Uhuru
Uhuru (X-ray Explorer Satellite, Explorer 42, SAS-A, SAS-1) bija ASV NASA programmas Small Astronomy Satellite orbitālā observatorija. Tas bija pirmais kosmiskais aparāts, kas paredzēts rentgenstaru astronomijai. To orbītā palaida 1970. gada decembrī un tas darbojās līdz 1973. gada martam.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums American Science & Engineering un Džonsa Hopkinsa Universitātes Lietišķās fizikas laboratorija.

Mērķi 
Projekta galvenie mērķi bija šādi:
 novērot debesis, lai atklātu kosmisko rentgenstaru avotus 2 — 20 keV diapazonā līdz ierobežojošajai jutībai 1,5 × 10—18 J/(cm2—s), 5 × 10—4 plūsmai no Krabja miglāja;
 noteikt avotu atrašanās vietas ar precizitāti dažas loka kvadrātminūtes stipriem avotiem un dažas kvadrātgrāda desmitdaļas avotiem pie jutīguma robežas;
 izpētīt paplašināto avotu vai komplekso reģionu struktūru ar apmēram 30 loka minūšu izšķirtspēju;
 noteikt rentgenstaru avotu spektrālās iezīmes un mainību
 iespēju robežās veikt koordinētus un / vai vienlaicīgus rentgena objektu novērojumus ar citiem novērotājiem.

Uzbūve 
Kosmiskais aparāts bija cilindra formā aptuveni 56 cm diametrā un 116 cm augstumā. Tika izmantoti četri saules bateriju paneļi, lai uzlādētu 6 Ah astoņu šūnu niķeļa — kadmija akumulatoru bateriju un nodrošinātu jaudu pavadoņa sistēmām un zinātniskajiem instrumentiem. Pavadoni stabilizēja griešanās ap garenasi, un tika izmantota magnētiskā vērpes momenta vadības sistēma, lai kosmiskā aparāta griešanās asi notēmētu uz jebkuru debesu punktu. Aspekta noteikšanas sistēma sastāvēja no zvaigznes un saules sensora, to signālus apstrādāja viena un tā pati elektronika. Sistēma tika projektēta ar lielu uzsvaru uz redundanci ne tikai redzamākajās jomās, piemēram, aspekta sensori un augstsprieguma un zemsprieguma barošanas avoti, bet arī signālu pārslēgšanā un augstsprieguma sadalē. Tādējādi instruments spēja izturēt vairākas vienlaicīgas lielas kļūmes, nopietni neapdraudot zinātniskos mērķus. Dati tika saglabāti vienas orbītas apriņķojuma laikā magnetofona lentē, un tie tika pārraidīti 3,4 minūšu ilgajā atskaņošanas ciklā. Tika izmantota 1000 bps PCM/PM sistēma.

Instrumenti 

Pavadoņa derīgo kravu veidoja divi proporcionālo skaitītāju komplekti, katrs ar ~ 0,084 m2 efektīvo platību. Skaitītāji bija jutīgi, ar vairāk nekā 10 % efektivitāti pret rentgena fotoniem ~ 2 — 20 keV diapazonā. Zemāko enerģijas robežu noteica skaitītāja berilija logu vājināšanās plus plāns siltumizolācijas pārklājs. Augstāko enerģētisko robežu noteica skaitītāja uzpildes gāzes pārvades īpašības. Lai filtrētu daļiņu emisijas un nevēlamus augstas enerģijas fotonus fonā, tika izmantotas impulsu veida diskriminācijas un antikoincidences metodes. Impulsa augstuma analīze astoņos enerģijas kanālos tika izmantota, lai iegūtu informāciju par incidenta fotonu enerģijas spektru. Abi skaitītāju komplekti tika novietoti ar muguru pret muguru un tika kolimēti attiecīgi līdz 0,52° × 0,52° un 5,2° × 5,2° (pilns platums maksimuma pusē). Kamēr 0,52° detektors sniedza precīzāku leņķisko izšķirtspēju, 5,2° detektoram bija augstāka jutība pret izolētiem avotiem.

Lidojuma gaita 
Uhuru tika palaists  10:53:50 UTC ar nesējraķeti Scout B no Itālijai piederošās San Marco platformas pie Kenijas krastiem. Tas tika ievadīts gandrīz apļveida ekvatoriālā orbītā.

Pēdējais radiosignāls no pavadoņa tika saņemts 1973. gada martā.
 Uhuru nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

Rezultāti 
Uhuru paveica vairākus izcilus zinātniskus sasniegumus, tostarp atklāja un sīki izpētīja pulsējošus, no akrēcijas barojošos dubultos rentgena staru avotus, piemēram, Centaurus X-3, Vela X-1 un Hercules X-1, identificēja Cygnus X-1, kas bija pirmais spēcīgais kandidāts astrofizikālajam melnajam caurumam, un daudzus svarīgus rentgenstaru avotus. Uhuru katalogs, kas izdots četrās secīgās versijās, bija pirmais visaptverošais rentgenstaru avotu katalogs, tajā ir 339 objekti un tas aptver visas debesis 2 — 6 keV joslā. Kataloga pēdējā versija ir pazīstama kā 4U katalogs. Avoti ir minēti ar norādēm kā, piemēram, 4U 1700-37.

Atsauces

Ārējās saites 
 The Uhuru Satellite NASA Goddard Space Flight Center
 HEA Heritage Missions: Uhuru HARVARD-SMITHSONIAN CENTER FOR ASTROPHYSICS
 SAS A (Uhuru, Explorer 42) Gunter Dirk Krebs

NASA kosmiskie aparāti
Orbitālās observatorijas
Uhuru ( X- ray Explorer Satellite , Explorer SAS - A , SAS - 1 ) bija ASV NASA programmas Small Astronomy Satellite orbitālā observatorija . Tas bija pirmais kosmiskais aparāts , kas paredzēts rentgenstaru astronomijai . To orbītā palaida gada decembrī un tas darbojās līdz gada martam . Pavadoni izgatavoja uzņēmums American Science & Engineering un Džonsa Hopkinsa Universitātes Lietišķās fizikas laboratorija . Mērķi Projekta galvenie mērķi bija šādi : novērot debesis , lai atklātu kosmisko rentgenstaru avotus—keV diapazonā līdz ierobežojošajai jutībai5 ×18 J / ( cm2 — s ) , × 4 plūsmai no Krabja miglāja ; noteikt avotu atrašanās vietas ar precizitāti dažas loka kvadrātminūtes stipriem avotiem un dažas kvadrātgrāda desmitdaļas avotiem pie jutīguma robežas ; izpētīt paplašināto avotu vai komplekso reģionu struktūru ar apmēramloka minūšu izšķirtspēju ; noteikt rentgenstaru avotu spektrālās iezīmes un mainību iespēju robežās veikt koordinētus un / vai vienlaicīgus rentgena objektu novērojumus ar citiem novērotājiem . Uzbūve Kosmiskais aparāts bija cilindra formā aptuvenicm diametrā uncm augstumā . Tika izmantoti četri saules bateriju paneļi , lai uzlādētuAh astoņu šūnu niķeļa — kadmija akumulatoru bateriju un nodrošinātu jaudu pavadoņa sistēmām un zinātniskajiem instrumentiem . Pavadoni stabilizēja griešanās ap garenasi , un tika izmantota magnētiskā vērpes momenta vadības sistēma , lai kosmiskā aparāta griešanās asi notēmētu uz jebkuru debesu punktu . Aspekta noteikšanas sistēma sastāvēja no zvaigznes un saules sensora , to signālus apstrādāja viena un tā pati elektronika . Sistēma tika projektēta ar lielu uzsvaru uz redundanci ne tikai redzamākajās jomās , piemēram , aspekta sensori un augstsprieguma un zemsprieguma barošanas avoti , bet arī signālu pārslēgšanā un augstsprieguma sadalē . Tādējādi instruments spēja izturēt vairākas vienlaicīgas lielas kļūmes , nopietni neapdraudot zinātniskos mērķus . Dati tika saglabāti vienas orbītas apriņķojuma laikā magnetofona lentē , un tie tika pārraidīti4 minūšu ilgajā atskaņošanas ciklā . Tika izmantotabps PCM / PM sistēma . Instrumenti Pavadoņa derīgo kravu veidoja divi proporcionālo skaitītāju komplekti , katrs ar ~084 m2 efektīvo platību . Skaitītāji bija jutīgi , ar vairāk nekā % efektivitāti pret rentgena fotoniem ~—keV diapazonā . Zemāko enerģijas robežu noteica skaitītāja berilija logu vājināšanās plus plāns siltumizolācijas pārklājs . Augstāko enerģētisko robežu noteica skaitītāja uzpildes gāzes pārvades īpašības . Lai filtrētu daļiņu emisijas un nevēlamus augstas enerģijas fotonus fonā , tika izmantotas impulsu veida diskriminācijas un antikoincidences metodes . Impulsa augstuma analīze astoņos enerģijas kanālos tika izmantota , lai iegūtu informāciju par incidenta fotonu enerģijas spektru . Abi skaitītāju komplekti tika novietoti ar muguru pret muguru un tika kolimēti attiecīgi līdz52 ° × 52 ° un2 ° × 2 ° ( pilns platums maksimuma pusē ) . Kamēr52 ° detektors sniedza precīzāku leņķisko izšķirtspēju,2 ° detektoram bija augstāka jutība pret izolētiem avotiem . Lidojuma gaita Uhuru tika palaists 53 : 50 UTC ar nesējraķeti Scout B no Itālijai piederošās San Marco platformas pie Kenijas krastiem . Tas tika ievadīts gandrīz apļveida ekvatoriālā orbītā . Pēdējais radiosignāls no pavadoņa tika saņemts gada martā . Uhuru nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā . Rezultāti Uhuru paveica vairākus izcilus zinātniskus sasniegumus , tostarp atklāja un sīki izpētīja pulsējošus , no akrēcijas barojošos dubultos rentgena staru avotus , piemēram , Centaurus X - 3 , Vela X - 1 un Hercules X - 1 , identificēja Cygnus X - 1 , kas bija pirmais spēcīgais kandidāts astrofizikālajam melnajam caurumam , un daudzus svarīgus rentgenstaru avotus . Uhuru katalogs , kas izdots četrās secīgās versijās , bija pirmais visaptverošais rentgenstaru avotu katalogs , tajā irobjekti un tas aptver visas debesis—keV joslā . Kataloga pēdējā versija ir pazīstama kā katalogs . Avoti ir minēti ar norādēm kā , piemēram , Atsauces Ārējās saites The Uhuru Satellite NASA Goddard Space Flight Center HEA Heritage Missions : Uhuru HARVARD-SMITHSONIAN CENTER FOR ASTROPHYSICS SAS A ( Uhuru , ExplorerGunter Dirk Krebs NASA kosmiskie aparāti Orbitālās observatorijas