Japa
Japa () vai Vaaba () ir salu grupa Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga rietumu daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Japas pavalstī, kur veido pavalsts teritorijas un iedzīvotāju lielāko daļu. Lielākā apdzīvotā vieta ir pavalsts galvaspilsēta Kolonja. Administratīvi salas sadalītas 10 municipalitātēs.

Ģeogrāfija 
Japa ir koraļļu rifu ieskauta salu grupa; lagūnas platība ir ap 26 km². Salu grupā ietilpst četras galvenās salas — Marbā (Japa) (56,15 km²), Hahiltomila (28,82 km²), Māpa (10,64 km²) un Rumuna (4,30 km²), kā arī 10 mazākas neapdzīvotas saliņas. Trīs lielākās salas savienotas ar autoceļu tiltiem. Agrāk Marbā un Hahiltomila bija viena sala, bet 1901. gadā tika izrakts tā sauktais Vācu kanāls, kas salu sadalīja divās. 

Galvenās salas ir vulkāniskas izcelsmes, bet mazākās — koraļļu salas. Reljefs galvenokārt paugurains, augstākais kalns ir Kavuls (170 m vjl) Marbā salā. Valda tropu klimats.

Iedzīvotāji 
Salu iedzīvotāju lielākā daļa ir mikronēziešu tauta japieši, kā arī karolīnieši un citas mikronēziešu tautas.

Vēsture 
Japu  kolonizēja austronēzieši no Malajas arhipelāga salām. Ap 950. gadu japieši izveidoja Japas jūrasbraucēju impēriju, kas pārvaldīja Karolīnu arhipelāga salas uz austrumiem līdz pat Čūkas salām. Japiešiem bija attīstīta kultūra, no kuras elementiem zināmākais ir rāi akmeņi — savdabīgas gigantiskas akmens monētas.

Eiropiešiem Japu 1525. gadā atklāja portugāļi. No 16. līdz 19. gadsimtam Japa formāli bija Spānijas kolonija, bet 1885. gadā tā pārgāja Vācijas pārvaldībā. 1914. gadā salas okupēja Japāna, kas 1919. gadā ieguva uz salām Nāciju Līgas mandātu. 1944. gadā Japa kopā ar pārējo Mikronēziju nonāca ASV pārvaldībā, bet no 1986. gada neatkarīgās Mikronēzijas sastāvā.

Atsauces

Ārējās saites 

Mikronēzija
Mikronēzija (valsts)
Japas pavalsts
Japa ( ) vai Vaaba ( ) ir salu grupa Klusajā okeānā , Karolīnu salu arhipelāga rietumu daļā . Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Japas pavalstī , kur veido pavalsts teritorijas un iedzīvotāju lielāko daļu . Lielākā apdzīvotā vieta ir pavalsts galvaspilsēta Kolonja . Administratīvi salas sadalītasmunicipalitātēs . Ģeogrāfija Japa ir koraļļu rifu ieskauta salu grupa ; lagūnas platība ir apkm². Salu grupā ietilpst četras galvenās salas — Marbā ( Japa) 15 km² ) , Hahiltomila82 km² ) , Māpa64 km² ) un Rumuna30 km² ) , kā arīmazākas neapdzīvotas saliņas . Trīs lielākās salas savienotas ar autoceļu tiltiem . Agrāk Marbā un Hahiltomila bija viena sala , bet gadā tika izrakts tā sauktais Vācu kanāls , kas salu sadalīja divās . Galvenās salas ir vulkāniskas izcelsmes , bet mazākās — koraļļu salas . Reljefs galvenokārt paugurains , augstākais kalns ir Kavulsm vjl ) Marbā salā . Valda tropu klimats . Iedzīvotāji Salu iedzīvotāju lielākā daļa ir mikronēziešu tauta japieši , kā arī karolīnieši un citas mikronēziešu tautas . Vēsture Japu kolonizēja austronēzieši no Malajas arhipelāga salām . Ap gadu japieši izveidoja Japas jūrasbraucēju impēriju , kas pārvaldīja Karolīnu arhipelāga salas uz austrumiem līdz pat Čūkas salām . Japiešiem bija attīstīta kultūra , no kuras elementiem zināmākais ir rāi akmeņi — savdabīgas gigantiskas akmens monētas . Eiropiešiem Japu gadā atklāja portugāļi . No līdz gadsimtam Japa formāli bija Spānijas kolonija , bet gadā tā pārgāja Vācijas pārvaldībā . gadā salas okupēja Japāna , kas gadā ieguva uz salām Nāciju Līgas mandātu . gadā Japa kopā ar pārējo Mikronēziju nonāca ASV pārvaldībā , bet no gada neatkarīgās Mikronēzijas sastāvā . Atsauces Ārējās saites Mikronēzija Mikronēzija ( valsts ) Japas pavalsts