Otrā Mazūrijas ezeru kauja
Otrā Mazūrijas ezeru kauja (, ) bija viena no Pirmā pasaules kara lielkaujām, kas norisinājās 1915. gada 7.-21. februārī Mazūrijas ezeru rajonā.

Priekšvēsture 
Pēc sakāves Pirmajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas 1. armija Rennenkampfa vadībā atkāpās no Austrumprūsijas, taču jau 1. oktobrī Augustovas mežā Krievijas 10. armija deva prettriecienu, gandrīz pilnībā padzenot vāciešus no Krievijas Impērijas teritorijas. 
Līdz 1915. gada februāra sākumam Vācijas Impērijas Austrumu frontes virspavēlnieks Hindenburgs lika slepenībā uz ziemeļiem no Insterburgas saformēt jaunu 10. armiju ģenerāļa Eihhorna vadībā.

Norise 
Vācijas Impērijas 8. armija ģenerāļa Otto fon Belova vadībā 7. februārī sāka uzbrukumu Krievijas Impērijas 10. armijai, ko komandēja ģenerālis Tadejs fon Siverss. Nākamajā dienā uzbrukumu no ziemeļiem sāka arī vācu 10. armija ģenerāļa Eihhorna vadībā, kas līdz 10. februārim ieņēma Naumiesti un Virbaļus. Sakautās krievu vienības atkāpās uz Kauņu un Alītu, atklājot krievu 10. armijas labo flangu. Lai izvairītos no aplenkuma, arī krievu centra spēki (XX korpuss, XXVI korpuss, III Sibīrijas korpuss) uzsāka atkāpšanos.

Krievijas 10. armijas galvenie spēki mēģināja izlauzties cauri Augustovas mežam līdz Grodņas cietoksnim, kas viņiem neizdevās. Pēc desmit dienu niknām kaujām 21. februārī XX korpuss, kurā bija daudz latviešu karavīru, bija spiests padoties. Otrajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas karaspēks zaudēja ap 90 000 vīru, 204 lielgabalus un 170 ložmetējus.

Sekas 
Krievijas Impērijas karaspēks pēc smagajām sakāvēm Austrumprūsijā un Polijā 1915. gada vasarā bija spiests veikt Lielo atkāpšanos.

Atsauces 

Pirmā pasaules kara kaujas
Kaujas ar Vācijas piedalīšanos
Kaujas ar Krievijas piedalīšanos
Otrā Mazūrijas ezeru kauja ( , ) bija viena no Pirmā pasaules kara lielkaujām , kas norisinājās gada -21. februārī Mazūrijas ezeru rajonā . Priekšvēsture Pēc sakāves Pirmajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas armija Rennenkampfa vadībā atkāpās no Austrumprūsijas , taču jau oktobrī Augustovas mežā Krievijas armija deva prettriecienu , gandrīz pilnībā padzenot vāciešus no Krievijas Impērijas teritorijas . Līdz gada februāra sākumam Vācijas Impērijas Austrumu frontes virspavēlnieks Hindenburgs lika slepenībā uz ziemeļiem no Insterburgas saformēt jaunu armiju ģenerāļa Eihhorna vadībā . Norise Vācijas Impērijas armija ģenerāļa Otto fon Belova vadībā februārī sāka uzbrukumu Krievijas Impērijas armijai , ko komandēja ģenerālis Tadejs fon Siverss . Nākamajā dienā uzbrukumu no ziemeļiem sāka arī vācu armija ģenerāļa Eihhorna vadībā , kas līdz februārim ieņēma Naumiesti un Virbaļus . Sakautās krievu vienības atkāpās uz Kauņu un Alītu , atklājot krievu armijas labo flangu . Lai izvairītos no aplenkuma , arī krievu centra spēki ( XX korpuss , XXVI korpuss , III Sibīrijas korpuss ) uzsāka atkāpšanos . Krievijas armijas galvenie spēki mēģināja izlauzties cauri Augustovas mežam līdz Grodņas cietoksnim , kas viņiem neizdevās . Pēc desmit dienu niknām kaujām februārī XX korpuss , kurā bija daudz latviešu karavīru , bija spiests padoties . Otrajā Mazūrijas ezeru kaujā Krievijas Impērijas karaspēks zaudēja ap000 vīru , lielgabalus unložmetējus . Sekas Krievijas Impērijas karaspēks pēc smagajām sakāvēm Austrumprūsijā un Polijā gada vasarā bija spiests veikt Lielo atkāpšanos . Atsauces Pirmā pasaules kara kaujas Kaujas ar Vācijas piedalīšanos Kaujas ar Krievijas piedalīšanos