Soltāni
Soltāni (, ) jeb Perasveti-Soltāni (), ir sena Latvijas baltkrievu dzimta, kas 18. gadsimta sākumā ieceļojusi Inflantijas vaivadijā. Krievijas impērijas laikā Soltānu dzimta bija ienesta Grodņas, Minskas un Mohiļevas guberņu muižnieku dzimtas grāmatās.

Pārskats 
Dzimtas ģerbonis pieder pie Sirakomļas grupas ģerboņiem, par savu priekšteci šī ģerboņa dzimtas uzskata bruņinieku Sirakomļu (, ), kas varonīgi cīnījies kaujā pie Vorsklas. Par savu tiešo priekšteci Soltānu dzimta uzskata Lietuvas dižkunigaitijas valdnieka Kazimira IV mantzini Aleksandru Jurjeviču, kas pirmo reizi pieminēts 1442. gadā. Arī viņa dēls Andruška Aleksandrovičs (amatā 1486—1492) un mazdēls Ivahna Andrejevičs (amatā 1507—1554) bija Lietuvas valsts un galma mantziņi.  
Dzimtas ģerbonis tajā laikā papildināts ar Jagellonu dinastijas dubulto (Svētā Vladislava) krustu.

Muižas Latvijā 
Tālaika Inflantijas vaivadijas, vēlāk Vitebskas guberņas teritorijā Soltāniem piedēja šādas muižas:
 Andrepno, Andrupenes muiža, piederējusi gan Soltāniem, gan arī Benislavskiem un Šadurskiem. 
 Kownata, Kaunatas muiža piederēja Janam Soltānam un viņa dēliem Dominikam un Pēterim ap 1700. - 1734. gadu  
 Lideksna un Sprykutowo, Ludzas apriņķa muižas, kas 18. gadsimta beigās piederējušas Staņislavam Soltānam
 Prezma, Prezmas muiža, Soltānu dzimtmuiža no 1714. līdz 1917. gadam  
 Zielonpol, Zileņu muiža,  piederējusi Soltāniem no 1710. gada

Cilvēki 
 Staņislavs Soltāns (1756—1836), valstsvīrs
 Vladislavs Hieronīms Soltāns (1824—1900), politiķis, Prezmas muižas īpašnieks
 Vladislavs Soltāns (1870—1943), politiķis un jurists
 Ježijs Soltāns (1913—2005), arhitekts

Atsauces 

Latgales dižciltīgo dzimtas
Soltāni
Lietuvas dižkunigaitijas dižciltīgo dzimtas
Soltāni ( , ) jeb Perasveti-Soltāni ( ) , ir sena Latvijas baltkrievu dzimta , kas gadsimta sākumā ieceļojusi Inflantijas vaivadijā . Krievijas impērijas laikā Soltānu dzimta bija ienesta Grodņas , Minskas un Mohiļevas guberņu muižnieku dzimtas grāmatās . Pārskats Dzimtas ģerbonis pieder pie Sirakomļas grupas ģerboņiem , par savu priekšteci šī ģerboņa dzimtas uzskata bruņinieku Sirakomļu ( , ) , kas varonīgi cīnījies kaujā pie Vorsklas . Par savu tiešo priekšteci Soltānu dzimta uzskata Lietuvas dižkunigaitijas valdnieka Kazimira IV mantzini Aleksandru Jurjeviču , kas pirmo reizi pieminēts gadā . Arī viņa dēls Andruška Aleksandrovičs ( amatā1492 ) un mazdēls Ivahna Andrejevičs ( amatā1554 ) bija Lietuvas valsts un galma mantziņi . Dzimtas ģerbonis tajā laikā papildināts ar Jagellonu dinastijas dubulto ( Svētā Vladislava ) krustu . Muižas Latvijā Tālaika Inflantijas vaivadijas , vēlāk Vitebskas guberņas teritorijā Soltāniem piedēja šādas muižas : Andrepno , Andrupenes muiža , piederējusi gan Soltāniem , gan arī Benislavskiem un Šadurskiem . Kownata , Kaunatas muiža piederēja Janam Soltānam un viņa dēliem Dominikam un Pēterim ap - gadu Lideksna un Sprykutowo , Ludzas apriņķa muižas , kas gadsimta beigās piederējušas Staņislavam Soltānam Prezma , Prezmas muiža , Soltānu dzimtmuiža no līdz gadam Zielonpol , Zileņu muiža , piederējusi Soltāniem no gada Cilvēki Staņislavs Soltāns1836 ) , valstsvīrs Vladislavs Hieronīms Soltāns1900 ) , politiķis , Prezmas muižas īpašnieks Vladislavs Soltāns1943 ) , politiķis un jurists Ježijs Soltāns2005 ) , arhitekts Atsauces Latgales dižciltīgo dzimtas Soltāni Lietuvas dižkunigaitijas dižciltīgo dzimtas