Ādams Plāters
Ādams Plāters (, 1790—1862) bija Latgales muižnieks, arheologs un dabaszinātnieks.

Dzīvesgājums 
Ādams Plāters cēlies no dižciltīgo Latgales (Livonijas) muižnieku Plāteru dzimtas. Dzimis 1790. gada 5. jūnijā Krāslavas muižas īpašnieka grāfa Augusta Plātera (August Hieron Jacek Broel-Plater, 1750–1803) un viņa sievas Annas, dzimušas Beido-Ževuskas (Anna Beydo-Rzewuska, 1761–1800) ģimenē. 
1819. gadā viņš vadīja Daugavpils muižniecības komisiju, kura sagatavoja priekšlikumu pēc Vidzemes guberņas dzimtbūšanas atcelšanas likuma parauga piešķirt brīvību arī Latgales zemniekiem. 

Pētīja Latgales ģeoloģiju, savu pētījumu materiālus 1832. gadā publicēja Viļņā, pēc tam veica arheoloģiskos izrakumus, kuru rezultātus publicēja Rīgā 1848. gadā. Tika uzņemts 1846. gadā dibinātajā Krievijas impērijas Ķeizariskajā arheoloģijas biedrībā (Императорское Русское археологическое общество), kurai novēlēja savus atradumus.    

Vēlāk pievērsās Latgales zooloģijai un Daugavas zivju pētīšanai, publicēja savu pētījumu rezultātus Viļņā 1851. un 1861. gadā.  

Miris 1862. gada 13. janvārī Krāslavā.

Darbi 
 Rzut oka na sklad geologiczny Inflant (Viļņa, 1832); 
 О dawnych grobach i starozytnosciach odkrytych w Inflantach polskich (Rīga, 1848); 
 Spis zwierzat ssacych, ptakow i ryb krajowych (Viļņa, 1852); 
 Opisanie hydrograficzno-statystyczne Dzwiny Zachodniej oraz ryb w niej zyjacych (Viļņa, 1861);
 Widoki pozostalych u Krakowie pomnikow starozytnych Polski (Krakova, 1876).

Ārējās saites
Ādams Plāters Internetowy Polski Słownik Biograficzny

Atsauces 

1790. gadā dzimušie
1862. gadā mirušie
Latvijas arheologi
Latvijas biologi
Krāslavas novadā dzimušie
Plāteri
Latvijas poļi
Poļu valodā rakstošie
Ādams Plāters ( ,1862 ) bija Latgales muižnieks , arheologs un dabaszinātnieks . Dzīvesgājums Ādams Plāters cēlies no dižciltīgo Latgales ( Livonijas ) muižnieku Plāteru dzimtas . Dzimis gada jūnijā Krāslavas muižas īpašnieka grāfa Augusta Plātera ( August Hieron Jacek Broel-Plater , 1803 ) un viņa sievas Annas , dzimušas Beido-Ževuskas ( Anna Beydo-Rzewuska , 1800 ) ģimenē . 1819. gadā viņš vadīja Daugavpils muižniecības komisiju , kura sagatavoja priekšlikumu pēc Vidzemes guberņas dzimtbūšanas atcelšanas likuma parauga piešķirt brīvību arī Latgales zemniekiem . Pētīja Latgales ģeoloģiju , savu pētījumu materiālus gadā publicēja Viļņā , pēc tam veica arheoloģiskos izrakumus , kuru rezultātus publicēja Rīgā gadā . Tika uzņemts gadā dibinātajā Krievijas impērijas Ķeizariskajā arheoloģijas biedrībā ( Императорское Русское археологическое общество ) , kurai novēlēja savus atradumus . Vēlāk pievērsās Latgales zooloģijai un Daugavas zivju pētīšanai , publicēja savu pētījumu rezultātus Viļņā un gadā . Miris gada janvārī Krāslavā . Darbi Rzut oka na sklad geologiczny Inflant ( Viļņa , О dawnych grobach i starozytnosciach odkrytych w Inflantach polskich ( Rīga , Spis zwierzat ssacych , ptakow i ryb krajowych ( Viļņa , Opisanie hydrograficzno -statystyczne Dzwiny Zachodniej oraz ryb w niej zyjacych ( Viļņa , Widoki pozostalych u Krakowie pomnikow starozytnych Polski ( Krakova , Ārējās saites Ādams Plāters Internetowy Polski Słownik Biograficzny Atsauces 1790. gadā dzimušie 1862. gadā mirušie Latvijas arheologi Latvijas biologi Krāslavas novadā dzimušie Plāteri Latvijas poļi Poļu valodā rakstošie