Parastā niedre
Parastā niedre (Phragmites australis) ir segsēkļu grupas, graudzāļu dzimtas lakstaugs. Daudzgadīgs, liels augs — sasniedz 120—250 cm, sastopams gandrīz visur pasaulē pie ūdenstilpēm un mitrās vietās.

Raksturojums 
Auga saknenis ir ložņājošs, kails, stāvs, stingrs, mazliet spīdīgs, resns stiebrs 0,7—1,2 cm diametrā. Lapas lancetiskas, līdz 5 cm platas, zilganzaļas, gari nosmailotas, apakšpuse matēta, maksts gara. Lapas mēlīte apmatota. Skara 20—40 cm liela, blīva, ar sārti brūnu nokrāsu. Šo nokrāsu piešķir gan plēkšņu krāsa, gan sārti violetās putekšnīcas un brūnsarkanās, plūksnainās drīksnas. Vārpiņā 3—7 ziedi, no tiem apakšējais ir vīrišķais zieds, pārējie - divdzimumu ziedi. Vārpiņas plēksnes īsas, nevienādas, bez šķautnes, ar 3 ārējām vai 2 iekšējām dzīslām. Arī zieda plēksnes nevienādas. Ārējā zieda plēksne manāmi garāka nekā iekšējā, tomēr īsāka nekā vārpiņa. Ārējā zieda plēksne ar garu, sarveidīgu smaili, bet bez akota. Nogatavojoties graudiem, skara kļūst iepelēka. Kalluss ļoti gari apmatots, atskaitot vīrišķo ziedu, kā kalluss biežāk ir kails. Auglis — sīks, 0,1—0,15 cm garš grauds. Zied jūlijā.

Plaši izplatīta kosmopolītiska suga.

Latvijā augs sastopams visā valsts teritorijā, ezeru un upju krastmalās, zemos un pārejas purvos, mitrās pļavās, grāvjos. Aug lielās audzēs. Ar ložņājošajiem sakneņiem (veģetatīvo dzinumu garums sasniedz 10—15 m) spēj strauji ieņemt jaunas platības.

Saimnieciskā nozīme
Niedrēm ir liela nozīme ūdens attīrīšanās procesā. Pavasarī, kamēr stiebri mīksti, var izmantot govju un zirgu barībai. Cietus stiebrus lieto jumtu segšanai, lecekšu segām, papīra un celulozes ražošanai. Dažās zemēs niedru stiebrus izmanto, aužot sienas dekorus, paklājus, žalūzijas.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijasdaba.lv

Attēlu galerija 

Graudzāļu dzimta
Latvijas flora
Parastā niedre ( Phragmites australis ) ir segsēkļu grupas , graudzāļu dzimtas lakstaugs . Daudzgadīgs , liels augs — sasniedz250 cm , sastopams gandrīz visur pasaulē pie ūdenstilpēm un mitrās vietās . Raksturojums Auga saknenis ir ložņājošs , kails , stāvs , stingrs , mazliet spīdīgs , resns stiebrs7—1,2 cm diametrā . Lapas lancetiskas , līdzcm platas , zilganzaļas , gari nosmailotas , apakšpuse matēta , maksts gara . Lapas mēlīte apmatota . Skara40 cm liela , blīva , ar sārti brūnu nokrāsu . Šo nokrāsu piešķir gan plēkšņu krāsa , gan sārti violetās putekšnīcas un brūnsarkanās , plūksnainās drīksnas . Vārpiņā7 ziedi , no tiem apakšējais ir vīrišķais zieds , pārējie - divdzimumu ziedi . Vārpiņas plēksnes īsas , nevienādas , bez šķautnes , arārējām vaiiekšējām dzīslām . Arī zieda plēksnes nevienādas . Ārējā zieda plēksne manāmi garāka nekā iekšējā , tomēr īsāka nekā vārpiņa . Ārējā zieda plēksne ar garu , sarveidīgu smaili , bet bez akota . Nogatavojoties graudiem , skara kļūst iepelēka . Kalluss ļoti gari apmatots , atskaitot vīrišķo ziedu , kā kalluss biežāk ir kails . Auglis — sīks , 1—0,15 cm garš grauds . Zied jūlijā . Plaši izplatīta kosmopolītiska suga . Latvijā augs sastopams visā valsts teritorijā , ezeru un upju krastmalās , zemos un pārejas purvos , mitrās pļavās , grāvjos . Aug lielās audzēs . Ar ložņājošajiem sakneņiem ( veģetatīvo dzinumu garums sasniedz15 m ) spēj strauji ieņemt jaunas platības . Saimnieciskā nozīme Niedrēm ir liela nozīme ūdens attīrīšanās procesā . Pavasarī , kamēr stiebri mīksti , var izmantot govju un zirgu barībai . Cietus stiebrus lieto jumtu segšanai , lecekšu segām , papīra un celulozes ražošanai . Dažās zemēs niedru stiebrus izmanto , aužot sienas dekorus , paklājus , žalūzijas . Atsauces Ārējās saites Latvijasdaba.lv Attēlu galerija Graudzāļu dzimta Latvijas flora