Rēmeri
Rēmeri (, ) ir vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Livonijā 16. gadsimtā un izplatījusies Kurzemes un Zemgales hercogistē, Inflantijas vaivadijā, Lietuvas dižkunigaitijā un Krievijas impērijā.

Vēsture 
Dzimta cēlusies no Cvikavas sudraba raktuvju īpašniekiem Mārtiņa un Nikolaja Rēmeriem Saksijā, kas 1470. gadā tika uzņemti dižciltīgo kārtā un ieguva dzimtas ģerboni. Par dzimtas Baltijas atzara aizsācēju uzskata Rīgas tirgotāju Simonu Rēmeru (Symon Romer), kas 1561. gadā pieminēts Livonijas kara laikā.   
1670. gadā dzimtas Saksijas atzars atzina radniecību ar Lietuvas dižkunigaitijas kambarkungu pulkvedi Matīsu Rēmeru (Matthias Römer, miris 1690), Kurzemes un Zemgales hercogistes muižnieku majoru Kristapu Rēmeru, Sēlpils draudzes novada Alstiķu muižas (Halswigshof) īpašnieku, kā arī ar kapteini Heinrihu Rēmeru, Mercendorfas muižas īpašnieku. 
    
1841. gadā Rēmeru dzimtu imatrikulēja Kurzemes bruņniecībā. Uzņemta arī Viļņas guberņas un Pēterburgas guberņas dižciltīgo dzimtu grāmatās.

Slaveni Rēmeri 
 Miķelis Jozefs Rēmers (Michał Józef Römer, 1778—1853), Viļņas prezidents Napoleona iebrukuma laikā (1812), Viļņas guberņas (1817-1820) muižniecības priekšstāvis, cīnītājs pret dzimtbūšanu, brīvmūrnieku ložas "Centīgais lietuvis" (Uolusis lietuvis) meistars,
 Nikolajs Rēmers (Николай Фёдорович Ремер, 1804—1889), Krievijas impērijas senators, slepenpadomnieks.
 Edvards Jans Rēmers (Edward Jan Römer, 1806—1878), gleznotājs, Novembra sacelšanās dalībnieks (1830)
 Alfrēds Rēmers (Alfred Izydor Römer, 1832—1897), gleznotājs, Janvāra sacelšanās dalībnieks (1830)
 Edvards Matejs Rēmers (Edward Mateusz Jan Oktawiusz Römer, 1848—1900), gleznotājs
 Miķelis Rēmers (Michał Pius Römer, Mykolas Romeris, 1880–1945), jurists, Lietuvas Vītauta Dižā Universitātes profesors (1926) un rektors (1927-1928, 1933-1939),   Lietuvas Seima priekšsēdis (1929-1931)

Literatūra 
 Gajl T. Polish Armorial Middle Ages to 20th Century (dzimtas ģerboņi)

Ārējās saites 
 Familie von Römer im Schlossarchiv Wildenfels (vāciski)

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Latgales dižciltīgo dzimtas
Rēmeri ( , ) ir vācbaltiešu dzimta , kas ieceļojusi Livonijā gadsimtā un izplatījusies Kurzemes un Zemgales hercogistē , Inflantijas vaivadijā , Lietuvas dižkunigaitijā un Krievijas impērijā . Vēsture Dzimta cēlusies no Cvikavas sudraba raktuvju īpašniekiem Mārtiņa un Nikolaja Rēmeriem Saksijā , kas gadā tika uzņemti dižciltīgo kārtā un ieguva dzimtas ģerboni . Par dzimtas Baltijas atzara aizsācēju uzskata Rīgas tirgotāju Simonu Rēmeru ( Symon Romer ) , kas gadā pieminēts Livonijas kara laikā . 1670. gadā dzimtas Saksijas atzars atzina radniecību ar Lietuvas dižkunigaitijas kambarkungu pulkvedi Matīsu Rēmeru ( Matthias Römer , miris Kurzemes un Zemgales hercogistes muižnieku majoru Kristapu Rēmeru , Sēlpils draudzes novada Alstiķu muižas ( Halswigshof ) īpašnieku , kā arī ar kapteini Heinrihu Rēmeru , Mercendorfas muižas īpašnieku . 1841. gadā Rēmeru dzimtu imatrikulēja Kurzemes bruņniecībā . Uzņemta arī Viļņas guberņas un Pēterburgas guberņas dižciltīgo dzimtu grāmatās . Slaveni Rēmeri Miķelis Jozefs Rēmers ( Michał Józef Römer , 1853 ) , Viļņas prezidents Napoleona iebrukuma laikā Viļņas guberņasmuižniecības priekšstāvis , cīnītājs pret dzimtbūšanu , brīvmūrnieku ložas " Centīgais lietuvis " ( Uolusis lietuvis ) meistars , Nikolajs Rēmers ( Николай Фёдорович Ремер , 1889 ) , Krievijas impērijas senators , slepenpadomnieks . Edvards Jans Rēmers ( Edward Jan Römer , 1878 ) , gleznotājs , Novembra sacelšanās dalībnieks Alfrēds Rēmers ( Alfred Izydor Römer , 1897 ) , gleznotājs , Janvāra sacelšanās dalībnieks Edvards Matejs Rēmers ( Edward Mateusz Jan Oktawiusz Römer , 1900 ) , gleznotājs Miķelis Rēmers ( Michał Pius Römer , Mykolas Romeris , 1945 ) , jurists , Lietuvas Vītauta Dižā Universitātes profesorsun rektors Lietuvas Seima priekšsēdis Literatūra Gajl T. Polish Armorial Middle Ages toh Century ( dzimtas ģerboņi ) Ārējās saites Familie von Römer im Schlossarchiv Wildenfels ( vāciski ) Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Latgales dižciltīgo dzimtas