis Jānis Krūzkops), nospēlējot 11 partijās tikai 3 neizšķirtus ar Kārli Ozolu, Jāni Frīdi un Martu Krūmiņu. Tas bija pēdējais zināmais Fogeles šaha turnīrs. 1939. gada 15. decembrī viņas vīrs Jānis Fogels sakarā ar vācu tautības Latvijas pilsoņu repatriāciju tika atlaists no Latvijas pavalstniecības. Visticamāk, ka pēc tam Fogelu ģimene 1940. gadā ir pametusi Latviju.

Otrā pasaules kara laikā 1943. gada 30. decembrī pēdējo reizi minēta presē sakarā ar tēva Roberta Kalsinga bēru sludinājumu. Par Fogeles tālāko likteni trūkst informācijas.

Vietas Latvijas šaha čempionātā 
 1937. gads — 2. vieta.
 1938. gads — 1. vieta.

Literatūra 
 Ģ.Salmiņš, V.Zemītis "Sudraba važiņa no Stokholmas. Milda Lauberte šaha cīņās", Liepāja, LiePA, 2007, .
 Z.Trenko "Latvijas pirmā šacha karaliene", Rīga, autora izdevums, 2011, .

Atsauces 

1895. gadā dzimušie
Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Rīgā dzimušie
Latvijas šahisti
Vācbaltieši
Elīza Fogele ( , dzimusi kā Elīza Johanna Kalsinga ( ) ; Rīga — miršanas gads nav zināms ) bija vācbaltiešu izcelsmes Latvijas meistare šahā . Biogrāfija Vācu laikrakstā " Rigasche Stadtblätter " saglabājušās ziņas , ka Elīza Johanna Kalsinga gada jūlija beigās kristīta Rīgas Doma baznīcā . gada aprīlī apprecējusies ar vācbaltiešu izcelsmes kantoristu Jāni Fogeli ( ) un pieņēmusi vīra uzvārdu . 1930. gados bijusi viena no Latvijas šahistēm , kas sekmīgi piedalījusies pirmajos Latvijas sieviešu šaha čempionātos un citos , tajā skaitā vīriešu šaha turnīros . gadā kā Fogele-Kalsinga atrodama vācu laikraksta " Rigasche Rundschau " šaha nodaļas šaha uzdevumu risinātāju sarakstos . gadā dalījusi -2. vietu ar Mildu Lauberti Latvijas sieviešu šaha čempionātā , bet bezcerīgi zaudējusi papildu mačā ar4. Tā laika turnīra apskatos bieži dēvēta par Hamburgas vai Amsterdamas šaha meistari , taču trūkst dokumentālu pierādījumu , kas apliecinātu šo faktu . gada martā pārstāvējusi strādnieku arodbiedrībugaldiņu šaha mačā pret valsts un pašvaldību darbiniekiem , kurā pie galdiņa uzvarējusi Emīliju Šmiti . gada Latvijas sieviešu šaha čempionātā , nepiedaloties Mildai Laubertei , dalījusi -3. vietu ar Martu Krūmiņu un Emīliju Šmiti . gadā Ķemeru - Rīgas starptautiskā šaha turnīra laikā pārliecinoši uzvarējusi papildu turnīrā un kļuvusi par Latvijas šaha meistari . gada februārī piedalījusies Latvijas Darba kameras ( LDK ) šaha čempionāta B klases grupās vīriešu turnīrā , kurā astoņu dalībnieku konkurencē izcīnījusi vietu , bet pēc tam uzvarējusi LDK sieviešu turnīrā , apsteidzot vietas ieguvēju Emīliju Šmiti . gada jūnijā Vācu darbinieku savienības komandas sastāvā , kuras līderis bija Georgs Hodakovskis , kļuvusi par LDK komandu turnīra uzvarētāju , turklāt pie sava galdiņa dalījusi pirmo vietu vīriešu konkurencē . 1939. gada decembrī piedalījusies Latvijas Šaha savienības A klases klasifikācijas turnīra grupā , kuru noslēgusi priekšpēdējā vietā ( uzvarējis Jānis Krūzkops ) , nospēlējotpartijās tikaineizšķirtus ar Kārli Ozolu , Jāni Frīdi un Martu Krūmiņu . Tas bija pēdējais zināmais Fogeles šaha turnīrs . gada decembrī viņas vīrs Jānis Fogels sakarā ar vācu tautības Latvijas pilsoņu repatriāciju tika atlaists no Latvijas pavalstniecības . Visticamāk , ka pēc tam Fogelu ģimene gadā ir pametusi Latviju . Otrā pasaules kara laikā gada decembrī pēdējo reizi minēta presē sakarā ar tēva Roberta Kalsinga bēru sludinājumu . Par Fogeles tālāko likteni trūkst informācijas . Vietas Latvijas šaha čempionātā gads — vieta . gads — vieta . Literatūra Ģ. Salmiņš , V.Zem ītis " Sudraba važiņa no Stokholmas . Milda Lauberte šaha cīņās " , Liepāja , LiePA , \ . Z.Trenko " Latvijas pirmā šacha karaliene " , Rīga , autora izdevums , \ . Atsauces 1895. gadā dzimušie Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu Rīgā dzimušie Latvijas šahisti Vācbaltieši