Jelgavas virspilskunga iecirknis
Jelgavas virspilskunga iecirknis jeb Jelgavas virspilskundzība (, no 1819. gada ) bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes (1617—1795) un Kurzemes guberņas (1795—1864) sastāvā. Rietumos tā robežojās ar Tukuma virspilskunga iecirkni, austrumos ar Sēlpils virspilskunga iecirkni,
ziemeļos ar Zviedru Vidzemi (1629—1721), vēlāk ar Vidzemes guberņu, bet dienvidos ar Žemaitijas kunigaitiju un Traķu vaivadiju, vēlāk ar Kauņas guberņu.
1819. gadā Jelgavas virspilskunga iecirkni sadalīja Dobeles un Bauskas apriņķos, 1864. gadā to likvidēja.

Izveide 
Līdz Livonijas konfederācijas sabrukumam Jelgavas virspilskunga iecirkņa teritorijā atradās Livonijas ordeņa landmaršala teritorija, Bauskas fogteja un Dobeles komtureja.
1587. gadā hercogs Gothards Ketlers savam dēlam Frīdriham piešķīra Zemgali ar centru Sēlpilī, bet dēlam Vilhelmam Kurzemi ar centru Kuldīgā, pie kam galmam bija jāuzturas pārmaiņus Kuldīgā un Sēlpilī. Pēc hercoga Gotharda nāves 1587. gadā viņa dēli sadalīja hercogisti Kurzemes un Zemgales daļās, bet Jelgavas pils pienācās viņa sievai Annai. Pēc 1617. gada Kurzemes un Zemgales hercogistes satversmes (Formula regiminis — "Valdības formula") pieņemšanas Jelgavas pilī tiesu sprieda virspilskungs (Oberhauptmann).

Pārvaldes centrs 

Jelgavas virspilskunga iecirkņa pārvaldes centrs bija Jelgavas pilī, kas atradās stratēģiski izdevīgā vietā pie Lielupes ūdensceļa.
1622. gada novembrī Poļu—zviedru kara laikā Jelgavas pilī tika noslēgts Jelgavas pamiers, pils cieta karadarbībā 1621., 1622. un 1625. gadā. 1658. gadā Otrā Ziemeļu kara laikā Jelgavas pili ieņēma un izpostīja zviedru karavīri. Veco ordeņa pili uzspridzināja 1738. gadā, kad ar Ernsta Johana Bīrona pavēli sāka celt mūsdienās redzamo Jelgavas pili.

Teritoriālais iedalījums 
Līdz 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanai Jelgavas virspilskunga iecirknī bija divas pilsētas, viens miests (Kronflecken) un astoņi draudžu novadi:
 Guberņas un apriņķa pilsēta Jelgava,
 apriņķa pilsēta Bauska,
 Dobeles pilskunga tiesā atradās Dobeles miests, Jelgavas draudzes novads (Kirchspiel Mitau), Dobeles draudzes novads (Kirchspiel Doblehn), Mežmuižas draudzes novads (Kirchspiel Gränzhof) un Sesavas draudzes novads (Kirchspiel Sessau).

 Bauskas pilskunga tiesā atradās Bauskas draudzes novads (Kirchspiel Bauske),  Iecavas draudzes novads (Kirchspiel Ekau), Vecumnieku draudzes novads (Kirchspiel Neugut) un Baldones draudzes novads (Kirchspiel Baldohn).

Pilsētas 

 Jelgava 
 Dobele 
 Bauska

Atsauces 

Latvijas vēsture
Kurzemes un Zemgales hercogiste
Kurzemes guberņa
Zemgale
Jelgavas virspilskunga iecirknis jeb Jelgavas virspilskundzība ( , no gada ) bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes1795 ) un Kurzemes guberņas1864 ) sastāvā . Rietumos tā robežojās ar Tukuma virspilskunga iecirkni , austrumos ar Sēlpils virspilskunga iecirkni , ziemeļos ar Zviedru Vidzemi1721 ) , vēlāk ar Vidzemes guberņu , bet dienvidos ar Žemaitijas kunigaitiju un Traķu vaivadiju , vēlāk ar Kauņas guberņu . 1819. gadā Jelgavas virspilskunga iecirkni sadalīja Dobeles un Bauskas apriņķos , gadā to likvidēja . Izveide Līdz Livonijas konfederācijas sabrukumam Jelgavas virspilskunga iecirkņa teritorijā atradās Livonijas ordeņa landmaršala teritorija , Bauskas fogteja un Dobeles komtureja . 1587. gadā hercogs Gothards Ketlers savam dēlam Frīdriham piešķīra Zemgali ar centru Sēlpilī , bet dēlam Vilhelmam Kurzemi ar centru Kuldīgā , pie kam galmam bija jāuzturas pārmaiņus Kuldīgā un Sēlpilī . Pēc hercoga Gotharda nāves gadā viņa dēli sadalīja hercogisti Kurzemes un Zemgales daļās , bet Jelgavas pils pienācās viņa sievai Annai . Pēc gada Kurzemes un Zemgales hercogistes satversmes ( Formula regiminis — " Valdības formula " ) pieņemšanas Jelgavas pilī tiesu sprieda virspilskungs ( Oberhauptmann ) . Pārvaldes centrs Jelgavas virspilskunga iecirkņa pārvaldes centrs bija Jelgavas pilī , kas atradās stratēģiski izdevīgā vietā pie Lielupes ūdensceļa . 1622. gada novembrī Poļu — zviedru kara laikā Jelgavas pilī tika noslēgts Jelgavas pamiers , pils cieta karadarbībā , un gadā . gadā Otrā Ziemeļu kara laikā Jelgavas pili ieņēma un izpostīja zviedru karavīri . Veco ordeņa pili uzspridzināja gadā , kad ar Ernsta Johana Bīrona pavēli sāka celt mūsdienās redzamo Jelgavas pili . Teritoriālais iedalījums Līdz gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanai Jelgavas virspilskunga iecirknī bija divas pilsētas , viens miests ( Kronflecken ) un astoņi draudžu novadi : Guberņas un apriņķa pilsēta Jelgava , apriņķa pilsēta Bauska , Dobeles pilskunga tiesā atradās Dobeles miests , Jelgavas draudzes novads ( Kirchspiel Mitau ) , Dobeles draudzes novads ( Kirchspiel Doblehn ) , Mežmuižas draudzes novads ( Kirchspiel Gränzhof ) un Sesavas draudzes novads ( Kirchspiel Sessau ) . Bauskas pilskunga tiesā atradās Bauskas draudzes novads ( Kirchspiel Bauske ) , Iecavas draudzes novads ( Kirchspiel Ekau ) , Vecumnieku draudzes novads ( Kirchspiel Neugut ) un Baldones draudzes novads ( Kirchspiel Baldohn ) . Pilsētas Jelgava Dobele Bauska Atsauces Latvijas vēsture Kurzemes un Zemgales hercogiste Kurzemes guberņa Zemgale