Jevgeņijs Prigožins
Jevgeņijs Prigožins (; dzimis  Ļeņingradā, miris  Tveras apgabalā) bija Krievijas noziedznieks, uzņēmējs un politiķis, Vāgnera grupas izveidotājs.

2023. gada 23. un 24. jūnijā Prigožina vadībā notika Vāgneriešu dumpis.

Dzīvesgājums 

Dzimis 1961. gadā Ļeņingradā, viņa tēvs Viktors Prigožins ģimeni pameta un viņu uzaudzināja patēvs Samuils Žarkojs. Mācījās sporta skolā.
1979. gadā Prigožinam piesprieda nosacītu sodu par zādzību, bet divus gadus vēlāk — 13 gadus cietumā par laupīšanu un citiem nodarījumiem. Viņš izcieta deviņus gadus no sava soda un tika atbrīvots 1990. gadā. Viņš dibināja restorānus, lielveikalus un darbojās azartspēļu jomā, iespējams, ka jau šajā laikā viņš iepazinās ar Vladimiru Putinu, kurš vadīja Pēterburgas azartspēļu regulēšanas komisiju.

2000. gados Prigožins izveidoja ātrās apkalpošanas restorānu ķēdi un sāka nodarboties ar valsts augstāko amatpersonu ēdināšanu Krievijā, kā rezultātā medijos ieguva iesauku Putina pavārs. Kopš tā laika J. Prigožina uzņēmums Конкорд Кейтеринг saņēma daudzus valsts pasūtījumus.
2016. gadā Aleksejs Navaļnijs iesniedza ziņojumu, kurā secināja, ka Prigožins saņēmis no Aizsardzības ministrijas pasūtījumus 23 miljardus rubļu apmērā.
2014. gada maijā hakeru grupa Anonymous International apgalvoja, ka Jevgeņijs Prigožins finansēja interneta troļļu grupas Pēterburgā. Zināms, ka 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanu laikā Prigožina finansētā "Sanktpēterburgas Interneta pētījumu aģentūra" veica tīmekļa manipulācijas Donalda Trampa atbalstam.
2016. gadā parādījās ziņas par Jevgeņija Prigožina saistību ar Vāgnera grupas vadītāju Dmitriju Utkinu, kuru viņš finansēja ar no Krievijas valdības saņemtajiem līdzekļiem.

Krievijas iebrukuma laikā Ukrainā 2022. gadā kļuva zināms par Prigožina centieniem vervēt kaujiniekus Krievijas cietumos.
2022. gada 26. septembrī Jevgeņijs Prigožins apstiprināja faktu, ka ir izveidojis Vāgnera grupu 2014. gada 1. maijā un tās pamatu veidoja algotņi, kuri vēlējās piedalīties Donbasa karā.

Krievijas varas iestādes ziņoja, ka 2023. gada 23. augustā Prigožins gājis bojā lidmašīnas avārijā Tveras apgabalā, uz ziemeļiem no Maskavas, kopā ar vēl deviņiem cilvēkiem. Dažas dienas vēlāk tika paziņots, ka molekulāri ģenētiskie testi ir apstiprinājuši visu desmit mirušo identitātes, tostarp Prigožina.

Vāgneriešu dumpis 

Kara ar Ukrainu priekšvakarā Prigožinam bija saspīlētas attiecības ar Krievijas vadību. Prigožins konfliktēja gan ar Krievijas Aizsardzības ministriju, gan ar Krievijas prezidenta administrāciju, jo kritizēja Sergeju Šoigu par Krievijas armijas rīcību Sīrijā, sakot, ka Krievijas armija tur darbojas ar "novecojušām metodēm". Vāgnera grupa faktiski kļuva par Jevgeņija Prigožina privāto armiju, kas darbojas ārpus Krievijas likumiem un ārpus Krievijas militārās hierarhijas. Krievijas Aizsardzības ministrija un Krievijas Bruņoto spēku ģenerālštābs bija neapmierināti ar šo situāciju un sāka censties ierobežot Prigožina pieaugošo ietekmi. No otras puses, Prigožins sāka publiski asi kritizēt Krievijas Aizsardzības ministriju.

2023. gada 23. jūnija vakarā Prigožins paziņoja, ka Krievijas militārpersonas devušas triecienu algotņu nometnei, kurā "gāja bojā milzīgs skaits cīnītāju", ka arī viņa grupa gatavojas Krievijā "atjaunot taisnību" un aicināja visus Krievijas iedzīvotājus viņam pievienoties, bet tos, kas izrādīs pretestību, viņa kaujinieki uzskatīs par draudīgiem un nekavējoties iznīcinās. Līdz ar to, Vāgnera grupa Jevgeņija Prigožina vadībā uzsāka dumpi pret oficiālo Krievijas valdību.

24. jūnijā vairākos Krievijas reģionos ieviesa pretteroristiskās operācijas režīmu. Vāgnera grupa uzsāka kustību un bez pretestības iegāja Rostovā pie Donas. Pēc pilsētas ieņemšanas Vāgnera kaujinieki devās uz Maskavu, nesastopot gandrīz nekādu pretestību. Pa ceļam uz Maskavu viņi notrieca aptuveni sešus helikopterus, vienu militāro lidmašīnu un trāpīja Krievijas armijas transportlīdzekļiem. Vietējās varas iestādes mēģināja bloķēt satiksmi uz ceļiem, taču tas nepalīdzēja.

Tomēr aptuveni 200 km pirms Maskavas vāgnerieši apstājās. Ap 22:40 Kremļa preses pārstāvis Dmitrijs Peskovs paziņoja, ka lieta par bruņotu dumpi pret Jevgeņiju Prigožinu tiks izbeigta, kā arī to, ka ir panākta vienošanās, ka Vāgnera grupa atkāpsies uz savām lauka nometnēm, bet pats Prigožins dosies uz Baltkrieviju.

Atsauces 

1961. gadā dzimušie
2023. gadā mirušie
Krievijas uzņēmēji
Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā personas
Jevgeņijs Prigožins ( ; dzimis Ļeņingradā , miris Tveras apgabalā ) bija Krievijas noziedznieks , uzņēmējs un politiķis , Vāgnera grupas izveidotājs . 2023. gada un jūnijā Prigožina vadībā notika Vāgneriešu dumpis . Dzīvesgājums Dzimis gadā Ļeņingradā , viņa tēvs Viktors Prigožins ģimeni pameta un viņu uzaudzināja patēvs Samuils Žarkojs . Mācījās sporta skolā . 1979. gadā Prigožinam piesprieda nosacītu sodu par zādzību , bet divus gadus vēlāk — gadus cietumā par laupīšanu un citiem nodarījumiem . Viņš izcieta deviņus gadus no sava soda un tika atbrīvots gadā . Viņš dibināja restorānus , lielveikalus un darbojās azartspēļu jomā , iespējams , ka jau šajā laikā viņš iepazinās ar Vladimiru Putinu , kurš vadīja Pēterburgas azartspēļu regulēšanas komisiju . 2000. gados Prigožins izveidoja ātrās apkalpošanas restorānu ķēdi un sāka nodarboties ar valsts augstāko amatpersonu ēdināšanu Krievijā , kā rezultātā medijos ieguva iesauku Putina pavārs . Kopš tā laika J. Prigožina uzņēmums Конкорд Кейтеринг saņēma daudzus valsts pasūtījumus . 2016. gadā Aleksejs Navaļnijs iesniedza ziņojumu , kurā secināja , ka Prigožins saņēmis no Aizsardzības ministrijas pasūtījumusmiljardus rubļu apmērā . 2014. gada maijā hakeru grupa Anonymous International apgalvoja , ka Jevgeņijs Prigožins finansēja interneta troļļu grupas Pēterburgā . Zināms , ka gada ASV prezidenta vēlēšanu laikā Prigožina finansētā " Sanktpēterburgas Interneta pētījumu aģentūra " veica tīmekļa manipulācijas Donalda Trampa atbalstam . 2016. gadā parādījās ziņas par Jevgeņija Prigožina saistību ar Vāgnera grupas vadītāju Dmitriju Utkinu , kuru viņš finansēja ar no Krievijas valdības saņemtajiem līdzekļiem . Krievijas iebrukuma laikā Ukrainā gadā kļuva zināms par Prigožina centieniem vervēt kaujiniekus Krievijas cietumos . 2022. gada septembrī Jevgeņijs Prigožins apstiprināja faktu , ka ir izveidojis Vāgnera grupu gada maijā un tās pamatu veidoja algotņi , kuri vēlējās piedalīties Donbasa karā . Krievijas varas iestādes ziņoja , ka gada augustā Prigožins gājis bojā lidmašīnas avārijā Tveras apgabalā , uz ziemeļiem no Maskavas , kopā ar vēl deviņiem cilvēkiem . Dažas dienas vēlāk tika paziņots , ka molekulāri ģenētiskie testi ir apstiprinājuši visu desmit mirušo identitātes , tostarp Prigožina . Vāgneriešu dumpis Kara ar Ukrainu priekšvakarā Prigožinam bija saspīlētas attiecības ar Krievijas vadību . Prigožins konfliktēja gan ar Krievijas Aizsardzības ministriju , gan ar Krievijas prezidenta administrāciju , jo kritizēja Sergeju Šoigu par Krievijas armijas rīcību Sīrijā , sakot , ka Krievijas armija tur darbojas ar " novecojušām metodēm " . Vāgnera grupa faktiski kļuva par Jevgeņija Prigožina privāto armiju , kas darbojas ārpus Krievijas likumiem un ārpus Krievijas militārās hierarhijas . Krievijas Aizsardzības ministrija un Krievijas Bruņoto spēku ģenerālštābs bija neapmierināti ar šo situāciju un sāka censties ierobežot Prigožina pieaugošo ietekmi . No otras puses , Prigožins sāka publiski asi kritizēt Krievijas Aizsardzības ministriju . 2023. gada jūnija vakarā Prigožins paziņoja , ka Krievijas militārpersonas devušas triecienu algotņu nometnei , kurā " gāja bojā milzīgs skaits cīnītāju " , ka arī viņa grupa gatavojas Krievijā " atjaunot taisnību " un aicināja visus Krievijas iedzīvotājus viņam pievienoties , bet tos , kas izrādīs pretestību , viņa kaujinieki uzskatīs par draudīgiem un nekavējoties iznīcinās . Līdz ar to , Vāgnera grupa Jevgeņija Prigožina vadībā uzsāka dumpi pret oficiālo Krievijas valdību . 24. jūnijā vairākos Krievijas reģionos ieviesa pretteroristiskās operācijas režīmu . Vāgnera grupa uzsāka kustību un bez pretestības iegāja Rostovā pie Donas . Pēc pilsētas ieņemšanas Vāgnera kaujinieki devās uz Maskavu , nesastopot gandrīz nekādu pretestību . Pa ceļam uz Maskavu viņi notrieca aptuveni sešus helikopterus , vienu militāro lidmašīnu un trāpīja Krievijas armijas transportlīdzekļiem . Vietējās varas iestādes mēģināja bloķēt satiksmi uz ceļiem , taču tas nepalīdzēja . Tomēr aptuvenikm pirms Maskavas vāgnerieši apstājās . Ap40 Kremļa preses pārstāvis Dmitrijs Peskovs paziņoja , ka lieta par bruņotu dumpi pret Jevgeņiju Prigožinu tiks izbeigta , kā arī to , ka ir panākta vienošanās , ka Vāgnera grupa atkāpsies uz savām lauka nometnēm , bet pats Prigožins dosies uz Baltkrieviju . Atsauces 1961. gadā dzimušie 2023. gadā mirušie Krievijas uzņēmēji Krievijas gada iebrukuma Ukrainā personas