Starjauda
Starjauda ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums.

Fotometriskā starjauda 
Fotometrijā starjauda ir gaismas lielums, kas raksturo starojuma gaismas plūsmas attiecību pret šī gaismas avota laukuma vienību.
 ,
kur dΦv ir gaismas plūsma, kuru izstaro virsma ar laukumu dS.
Starjauda SI sistēmā tiek mērīta lm/m². 1 lm/m² atbilst starjaudai, kur 1 m2 izstarojošā laukuma vienība izstaro 1 lm lielu gaismas plūsmu.

Starjaudas analogs enerģētisko fotometrisko lielumu sistēmā ir enerģētiskā starjauda (izstarotspēja). Tā tiek noteikta analoģiski starjaudai, tikai gaismas plūsmas vietā Φv tiek izmantota izstarojuma plūsma Фe. Enerģētisko starojumu SI sistēmā mēra W/m².

Debess ķermeņu starjauda 
Starjauda astronomijā ir pilnā enerģija, ko zvaigzne vai cits kosmiskais objekts izstaro laika vienībā. Astronomijā par starjaudas mērvienību parasti izmanto Saules starjaudu. Viena Saules starjauda ir 3,86 W (SI) jeb 3,86 erg/s (CGS).

Astronomiskā objekta starjauda atšķirībā no redzamā zvaigžņu lieluma nav atkarīga no attāluma līdz objektam. Starjauda ir viens no svarīgākajiem zvaigžņu raksturlielumiem, kas ļauj salīdzināt savā starpā dažādu zvaigžņu tipus "spektrs — starjauda", "masa — starjauda".

Galvenās secības zvaigžņu starjaudu var aptuveni aprēķināt pēc formulas:
 

kur  — zvaigznes rādiuss,  — tās fotosfēras temperatūra,  — Stefana—Bolcmaņa konstante.

Pašu spožāko zvaigžņu starjauda miljoniem reižu pārsniedz Saules starjaudu.

Paātrinātāja starjauda 
Eksperimentālajā elementārdaļiņu fizikā par starjaudu sauc paātrinātāja parametru, kas raksturo daļiņu kūļa sadursmju intensitāti ar fiksētā mērķa daļiņām (kolaideru gadījumā divu pretimnākošo kūļu sadursmju intensitāti).

Starjauda L tiek mērīta cm−2·s−1. Reizinot reakcijas griezumu ar starjaudu sanāk šī procesa darbības vidējais biežums dotajā kolaiderā .

Lielā hadronu kolaidera starjauda pirmo nedēļu paātrinājuma darba laikā bija ne vairāk par 1029 daļiņas/cm²·s, bet tā turpina pakāpeniski palielināties. Mērķis ir sasniegt nominālo starjaudu 1,7 daļiņas/cm²·s apmērā, kas pēc lieluma pakāpes atbilst BaBar (SLAC, ASV) un Belle (KEK, Japāna) starjaudām.

Kolaideram KEKB pieder starjaudas pasaules rekords paātrinātājiem ar pretimnākošajiem kūļiem — 2,11 cm−2·s−1.

Atsauces 

Fotometrija
Astrofizika
Starjauda ir vairāku fizikālu lielumu nosaukums . Fotometriskā starjauda Fotometrijā starjauda ir gaismas lielums , kas raksturo starojuma gaismas plūsmas attiecību pret šī gaismas avota laukuma vienību . , kur dΦv ir gaismas plūsma , kuru izstaro virsma ar laukumu dS . Starjauda SI sistēmā tiek mērīta lm / m².lm / m² atbilst starjaudai , kurm2 izstarojošā laukuma vienība izstarolm lielu gaismas plūsmu . Starjaudas analogs enerģētisko fotometrisko lielumu sistēmā ir enerģētiskā starjauda ( izstarotspēja ) . Tā tiek noteikta analoģiski starjaudai , tikai gaismas plūsmas vietā Φv tiek izmantota izstarojuma plūsma Фe . Enerģētisko starojumu SI sistēmā mēra W / m². Debess ķermeņu starjauda Starjauda astronomijā ir pilnā enerģija , ko zvaigzne vai cits kosmiskais objekts izstaro laika vienībā . Astronomijā par starjaudas mērvienību parasti izmanto Saules starjaudu . Viena Saules starjauda ir86 W ( SI ) jeb86 erg/s ( CGS ) . Astronomiskā objekta starjauda atšķirībā no redzamā zvaigžņu lieluma nav atkarīga no attāluma līdz objektam . Starjauda ir viens no svarīgākajiem zvaigžņu raksturlielumiem , kas ļauj salīdzināt savā starpā dažādu zvaigžņu tipus " spektrs — starjauda " , " masa — starjauda " . Galvenās secības zvaigžņu starjaudu var aptuveni aprēķināt pēc formulas : kur — zvaigznes rādiuss , — tās fotosfēras temperatūra , — Stefana —Bolcmaņa konstante . Pašu spožāko zvaigžņu starjauda miljoniem reižu pārsniedz Saules starjaudu . Paātrinātāja starjauda Eksperimentālajā elementārdaļiņu fizikā par starjaudu sauc paātrinātāja parametru , kas raksturo daļiņu kūļa sadursmju intensitāti ar fiksētā mērķa daļiņām ( kolaideru gadījumā divu pretimnākošo kūļu sadursmju intensitāti ) . Starjauda L tiek mērīta cm − 2 · s −1. Reizinot reakcijas griezumu ar starjaudu sanāk šī procesa darbības vidējais biežums dotajā kolaiderā \ . Lielā hadronu kolaidera starjauda pirmo nedēļu paātrinājuma darba laikā bija ne vairāk pardaļiņas / cm² · s , bet tā turpina pakāpeniski palielināties . Mērķis ir sasniegt nominālo starjaudu7 daļiņas / cm² · s apmērā , kas pēc lieluma pakāpes atbilst BaBar ( SLAC , ASV ) un Belle ( KEK , Japāna ) starjaudām . Kolaideram KEKB pieder starjaudas pasaules rekords paātrinātājiem ar pretimnākošajiem kūļiem — 11 cm − 2 · s −1. Atsauces Fotometrija Astrofizika