Lipīgā plaukšķene
Lipīgā plaukšķene () ir neļķu dzimtas suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir no Eiropas līdz Amūrai un Rietumhimalajiem, aug galvenokārt mērenajā joslā. Suga Latvijā ir ļoti reti konstatēta sausās nezālienēs un uz dzelzceļiem.

Tas ir divgadīgs vai daudzgadīgs augs, kas blīvi klāts ar vienkāršiem matiņiem un dziedzermatiņiem, stublājs ir bagātīgi aplapots līdz ziedkopai. Augs ir 20—60 cm garš, parasti nezaro. Lapas ir slīpi augšupvērstas, lancetiskas, sēdošas (apakšējām var būt īss kāts), nereti skaujošas. Lapas plātnes mala viļņaina vai attāli zobaina. Ziedi ir spilgti balti, 2—2,5 cm gari, izvietoti šauri piramidālā dihaziālā ziedkopā, pušķos pa 5—12. Vainaglapas līdz pusei šķeltas, bez vainadziņa. Kauss cilindrisks, ar izcilnām 10 garendzīslām. Zied jūlijā un augustā, vakarā — ziediem ir spēcīga smarža.

Atsauces 

Plaukšķenes
Latvijas flora
Lipīgā plaukšķene ( ) ir neļķu dzimtas suga . Tās dabiskais izplatības areāls ir no Eiropas līdz Amūrai un Rietumhimalajiem , aug galvenokārt mērenajā joslā . Suga Latvijā ir ļoti reti konstatēta sausās nezālienēs un uz dzelzceļiem . Tas ir divgadīgs vai daudzgadīgs augs , kas blīvi klāts ar vienkāršiem matiņiem un dziedzermatiņiem , stublājs ir bagātīgi aplapots līdz ziedkopai . Augs ir60 cm garš , parasti nezaro . Lapas ir slīpi augšupvērstas , lancetiskas , sēdošas ( apakšējām var būt īss kāts ) , nereti skaujošas . Lapas plātnes mala viļņaina vai attāli zobaina . Ziedi ir spilgti balti , 2,5 cm gari , izvietoti šauri piramidālā dihaziālā ziedkopā , pušķos pa12. Vainaglapas līdz pusei šķeltas , bez vainadziņa . Kauss cilindrisks , ar izcilnāmgarendzīslām . Zied jūlijā un augustā , vakarā — ziediem ir spēcīga smarža . Atsauces Plaukšķenes Latvijas flora