Cinka jodīds
Cinka jodīds ir cinka un joda binārais savienojums, kas uzskatāms par jodūdeņražskābes cinka sāli. Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela (oktaedriskas formas kubiskās singonijas kristāli), kas gaismas iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē, un gaisa mitruma iedarbībā izplūst, tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni. ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī. Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek hidrolīze un veidojas cinka hidroksīds. Par 0 °C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt kristālhidrātu ZnI2·2H2O, kas jau virs 0,5 °C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī. Cinka jodīds diezgan labi šķīst glicerīnā.

Iegūšana 
Cinka jodīdu laboratorijā iegūst, cinka granulām reaģējot ar jodu ūdens vidē:
Zn + I2 → ZnI2
Vispirms reakcijas maisījumu dzesē, laiku pa laikam sakratot, pēc tam silda līdz dzeltenās krāsas izzušanai. Iegūto šķīdumu filtrē Klaizena kolbā un ietvaicē vakuumā, pievienojot nedaudz nātrija tiosulfāta šķīduma un ievietojot šķīdumā spirāli no cinka lentes. Kad paliek pāri irdena masa, spirāli izņem un turpina ietvaicēšanu, kamēr uz ietvaicēšanas trauka sienām nav novērojami ūdens pilieni.

Īpašības 
Ūdens šķīdumos sārmu metālu jonu klātienē veido kompleksos jodīdus ZnI42−.

Izmantošana 
Lieto par reaktīvu augu izcelsmes šķiedru analīzēs (Šulces reaģents), kā arī medicīnā. Kopā ar osmija tetroksīdu lieto elektromikroskopijā paraugu iekrāsošanai.

Interesanti fakti 
Joda un cinka reakciju, kurā rodas cinka jodīds, izmanto katalīzes demonstrēšanai. Sajaucot smalki saberztu jodu ar putekļveida cinku, nekas nenotiek, taču, uzpilinot maisījumam ūdens pilienu, sākas strauja reakcija un izdalās violeti joda tvaiki. Tiesa, ūdens šajā reakcijā uzskatāms nevis par katalizatoru, bet drīzāk par reakcijas aktivatoru, jo pēc reakcijas nepaliek pāri nemainīgā veidā.

Ārējās saites 
 Joda reakcija ar cinku ūdens klātienē (video)

Atsauces 

Cinks
Jodīdi
Cinka jodīds ir cinka un joda binārais savienojums , kas uzskatāms par jodūdeņražskābes cinka sāli . Cinka jodīds ir balta vai iedzeltena kristāliska viela ( oktaedriskas formas kubiskās singonijas kristāli ) , kas gaismas iedarbībā lēnām sadalās un dzeltē , un gaisa mitruma iedarbībā izplūst , tādēļ jāglabā tumša stikla traukā ar pieslīpētu aizbāzni . ZnI2 ļoti labi šķīst ūdenī . Stipri atšķaidītos šķīdumos notiek hidrolīze un veidojas cinka hidroksīds . Par ° C zemākā temperatūrā no šķīduma var iegūt kristālhidrātu ZnI2 · 2H2O , kas jau virs5 ° C temperatūrā sāk pāriet bezūdens sālī . Cinka jodīds diezgan labi šķīst glicerīnā . Iegūšana Cinka jodīdu laboratorijā iegūst , cinka granulām reaģējot ar jodu ūdens vidē : Zn + I2 → ZnI2 Vispirms reakcijas maisījumu dzesē , laiku pa laikam sakratot , pēc tam silda līdz dzeltenās krāsas izzušanai . Iegūto šķīdumu filtrē Klaizena kolbā un ietvaicē vakuumā , pievienojot nedaudz nātrija tiosulfāta šķīduma un ievietojot šķīdumā spirāli no cinka lentes . Kad paliek pāri irdena masa , spirāli izņem un turpina ietvaicēšanu , kamēr uz ietvaicēšanas trauka sienām nav novērojami ūdens pilieni . Īpašības Ūdens šķīdumos sārmu metālu jonu klātienē veido kompleksos jodīdus ZnI42−. Izmantošana Lieto par reaktīvu augu izcelsmes šķiedru analīzēs ( Šulces reaģents ) , kā arī medicīnā . Kopā ar osmija tetroksīdu lieto elektromikroskopijā paraugu iekrāsošanai . Interesanti fakti Joda un cinka reakciju , kurā rodas cinka jodīds , izmanto katalīzes demonstrēšanai . Sajaucot smalki saberztu jodu ar putekļveida cinku , nekas nenotiek , taču , uzpilinot maisījumam ūdens pilienu , sākas strauja reakcija un izdalās violeti joda tvaiki . Tiesa , ūdens šajā reakcijā uzskatāms nevis par katalizatoru , bet drīzāk par reakcijas aktivatoru , jo pēc reakcijas nepaliek pāri nemainīgā veidā . Ārējās saites Joda reakcija ar cinku ūdens klātienē ( video ) Atsauces Cinks Jodīdi