Aslans Mashadovs
Aslans Mashadovs (, ; dzimis , miris ) bija starptautiski neatzītās no Krievijas neatkarīgās Ičkērijas karavīrs un politiķis. 3. Ičkērijas prezidents no 1997. gada janvāra līdz nāvei FDD specoperācijas rezultātā 2005. gada martā.

Dzimis izsūtījumā Kazahstānā, 1957. gadā ģimene atgriezās Čečenijā. Padomju armijas dienestā no 1969. gada. No 1981. gada dienēja Padomju armijā Ungārijas teritorijā, kur kļuva par pulka komandieri. No 1986. gada - Padomju armijas pulka komandieris Viļņā. Mashadova karaspēka daļa piedalījās padomju pusē 1991. gada janvāra notikumos Lietuvā, piesedzot OMON uzbrukumu Viļņas televīzijas tornim.

1992. gadā atgriezās Čečenijā. Komandēja čečenu militāros spēkus Pirmajā Čečenijas karā (1994-1996), izcīnot de facto neatkarību no Krievijas. Pēc Džohara Dudajeva nāves Krievijas specidiestu operācijas rezultātā 1996. gada 17. oktobrī kļuva par valdības vadītāju, bet 1997. gada 27. janvārī tika ievēlēts par Ičkērijas prezidentu. Mashadovs tomēr nespēja konsolidēt varu savās rokās. 1999. gadā ar čečenu spēku uzbrukumu Dagestānas teritorijā sākās Otrais Čečenijas karš. Krievijas spēki, kuru pusē pārgāja daļa no kaujiniekiem, kas karoja pret Krieviju Pirmajā Čečenijas karā, līdz 2000. gada vasarai ieņēma lielākās apdzīvotās vietas, bet Mashadova vadītie separātisti turpināja partizānu karu.

2005. gada 8. martā Mashadovu nogalināja Krievijas specdienestu operācijā.

Ārējās saites 

Čečeni
Aslans Mashadovs ( , ; dzimis , miris ) bija starptautiski neatzītās no Krievijas neatkarīgās Ičkērijas karavīrs un politiķis . Ičkērijas prezidents no gada janvāra līdz nāvei FDD specoperācijas rezultātā gada martā . Dzimis izsūtījumā Kazahstānā , gadā ģimene atgriezās Čečenijā . Padomju armijas dienestā no gada . No gada dienēja Padomju armijā Ungārijas teritorijā , kur kļuva par pulka komandieri . No gada - Padomju armijas pulka komandieris Viļņā . Mashadova karaspēka daļa piedalījās padomju pusē gada janvāra notikumos Lietuvā , piesedzot OMON uzbrukumu Viļņas televīzijas tornim . 1992. gadā atgriezās Čečenijā . Komandēja čečenu militāros spēkus Pirmajā Čečenijas karā izcīnot de facto neatkarību no Krievijas . Pēc Džohara Dudajeva nāves Krievijas specidiestu operācijas rezultātā gada oktobrī kļuva par valdības vadītāju , bet gada janvārī tika ievēlēts par Ičkērijas prezidentu . Mashadovs tomēr nespēja konsolidēt varu savās rokās . gadā ar čečenu spēku uzbrukumu Dagestānas teritorijā sākās Otrais Čečenijas karš . Krievijas spēki , kuru pusē pārgāja daļa no kaujiniekiem , kas karoja pret Krieviju Pirmajā Čečenijas karā , līdz gada vasarai ieņēma lielākās apdzīvotās vietas , bet Mashadova vadītie separātisti turpināja partizānu karu . 2005. gada martā Mashadovu nogalināja Krievijas specdienestu operācijā . Ārējās saites Čečeni