Jaņtai
Jaņtai (, ), agrāk arī Čifu, ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņdunas provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces austrumu daļā Šaņdunas pussalā starp Bohai jūru ziemeļos un Dzelteno jūru dienvidos. Robežojas austrumo ar Veihai, rietumos — ar Veifanu, bet dienvidrietumos — ar Cjindao. Municialitātē ietilpst pati Jaņtai pilsēta, septiņas apriņķa līmeņa pilsētas un Čandao salas ziemeļu piekrastē.

Vēsture 
Šanu dinastijas laikā pussalu apdzīvoja neķīniešu tauta, tā saucamie «Austrumu barbari», kas vēlāk, Džou dinastijas laikā, tika asimilēti ķīniešu etnosā. Līdz pat 19. gadsimtam tagadējās Jaņtai vietā bija nelieli zvejnieku ciemati. Pēc Otrā opija kara Ķīnai bija jāatver papuldus ostas brīvajai tirdzniecībai un par vinu no tām kļuva Čifu (Džifu). Osta ātri attīstījās un drīz vien Čifu tika nodibināti 17 valstu konsulāti. Galveie tirgotāji bija briti, amerikāņi, vācieši un taizemieši. Galvenās eksporta preces bija tofu, soja, žāvēti augļi, zīds. Importēja galvenokārt vilnas un kokvilnas izstrādājumus un metālizstrādājumus.

1949. gadā pilsētas nosaukums tika mainīts uz pašreizējo. 1958. gadā izveidots Jaņtai speciālais rajons, ko 1967. gadā reorganizēja par Jaņtai prefektūru, bet 1983. gadā — par Jaņtai municipalitāti. 1987. gadā no Jaņhai municipalitātes tika atdalīta Veihai municipalitāte.

Ekonomika 
Galvenās rūpniecības nozares ir pārtikas rūpniecība (vīns, konservi, milti, tabaka, augu eļļa, zivju produkti), zīda ražošana, mašīnbūve un ķīmiskā rūpniecība. Jaņtai osta mūsdienās ir viena no nozīmīgākajām Ķīnas ziemeļu zvejas ostām.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Jaņtai ( , ) , agrāk arī Čifu , ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņdunas provincē Ķīnas austrumos . Izvietojusies provinces austrumu daļā Šaņdunas pussalā starp Bohai jūru ziemeļos un Dzelteno jūru dienvidos . Robežojas austrumo ar Veihai , rietumos — ar Veifanu , bet dienvidrietumos — ar Cjindao . Municialitātē ietilpst pati Jaņtai pilsēta , septiņas apriņķa līmeņa pilsētas un Čandao salas ziemeļu piekrastē . Vēsture Šanu dinastijas laikā pussalu apdzīvoja neķīniešu tauta , tā saucamie « Austrumu barbari » , kas vēlāk , Džou dinastijas laikā , tika asimilēti ķīniešu etnosā . Līdz pat gadsimtam tagadējās Jaņtai vietā bija nelieli zvejnieku ciemati . Pēc Otrā opija kara Ķīnai bija jāatver papuldus ostas brīvajai tirdzniecībai un par vinu no tām kļuva Čifu ( Džifu ) . Osta ātri attīstījās un drīz vien Čifu tika nodibinātivalstu konsulāti . Galveie tirgotāji bija briti , amerikāņi , vācieši un taizemieši . Galvenās eksporta preces bija tofu , soja , žāvēti augļi , zīds . Importēja galvenokārt vilnas un kokvilnas izstrādājumus un metālizstrādājumus . 1949. gadā pilsētas nosaukums tika mainīts uz pašreizējo . gadā izveidots Jaņtai speciālais rajons , ko gadā reorganizēja par Jaņtai prefektūru , bet gadā — par Jaņtai municipalitāti . gadā no Jaņhai municipalitātes tika atdalīta Veihai municipalitāte . Ekonomika Galvenās rūpniecības nozares ir pārtikas rūpniecība ( vīns , konservi , milti , tabaka , augu eļļa , zivju produkti ) , zīda ražošana , mašīnbūve un ķīmiskā rūpniecība . Jaņtai osta mūsdienās ir viena no nozīmīgākajām Ķīnas ziemeļu zvejas ostām . Atsauces Ārējās saites Ķīnas pilsētas