Nivukagmīta
Nivukagmīta (нывуӄаӷмит) vai naukaniešu valoda () ir mazākā no eskimosu–aleutu valodu saimes juitu valodām. Izplatīta trijās juitu (eskimosu) apdzīvotās vietās Čukču pussalā Krievijā. Nosaukums atvasināts no senā Naukanas (Нывуӄаӄ) ciema Čukču pussalas austrumos pie Dežņova raga. Agrāk tika uzskatīts par vienu no juitu valodas dialektiem (otrs ir unazigmīta), bet mūsdienās tiek klasificēts kā atsevišķa valoda. Lingvistiski naukaniešu valoda tiek uzskatīta par vidēju starp čapļiniešu valodu un Aļaskas jupiku valodu.

Izplatība 

Valoda izplatīta trijos ciemos Čukču pussalas austrumos — Lavrentijā, Lorinā un Ueļenā, uz kuriem 1950. gados tika pārcelti eskimosi no to dzimtajiem ciemiem Beringa šauruma piekrastē, tajā skaitā Naukanas. Valoda ir stipri apdraudēta, to mūsdienās prot mazāk par 50 galvenokārt vecāka gadagājuma cilvēku. Naukaniešu valodā sarakstīti vairāki daiļliteratūras darbi.

Atsauces 

Eskimosu—aleutu valodas
Krievijas valodas
Apdraudētās valodas
Nivukagmīta ( нывуӄаӷмит ) vai naukaniešu valoda ( ) ir mazākā no eskimosu – aleutu valodu saimes juitu valodām . Izplatīta trijās juitu ( eskimosu ) apdzīvotās vietās Čukču pussalā Krievijā . Nosaukums atvasināts no senā Naukanas ( Нывуӄаӄ ) ciema Čukču pussalas austrumos pie Dežņova raga . Agrāk tika uzskatīts par vienu no juitu valodas dialektiem ( otrs ir unazigmīta ) , bet mūsdienās tiek klasificēts kā atsevišķa valoda . Lingvistiski naukaniešu valoda tiek uzskatīta par vidēju starp čapļiniešu valodu un Aļaskas jupiku valodu . Izplatība Valoda izplatīta trijos ciemos Čukču pussalas austrumos — Lavrentijā , Lorinā un Ueļenā , uz kuriem gados tika pārcelti eskimosi no to dzimtajiem ciemiem Beringa šauruma piekrastē , tajā skaitā Naukanas . Valoda ir stipri apdraudēta , to mūsdienās prot mazāk pargalvenokārt vecāka gadagājuma cilvēku . Naukaniešu valodā sarakstīti vairāki daiļliteratūras darbi . Atsauces Eskimosu —aleutu valodas Krievijas valodas Apdraudētās valodas