Vāgnera grupa
"Vāgnera grupa" () ir Krievijā un Baltkrievijā bāzēta starptautiska noziedzīga militāro algotņu vienība, kas sākumā maskējās kā 2013. gadā reģistrēta Honkongas kompānija Slavonic Corps Limited (Славя́нский ко́рпус), vēlāk kļuva pazīstama kā privāta militāra kompānija ЧВК Вагнера. Šī grupa sūtīja algotņus, lai destabilizētu situāciju dažādās Āfrikas valstīs, kā arī piedalījās Sīrijas pilsoņu karā, Lībijas pilsoņu karā, Krimas aneksijā, Donbasa karā un Krievijas iebrukumā Ukrainā.
Krievijas—Ukrainas—NATO krīzes laikā 2021. gada 13. decembrī Eiropas Savienības ārlietu ministri vienojās par sankciju noteikšanu pret "Vāgnera grupu" un astoņām tās personām un trim ar grupu saistītām struktūrām. "Vāgnera grupu" finansēja Putina darījumu partneris Pēterburgas uzņēmējs Jevgeņijs Prigožins.

Dibināšana 
Algotņu vienību 2013. gadā dibinājis no aktīvā dienesta atvaļinātais neonacistiski noskaņotais Krievijas militārā izlūkdienesta apakšpulkvedis Dmitrijs Utkins (iesauka "Vāgners"), kurš no prezidenta Putina 2016. gadā saņēma Vīrišķības ordeni.

Kļūšana par starptautisku noziedzīgu organizāciju 
Vāgnera grupa vervēja, apmācīja un nosūtīja algotņus uz konfliktu zonām visā pasaulē, lai veicinātu vardarbību, izlaupītu dabas resursus un iebiedētu civiliedzīvotājus. Lībijas pilsoņu kara laikā tā 2019. gada pavasarī karoja ģenerāļa Halifa Haftara pusē, kurš mēģināja militāri pārņemt varu valstī, aplencot galvaspilsētu Tripoli.

2023. gada 20. janvārī ASV atzina Vāgnera algotņu formējumu par starptautisku noziedzīgu organizāciju. Tās vienībām Ukrainā ieročus piegādāja Ziemeļkoreja.
Vāgnera grupas algotņi veica spīdzināšanu un patvaļīgu nāvessodu izpildi ne tikai Ukrainā, Lībijā un Sīrijā, bet arī Centrālāfrikas Republikā, Sudānā, Mali, Burkinafaso, Mozambikā, Madagaskarā un Nigērā.

Cietumnieku izmantošana karam Ukrainā 
Ukrainas pretuzbrukuma laikā 2022. gada septembra sākumā kļuva zināms par Prigožina centieniem vervēt kaujiniekus Krievijas cietumos.
Krievijas neatkarīgais medijs “MediaZona” novembrī ziņoja, ka kopš Vāgnera grupas vervēšanas kampaņas sākuma notiesāto vīriešu skaits cietumos divu mēnešu laikā Krievijas Federācijā bija samazinājies par 23 000 cilvēku. Ukrainas Nacionālais pretošanās centrs 13. decembrī paziņoja, ka Krievija šos ieslodzītos izmanto “kā lielgabalgaļas vairogu”. Lai novērstu uzmanību no Vāgnera grupas svarīgākajiem komandieriem, kaujiniekiem izsniedzot viedtālruņus vai planšetdatorus, kas parāda viņu koordinātes un uzbrukuma mērķi komerciāliem satelītiem, ko Ukrainas armija var izmantot, lai uzbruktu šīm cietumnieku vienībām.

2022. gada novembrī "Vāgnera grupā" (VG) mobilizētos cietumniekus iesaistīja Bahmutas kaujās Doneckas apgabalā. Kaujās piedalījās gandrīz 50 000 algotņu, no kuriem ap 40 000 bija savervēti cietumos.

Dzīvā spēka zaudējumi 
Pēc ASV izlūkdienestu datiem līdz 2023. gada janvārim Ukrainā bija krituši vairāk nekā 4100, bet ievainoti ap 10 000 algotņu, pie kam ap 90% kritušo bija savervētie cietumos.

2023. gada februārī ASV Nacionālā drošības padome lēsa, ka Vāgnera grupa bija zaudējusi vairāk nekā trīsdesmit tūkstošus algotņu, aptuveni deviņi tūkstoši bija gājuši bojā kaujās. Aptuveni puse no kritušajiem bija nogalināti kopš decembra vidus.

Atzīšana par teroristisku organizāciju 
2022. gada 8. decembrī Latvijas Saeima aicināja Eiropas Savienību iekļaut Vāgnera grupu terora aktos iesaistīto personu, grupu un organizāciju sarakstā.
2023. gada 23. martā Lietuvas Seims Vāgnera grupu pasludināja par teroristisku organizāciju. Aprīlī Eiropas Savienība noteica sankcijas pret Vāgnera grupas vadītājiem par aktīvu dalību Krievijas militārajā agresijā pret Ukrainu. 2023. gada 9. maijā arī Francijas parlamenta apakšpalātas – Nacionālās asamblejas – deputāti pieņēma rezolūciju, kurā aicināja Eiropas Savienību oficiāli atzīt Vāgnera algotņu grupējumu par teroristisku organizāciju. Atsaucoties uz Rietumvalstu izlūkdienestu sniegto informāciju, rezolūcijā bija konstatēts, ka Vāgnera grupas kaujinieki piedalījušies civiliedzīvotāju slepkavošanā un spīdzināšanā Ukrainas pilsētā Bučā, dokumentā bija norādīts uz algotņu grupējuma kaujinieku pastrādātajām civiliedzīvotāju slepkavībām Sīrijā un Āfrikas valstīs.

Vāgneriešu dumpis 

Kara ar Ukrainu priekšvakarā Prigožinam bija saspīlētas attiecības ar Krievijas vadību. Prigožins konfliktēja gan ar Krievijas Aizsardzības ministriju, gan ar Krievijas prezidenta administrāciju, jo kritizēja Sergeju Šoigu par Krievijas armijas rīcību Sīrijā, sakot, ka Krievijas armija tur darbojas ar "novecojušām metodēm". Vāgnera grupa faktiski kļuva par Jevgeņija Prigožina privāto armiju, kas darbojas ārpus Krievijas likumiem un ārpus Krievijas militārās hierarhijas. Krievijas Aizsardzības ministrija un Krievijas Bruņoto spēku ģenerālštābs bija neapmierināti ar šo situāciju un sāka censties ierobežot Prigožina pieaugošo ietekmi. No otras puses, Prigožins sāka publiski asi kritizēt Krievijas Aizsardzības ministriju.

2023. gada 23. jūnija vakarā Prigožins paziņoja, ka Krievijas militārpersonas devušas triecienu algotņu nometnei, kurā "gāja bojā milzīgs skaits cīnītāju", ka arī viņa grupa gatavojas Krievijā "atjaunot taisnību" un aicināja visus Krievijas iedzīvotājus viņam pievienoties, bet tos, kas izrādīs pretestību, viņa kaujinieki uzskatīs par draudīgiem un nekavējoties iznīcinās. Līdz ar to, Vāgnera grupa Jevgēnija Prigožina vadībā sacelās pret oficiālo Krievijas valdību.

24. jūnijā vairākos Krievijas reģionos ieviesa pretteroristiskās operācijas režīmu. Vāgnera grupa uzsāka kustību un bez pretestības iegāja Rostovā pie Donas. Pēc pilsētas ieņemšanas Vāgnera kaujinieki devās uz Maskavu, nesastopot gandrīz nekādu pretestību. Pa ceļam uz Maskavu viņi notrieca aptuveni sešus helikopterus, vienu militāro lidmašīnu un trāpīja Krievijas armijas transportlīdzekļiem. Vietējās varas iestādes mēģināja bloķēt satiksmi uz ceļiem, taču tas nepalīdzēja.

Tomēr pirms aptuveni 200 km līdz Maskavai tika ziņots, ka vāgnerieši ir apstājušies. Ap 22:40 Kremļa preses pārstāvis Dmitrijs Peskovs paziņoja, ka lieta par bruņotu dumpi pret Jevgeņiju Prigožinu tiks izbeigta, kā arī to, ka ir panākta vienošanās, ka Vāgnera grupa atkāpsies uz savām lauka nometnēm un pats Prigožins dosies uz Baltkrieviju.

Pēc Prigožina nāves 
2023. gada 23. augustā lidmašīnas avārijā Tveras apgabalā gāja bojā Prigožins un Utkins kopā ar vēl astoņiem cilvēkiem. Dažas dienas vēlāk tika paziņots, ka molekulāri ģenētiskie testi ir apstiprinājuši visu desmit mirušo identitātes, tostarp Prigožina.

2023. gada augustā Putins aicināja visus Vāgnera grupas un citu Krievijas privāto militāro grupējumu algotņus zvērēt uzticību Krievijas valstij. Septembra beigās viņš tikās ar Prigožina bijušo palīgu Andreju Troševu, kurš 2015. un 2016. gadā vadīja Vāgnera algotņu grupējumu Sīrijā.
Putins aicināja viņu izveidot brīvprātīgo vienības, kas varētu veikt dažādus kaujas uzdevumus Ukrainā.

Atsauces 

Krievijas Federācijas militārie formējumi
Militārisms Krievijā
" Vāgnera grupa " ( ) ir Krievijā un Baltkrievijā bāzēta starptautiska noziedzīga militāro algotņu vienība , kas sākumā maskējās kā gadā reģistrēta Honkongas kompānija Slavonic Corps Limited ( Славя́нский ко́рпус ) , vēlāk kļuva pazīstama kā privāta militāra kompānija ЧВК Вагнера . Šī grupa sūtīja algotņus , lai destabilizētu situāciju dažādās Āfrikas valstīs , kā arī piedalījās Sīrijas pilsoņu karā , Lībijas pilsoņu karā , Krimas aneksijā , Donbasa karā un Krievijas iebrukumā Ukrainā . Krievijas—Ukrainas —NATO krīzes laikā gada decembrī Eiropas Savienības ārlietu ministri vienojās par sankciju noteikšanu pret " Vāgnera grupu " un astoņām tās personām un trim ar grupu saistītām struktūrām . " Vāgnera grupu " finansēja Putina darījumu partneris Pēterburgas uzņēmējs Jevgeņijs Prigožins . Dibināšana Algotņu vienību gadā dibinājis no aktīvā dienesta atvaļinātais neonacistiski noskaņotais Krievijas militārā izlūkdienesta apakšpulkvedis Dmitrijs Utkins ( iesauka " Vāgners " ) , kurš no prezidenta Putina gadā saņēma Vīrišķības ordeni . Kļūšana par starptautisku noziedzīgu organizāciju Vāgnera grupa vervēja , apmācīja un nosūtīja algotņus uz konfliktu zonām visā pasaulē , lai veicinātu vardarbību , izlaupītu dabas resursus un iebiedētu civiliedzīvotājus . Lībijas pilsoņu kara laikā tā gada pavasarī karoja ģenerāļa Halifa Haftara pusē , kurš mēģināja militāri pārņemt varu valstī , aplencot galvaspilsētu Tripoli . 2023. gada janvārī ASV atzina Vāgnera algotņu formējumu par starptautisku noziedzīgu organizāciju . Tās vienībām Ukrainā ieročus piegādāja Ziemeļkoreja . Vāgnera grupas algotņi veica spīdzināšanu un patvaļīgu nāvessodu izpildi ne tikai Ukrainā , Lībijā un Sīrijā , bet arī Centrālāfrikas Republikā , Sudānā , Mali , Burkinafaso , Mozambikā , Madagaskarā un Nigērā . Cietumnieku izmantošana karam Ukrainā Ukrainas pretuzbrukuma laikā gada septembra sākumā kļuva zināms par Prigožina centieniem vervēt kaujiniekus Krievijas cietumos . Krievijas neatkarīgais medijs “ MediaZona ” novembrī ziņoja , ka kopš Vāgnera grupas vervēšanas kampaņas sākuma notiesāto vīriešu skaits cietumos divu mēnešu laikā Krievijas Federācijā bija samazinājies par000 cilvēku . Ukrainas Nacionālais pretošanās centrs decembrī paziņoja , ka Krievija šos ieslodzītos izmanto “ kā lielgabalgaļas vairogu ” . Lai novērstu uzmanību no Vāgnera grupas svarīgākajiem komandieriem , kaujiniekiem izsniedzot viedtālruņus vai planšetdatorus , kas parāda viņu koordinātes un uzbrukuma mērķi komerciāliem satelītiem , ko Ukrainas armija var izmantot , lai uzbruktu šīm cietumnieku vienībām . 2022. gada novembrī " Vāgnera grupā " ( VG ) mobilizētos cietumniekus iesaistīja Bahmutas kaujās Doneckas apgabalā . Kaujās piedalījās gandrīz000 algotņu , no kuriem ap000 bija savervēti cietumos . Dzīvā spēka zaudējumi Pēc ASV izlūkdienestu datiem līdz gada janvārim Ukrainā bija krituši vairāk nekā bet ievainoti ap000 algotņu , pie kam ap kritušo bija savervētie cietumos . 2023. gada februārī ASV Nacionālā drošības padome lēsa , ka Vāgnera grupa bija zaudējusi vairāk nekā trīsdesmit tūkstošus algotņu , aptuveni deviņi tūkstoši bija gājuši bojā kaujās . Aptuveni puse no kritušajiem bija nogalināti kopš decembra vidus . Atzīšana par teroristisku organizāciju 2022. gada decembrī Latvijas Saeima aicināja Eiropas Savienību iekļaut Vāgnera grupu terora aktos iesaistīto personu , grupu un organizāciju sarakstā . 2023. gada martā Lietuvas Seims Vāgnera grupu pasludināja par teroristisku organizāciju . Aprīlī Eiropas Savienība noteica sankcijas pret Vāgnera grupas vadītājiem par aktīvu dalību Krievijas militārajā agresijā pret Ukrainu . gada maijā arī Francijas parlamenta apakšpalātas – Nacionālās asamblejas – deputāti pieņēma rezolūciju , kurā aicināja Eiropas Savienību oficiāli atzīt Vāgnera algotņu grupējumu par teroristisku organizāciju . Atsaucoties uz Rietumvalstu izlūkdienestu sniegto informāciju , rezolūcijā bija konstatēts , ka Vāgnera grupas kaujinieki piedalījušies civiliedzīvotāju slepkavošanā un spīdzināšanā Ukrainas pilsētā Bučā , dokumentā bija norādīts uz algotņu grupējuma kaujinieku pastrādātajām civiliedzīvotāju slepkavībām Sīrijā un Āfrikas valstīs . Vāgneriešu dumpis Kara ar Ukrainu priekšvakarā Prigožinam bija saspīlētas attiecības ar Krievijas vadību . Prigožins konfliktēja gan ar Krievijas Aizsardzības ministriju , gan ar Krievijas prezidenta administrāciju , jo kritizēja Sergeju Šoigu par Krievijas armijas rīcību Sīrijā , sakot , ka Krievijas armija tur darbojas ar " novecojušām metodēm " . Vāgnera grupa faktiski kļuva par Jevgeņija Prigožina privāto armiju , kas darbojas ārpus Krievijas likumiem un ārpus Krievijas militārās hierarhijas . Krievijas Aizsardzības ministrija un Krievijas Bruņoto spēku ģenerālštābs bija neapmierināti ar šo situāciju un sāka censties ierobežot Prigožina pieaugošo ietekmi . No otras puses , Prigožins sāka publiski asi kritizēt Krievijas Aizsardzības ministriju . 2023. gada jūnija vakarā Prigožins paziņoja , ka Krievijas militārpersonas devušas triecienu algotņu nometnei , kurā " gāja bojā milzīgs skaits cīnītāju " , ka arī viņa grupa gatavojas Krievijā " atjaunot taisnību " un aicināja visus Krievijas iedzīvotājus viņam pievienoties , bet tos , kas izrādīs pretestību , viņa kaujinieki uzskatīs par draudīgiem un nekavējoties iznīcinās . Līdz ar to , Vāgnera grupa Jevgēnija Prigožina vadībā sacelās pret oficiālo Krievijas valdību . 24. jūnijā vairākos Krievijas reģionos ieviesa pretteroristiskās operācijas režīmu . Vāgnera grupa uzsāka kustību un bez pretestības iegāja Rostovā pie Donas . Pēc pilsētas ieņemšanas Vāgnera kaujinieki devās uz Maskavu , nesastopot gandrīz nekādu pretestību . Pa ceļam uz Maskavu viņi notrieca aptuveni sešus helikopterus , vienu militāro lidmašīnu un trāpīja Krievijas armijas transportlīdzekļiem . Vietējās varas iestādes mēģināja bloķēt satiksmi uz ceļiem , taču tas nepalīdzēja . Tomēr pirms aptuvenikm līdz Maskavai tika ziņots , ka vāgnerieši ir apstājušies . Ap40 Kremļa preses pārstāvis Dmitrijs Peskovs paziņoja , ka lieta par bruņotu dumpi pret Jevgeņiju Prigožinu tiks izbeigta , kā arī to , ka ir panākta vienošanās , ka Vāgnera grupa atkāpsies uz savām lauka nometnēm un pats Prigožins dosies uz Baltkrieviju . Pēc Prigožina nāves 2023. gada augustā lidmašīnas avārijā Tveras apgabalā gāja bojā Prigožins un Utkins kopā ar vēl astoņiem cilvēkiem . Dažas dienas vēlāk tika paziņots , ka molekulāri ģenētiskie testi ir apstiprinājuši visu desmit mirušo identitātes , tostarp Prigožina . 2023. gada augustā Putins aicināja visus Vāgnera grupas un citu Krievijas privāto militāro grupējumu algotņus zvērēt uzticību Krievijas valstij . Septembra beigās viņš tikās ar Prigožina bijušo palīgu Andreju Troševu , kurš un gadā vadīja Vāgnera algotņu grupējumu Sīrijā . Putins aicināja viņu izveidot brīvprātīgo vienības , kas varētu veikt dažādus kaujas uzdevumus Ukrainā . Atsauces Krievijas Federācijas militārie formējumi Militārisms Krievijā