Kuja (dabas parks)
Kuja  ir dabas parks Vidzemē, Madonas novada austrumu daļā. Izvietots Kujas upes vidustecē 19,6 km garā upes posmā Sarkaņu un Mētrienas pagastos Austrumlatvijas zemienes Aronas paugurlīdzenuma austrumu daļā.
 
Dabas parkā parasta ir mozaīkas veida lauksaimniecības zemju un mežu ainava gar Kujas upi. Visbiežākie ir platlapju – egļu meži. Kujas un tās pieteku palienes ir savulaik meliorētas, bet tagad daudz kur dabiski atjaunojas.

Bioloģiskā nozīme

Dabas parks „Kuja” izveidots 2004. gadā, lai saglabātu teritoriju kā unikālu putniem nozīmīgu vietu
ar izcili augstu putnu sugu daudzveidību, taču galvenais iemesls ir Latvijas un Eiropas nozīmes īpaši
aizsargājamās putnu sugas mazā ērgļa Aquila pomarina augstais ligzdošanas blīvums. Teritorijas
mozaīkveida ainava nosaka tajā sastopamo putnu, bezmugurkaulnieku un augu sugu lielo skaitu.
Dabas parkā ir vērtīgi īpaši aizsargājami meža, pļavu, upju un ezeru biotopi. Parka teritorija
aizņem 10 788 ha, no tiem 4409 ha ir meži.
Teritorijā konstatētas 29 aizsargājamas putnu sugas. Nozīmīgākās no tām ir mazais ērglis Aquila pomarina (zināmas 90 ligzdošanas vietas), melnais stārķis, ķikuts, mazais ormanītis, niedru lija, pļavu lija, ziemeļu gulbis un purva pūce. Vēl teritorijā konstatētas 9 zīdītāju, 7 bezmugurkaulnieku, 9 augu, 5 sūnu un 14 ķērpju īpaši aizsargājamas sugas. Parks ir Eiropas putniem nozīmīga vieta un Natura 2000 teritorija (kods LV0304200).

Kujas dabas parka režīms

Parkā izveidotas četru līmeņu dabas aizsardzības zonas:

Regulējamā režīma zona ietver mazā ērgļa un melnā stārķa ligzdošanas biotopus un dabisko meža biotopu kompleksu. Šajā zonā iekļautas tikai mežu platības. Pavisam parkā ir 50 šādu mikroliegumu.
Sezonas lieguma zona ietver šo ligzdošanas vietu pieguļošās meža platības, nodrošinot netraucētu ligzdošanas periodu.
Neitrālā zona ietver ciemu teritorijas un ceļus, kā arī 50 m zonu abpus īpaši norādītiem ceļiem, speciāli iedalītas vietas lauksaimniecības attīstībai, lauku viensētas un 100m rādiusa zonu ap tām.
Pārējā parka teritorija ietilpst dabas parka zonā un šī zona izveidota, lai saglabātu tai raksturīgo mozaīkas ainavu, saglabājot tās ekstensīvu apsaimniekošanu.

Parkā biotopu uzlabošanai un mazā ērgļa medību atvieglošanai vasaras otrajā pusē tiek izpļautas pļavas un vairākkārt gadā speciāli – invazīvais augs Sosnovska latvānis. Rudenī un ziemā ap vecajiem ozoliem izcērt pamežu.

Vēsture

Dabas parkā Sarkaņu pagastā Ižezera gultnē ezera ZA daļā pie "Ezerlauku" mājām atrodas Ižezera ezera mītne, kurai piešķirts valsts nozīmes arheoloģiskā pieminekļa statuss.

Līdz XX gadsimta vidum pa Kujas upi pludināja kokus. Pļavas tika izpļautas.
XX gadsimta vidū aizsāka plašu teritorijas meliorāciju.  Tās gaitā labākai notecei iztaisnoja un padziļināja upju gultnes. Kolhoza laikā lauksaimniecības zemes tika lietotas piena lauksaimniecības uzturēšanai – parasti kā ganības, pļavas vai tīrumi. Šai laikā minerālmēslu kaisīšanai tika uzbūvēts Praulienas lidlauks, ko tagad izmanto deltaplanieristi.
Dabas parku šķērso bijušā Madonas-Lubānas dzelzceļa trase, kura slēgta kopš 1990. gada. 
Pēc 1991. gada daudzas pļavas aizauga ar krūmiem, taču kopš 2004. gada to apsaimniekošana atjaunojusies.

Dabas pieminekļi
Parka dienviddaļā netālu no Kujas upes aug Auziņu paeglis (apkārtmērs 2,10 m). 2006. gadā paegli izgāza vētra, un tas pašlaik nīkuļo. Citi ievērojami objekti ir dižakmeņi Velna skroderis un Plātes akmens, kura tilpums pārsniedz 10 m3.

Atsauces

Ārējās saites 
 Dabas aizsardzības pārvaldes apraksts
 Apraksts Praulienas novada mājaslapā

Latvijas dabas parki
Natura 2000
Madonas novads
Kuja ir dabas parks Vidzemē , Madonas novada austrumu daļā . Izvietots Kujas upes vidustecē6 km garā upes posmā Sarkaņu un Mētrienas pagastos Austrumlatvijas zemienes Aronas paugurlīdzenuma austrumu daļā . Dabas parkā parasta ir mozaīkas veida lauksaimniecības zemju un mežu ainava gar Kujas upi . Visbiežākie ir platlapju – egļu meži . Kujas un tās pieteku palienes ir savulaik meliorētas , bet tagad daudz kur dabiski atjaunojas . Bioloģiskā nozīme Dabas parks „ Kuja ” izveidots gadā , lai saglabātu teritoriju kā unikālu putniem nozīmīgu vietu ar izcili augstu putnu sugu daudzveidību , taču galvenais iemesls ir Latvijas un Eiropas nozīmes īpaši aizsargājamās putnu sugas mazā ērgļa Aquila pomarina augstais ligzdošanas blīvums . Teritorijas mozaīkveida ainava nosaka tajā sastopamo putnu , bezmugurkaulnieku un augu sugu lielo skaitu . Dabas parkā ir vērtīgi īpaši aizsargājami meža , pļavu , upju un ezeru biotopi . Parka teritorija aizņem 788 ha , no tiemha ir meži . Teritorijā konstatētasaizsargājamas putnu sugas . Nozīmīgākās no tām ir mazais ērglis Aquila pomarina ( zināmasligzdošanas vietas ) , melnais stārķis , ķikuts , mazais ormanītis , niedru lija , pļavu lija , ziemeļu gulbis un purva pūce . Vēl teritorijā konstatētaszīdītāju , bezmugurkaulnieku , augu , sūnu unķērpju īpaši aizsargājamas sugas . Parks ir Eiropas putniem nozīmīga vieta un Naturateritorija ( kods LV0304200 ) . Kujas dabas parka režīms Parkā izveidotas četru līmeņu dabas aizsardzības zonas : Regulējamā režīma zona ietver mazā ērgļa un melnā stārķa ligzdošanas biotopus un dabisko meža biotopu kompleksu . Šajā zonā iekļautas tikai mežu platības . Pavisam parkā iršādu mikroliegumu . Sezonas lieguma zona ietver šo ligzdošanas vietu pieguļošās meža platības , nodrošinot netraucētu ligzdošanas periodu . Neitrālā zona ietver ciemu teritorijas un ceļus , kā arīm zonu abpus īpaši norādītiem ceļiem , speciāli iedalītas vietas lauksaimniecības attīstībai , lauku viensētas un rādiusa zonu ap tām . Pārējā parka teritorija ietilpst dabas parka zonā un šī zona izveidota , lai saglabātu tai raksturīgo mozaīkas ainavu , saglabājot tās ekstensīvu apsaimniekošanu . Parkā biotopu uzlabošanai un mazā ērgļa medību atvieglošanai vasaras otrajā pusē tiek izpļautas pļavas un vairākkārt gadā speciāli – invazīvais augs Sosnovska latvānis . Rudenī un ziemā ap vecajiem ozoliem izcērt pamežu . Vēsture Dabas parkā Sarkaņu pagastā Ižezera gultnē ezera ZA daļā pie " Ezerlauku " mājām atrodas Ižezera ezera mītne , kurai piešķirts valsts nozīmes arheoloģiskā pieminekļa statuss . Līdz XX gadsimta vidum pa Kujas upi pludināja kokus . Pļavas tika izpļautas . XX gadsimta vidū aizsāka plašu teritorijas meliorāciju . Tās gaitā labākai notecei iztaisnoja un padziļināja upju gultnes . Kolhoza laikā lauksaimniecības zemes tika lietotas piena lauksaimniecības uzturēšanai – parasti kā ganības , pļavas vai tīrumi . Šai laikā minerālmēslu kaisīšanai tika uzbūvēts Praulienas lidlauks , ko tagad izmanto deltaplanieristi . Dabas parku šķērso bijušā Madonas-Lubānas dzelzceļa trase , kura slēgta kopš gada . Pēc gada daudzas pļavas aizauga ar krūmiem , taču kopš gada to apsaimniekošana atjaunojusies . Dabas pieminekļi Parka dienviddaļā netālu no Kujas upes aug Auziņu paeglis ( apkārtmērs10 m ) . gadā paegli izgāza vētra , un tas pašlaik nīkuļo . Citi ievērojami objekti ir dižakmeņi Velna skroderis un Plātes akmens , kura tilpums pārsniedzm3. Atsauces Ārējās saites Dabas aizsardzības pārvaldes apraksts Apraksts Praulienas novada mājaslapā Latvijas dabas parki Natura Madonas novads