Dulbju acs purvs
Dulbju acs purvs ir botānisks dabas liegums Saldus novada Remtes pagasta ziemeļu daļā, ap puskilometru uz rietumiem no pie Kandavas — Saldus autoceļa P109 izvietotajām Dulbju un Silaines mājām, apmēram vidū starp Zanti un Remti. Aizņem 6 ha plašu pārmitru teritoriju, kuras dienviddaļā atrodas paša Acs purva ieplaka, bet pārējo daļu aizņem pārmitrs mežs. Fizioģeogrāfiski liegums atrodas Austrumkursas augstienes Saldus paugurainē. Liegums iekļauts aizsargājamo teritoriju sarakstā Natura 2000 ar kodu LV0513700.

Bioloģiskā nozīme 

Dabas liegums pašlaik paredzēts ES aizsargājamo biotopu: 7140 Pārejas purvi un slīkšņas un 91D0* Purvaini meži aizsardzībai. Liegumā sastopamas vairākas īpaši aizsargājamo augu sugas, no kurām svarīgākā ir Rusova jeb Traunsteinera dzegužpirkstīte (Dactylorhiza russowii jeb Dactylorhiza traunsteineri).

Citas retās sugas, kas atzīmētas lieguma Natura 2000 sarakstā un iekļautas Latvijas Sarkanajā grāmatā:
 Trejdaivu koraļļsakne (Corallorrhiza trifida)
 Fuksa dzegužpirkstīte (Dactylorhiza fuchsii)
 Purva sūnene (Hammarbya paludosa, arī Malaxis paludosa)
 Sirdsveida divlape (Listera cordata, arī Neottia cordata)
 Zaļziedu naktsvijole (Platanthera chlorantha)

Iedalījums 

Iedalot teritoriju vides klasēs pēc EUNIS klasifikācijas, 94% lieguma teritorijas aizņem skujkoku mežs (N17) dažādās pārpurvotības pakāpēs. 5% aizņem purvs (N07) un 1% - jauktu koku mežs (N19).
Pēc šīs pašas organizācijas vides tipu iedalījuma, skābais sfagnu purvs aizņem 13% (tips 7110 — skābie purvi, nabadzīgi ar barības vielām, barojas galvenokārt no lietus ūdens, veģetācijā būtiskas sfagnu sūnas), pārejas vai pūšanas purvs — 8% (tips 7140 — veģetācija aug uz ūdens) un pārmitrs mežs nabadzīgās augsnēs — 79% (tips 91D0).

Apkārtne 

Apmēram puskilometru uz ziemeļiem no lieguma ap Ciskaiņiem atrodas ganību pļavas, kuru daļa iekļauta botānisko bioloģiski vērtīgo zālāju sarakstā. Dienvidos apmēram 100 m no lieguma dienvidu robežas pēc mitra meža joslas atrodas reljefa pacēlums, uz kura aug sauss skujkoku mežs un ir grantēts pievedceļš no autoceļa P109. No ziemeļiem, rietumiem un austrumiem 2019. gadā lieguma robežas aptuveni iezīmēja izcirtuma josla, kura tomēr atstāja nelielus buferzonas iecirkņus.

Dulbju acs purvs ir mazs un tādēļ pats par sevi ne sevišķi piemērots aizsardzības prasībām. Netālu no tā uz dienvidrietumiem atrodas daudz lielākais (388 ha) un sugām bagātais, bet valsts neaizsargātais Saulīšu purvs.

Vēsture 

Dabas liegums tika izveidots 1977. gadā pirmām kārtām dzērvenāju aizsardzībai, kuri sastopami apmēram vienā piektdaļā lieguma platības.

Praktiskā aizsardzība 

Objekta uzturēšanas, saglabāšanas un attīstības plāni neeksistē.

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 Dabas aizsardzības pārvalde

Latvijas dabas liegumi
Kurzeme
Remtes pagasts
Dulbju acs purvs ir botānisks dabas liegums Saldus novada Remtes pagasta ziemeļu daļā , ap puskilometru uz rietumiem no pie Kandavas — Saldus autoceļa P109 izvietotajām Dulbju un Silaines mājām , apmēram vidū starp Zanti un Remti . Aizņemha plašu pārmitru teritoriju , kuras dienviddaļā atrodas paša Acs purva ieplaka , bet pārējo daļu aizņem pārmitrs mežs . Fizioģeogrāfiski liegums atrodas Austrumkursas augstienes Saldus paugurainē . Liegums iekļauts aizsargājamo teritoriju sarakstā Naturaar kodu LV0513700 . Bioloģiskā nozīme Dabas liegums pašlaik paredzēts ES aizsargājamo biotopu : Pārejas purvi un slīkšņas un0* Purvaini meži aizsardzībai . Liegumā sastopamas vairākas īpaši aizsargājamo augu sugas , no kurām svarīgākā ir Rusova jeb Traunsteinera dzegužpirkstīte ( Dactylorhiza russowii jeb Dactylorhiza traunsteineri ) . Citas retās sugas , kas atzīmētas lieguma Naturasarakstā un iekļautas Latvijas Sarkanajā grāmatā : Trejdaivu koraļļsakne ( Corallorrhiza trifida ) Fuksa dzegužpirkstīte ( Dactylorhiza fuchsii ) Purva sūnene ( Hammarbya paludosa , arī Malaxis paludosa ) Sirdsveida divlape ( Listera cordata , arī Neottia cordata ) Zaļziedu naktsvijole ( Platanthera chlorantha ) Iedalījums Iedalot teritoriju vides klasēs pēc EUNIS klasifikācijas , lieguma teritorijas aizņem skujkoku mežs ( N17 ) dažādās pārpurvotības pakāpēs . aizņem purvs ( N07 ) un - jauktu koku mežs ( N19 ) . Pēc šīs pašas organizācijas vides tipu iedalījuma , skābais sfagnu purvs aizņem ( tips — skābie purvi , nabadzīgi ar barības vielām , barojas galvenokārt no lietus ūdens , veģetācijā būtiskas sfagnu sūnas ) , pārejas vai pūšanas purvs — ( tips — veģetācija aug uz ūdens ) un pārmitrs mežs nabadzīgās augsnēs — ( tips0 ) . Apkārtne Apmēram puskilometru uz ziemeļiem no lieguma ap Ciskaiņiem atrodas ganību pļavas , kuru daļa iekļauta botānisko bioloģiski vērtīgo zālāju sarakstā . Dienvidos apmēramm no lieguma dienvidu robežas pēc mitra meža joslas atrodas reljefa pacēlums , uz kura aug sauss skujkoku mežs un ir grantēts pievedceļš no autoceļa P109. No ziemeļiem , rietumiem un austrumiem gadā lieguma robežas aptuveni iezīmēja izcirtuma josla , kura tomēr atstāja nelielus buferzonas iecirkņus . Dulbju acs purvs ir mazs un tādēļ pats par sevi ne sevišķi piemērots aizsardzības prasībām . Netālu no tā uz dienvidrietumiem atrodas daudz lielākaisha ) un sugām bagātais , bet valsts neaizsargātais Saulīšu purvs . Vēsture Dabas liegums tika izveidots gadā pirmām kārtām dzērvenāju aizsardzībai , kuri sastopami apmēram vienā piektdaļā lieguma platības . Praktiskā aizsardzība Objekta uzturēšanas , saglabāšanas un attīstības plāni neeksistē . Galerija Atsauces Ārējās saites Dabas aizsardzības pārvalde Latvijas dabas liegumi Kurzeme Remtes pagasts