Cisleitānija
Cisleitānija, (vācu: Cisleithanien) oficiālais nosaukums Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes (vācu: Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder), bija nosaukums vienai no divām galvenajām Austroungārijas daļām no 1867. līdz 1918. gadam. Cisleitānija aptvēra zemes, kas bija tieši pakļautas Austrijas imperatora kronim, bet Transleitānija — Ungārijas karaļa kronim pakļautās zemes.

Nosaukuma izcelsme 
Leitas upe kopš 1867. gada kompromisa sadalīja Austroungāriju divās lielās daļās pēc Leitas nosaukuma — Cisleitānijā (šaipus Leitas, Austrijas daļā) un Transleitānijā (otrpus Leitas, Ungārijas daļā).

Valsts sastāvdaļas 
Cisleitānijā ietilpa:

 Augšaustrijas erchercogiste (Erzherzogtum Österreich ob der Enns) (centrs Linca)
 Bohēmijas karaliste (Königreich Böhmen) (centrs Prāga)
 Dalmācijas karaliste (Königreich Dalmatien) (centrs Zara, tagad Zadara)
 Galīcijas un Lodomērijas karaliste (Königreich Galizien und Lodomerien) (centrs Lemberga, tagad Ļviva)
 Lejasaustrijas erchercogiste (Erzherzogtum Österreich unter der Enns) (centrs Vīne)
 Bukovinas hercogiste (Herzogtum Bukowina) (centrs Černovice, tagad Černivci)
 Karintijas hercogiste (Herzogtum Kärnten) (centrs Klāgenfurte)
 Karniolas hercogiste (Herzogtum Krain) (centrs Laibaha, tagad Ļubļana)
 Zalcburgas hercogiste (Herzogtum Salzburg) (centrs Zalcburga)
 Silēzijas hercogiste (Herzogtum (Österreichisch) Schlesien) (centrs Tropava, tagad Opava)
 Štīrijas hercogiste (Herzogtum Steiermark) (centrs Grāca)
 Morāvijas markgrāfiste (Markgrafschaft Mähren) (centrs Brinna, tagad Brno)
 Tiroles grāfiste (Gefürstete Grafschaft Tirol) (centrs Insbruka)
 Austrijas piejūra (Küstenland) (centrs Trieste)
 Forarlberga (Vorarlberg) (centrs Brēgenca)

Pēc 1918. gada 
Valstis, kuras ieguva teritorijas no Cisleitānijas:

 Polija (neatkarīga no 1918. gada 11. novembra) — Galīciju
 Čehoslovākija (pasludināja neatkarību 1918. gada 28. oktobrī) — Bohēmiju, Morāviju un Čehu Silēziju
 Rumānija — 1918. gada 1. decembrī pievienoja Bukovinu
 Serbu, Horvātu un Slovēņu karaliste (no 1929. gada Dienvidslāvija) — 1918. gada 1. decembrī pievienoja Dalmāciju un Karniolu, kā arī Karintijas un Štīrijas dienvidu daļas
 Itālija — pēc Senžermēnas līguma 1919. gada 10. septembrī pievienoja Dievidtiroli un Austriešu piejūru

Cisleitānijas teritorija mūsdienās 

 Austrija — lielākā daļa valsts, izņemot Burgenlandi
 Čehija — visa valsts
 Horvātija — Istra un Dalmācija
 Melnkalne — Kotoras līča apkaime
 Itālija — Trentīno-Alto Adidže un Friuli-Venēcija Džūlija
 Polija — Mazpolijas un Piekarpatu vojevodiste
 Rumānija — Sučavas žudecs
 Slovēnija — lielākā daļa valsts, izņemot Prekmurji
 Ukraina — Čerņivcu, Ivanofrankivskas, Ļvivas un Ternopiļas apgabali

Atsauces 

 
Austrijas vēsture
Eiropas vēsture
Cisleitānija , ( vācu : Cisleithanien ) oficiālais nosaukums Impērijas padomē pārstāvētās karalistes un zemes ( vācu : Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder ) , bija nosaukums vienai no divām galvenajām Austroungārijas daļām no līdz gadam . Cisleitānija aptvēra zemes , kas bija tieši pakļautas Austrijas imperatora kronim , bet Transleitānija — Ungārijas karaļa kronim pakļautās zemes . Nosaukuma izcelsme Leitas upe kopš gada kompromisa sadalīja Austroungāriju divās lielās daļās pēc Leitas nosaukuma — Cisleitānijā ( šaipus Leitas , Austrijas daļā ) un Transleitānijā ( otrpus Leitas , Ungārijas daļā ) . Valsts sastāvdaļas Cisleitānijā ietilpa : Augšaustrijas erchercogiste ( Erzherzogtum Österreich ob der Enns ) ( centrs Linca ) Bohēmijas karaliste ( Königreich Böhmen ) ( centrs Prāga ) Dalmācijas karaliste ( Königreich Dalmatien ) ( centrs Zara , tagad Zadara ) Galīcijas un Lodomērijas karaliste ( Königreich Galizien und Lodomerien ) ( centrs Lemberga , tagad Ļviva ) Lejasaustrijas erchercogiste ( Erzherzogtum Österreich unter der Enns ) ( centrs Vīne ) Bukovinas hercogiste ( Herzogtum Bukowina ) ( centrs Černovice , tagad Černivci ) Karintijas hercogiste ( Herzogtum Kärnten ) ( centrs Klāgenfurte ) Karniolas hercogiste ( Herzogtum Krain ) ( centrs Laibaha , tagad Ļubļana ) Zalcburgas hercogiste ( Herzogtum Salzburg ) ( centrs Zalcburga ) Silēzijas hercogiste ( Herzogtum ( Österreichisch ) Schlesien ) ( centrs Tropava , tagad Opava ) Štīrijas hercogiste ( Herzogtum Steiermark ) ( centrs Grāca ) Morāvijas markgrāfiste ( Markgrafschaft Mähren ) ( centrs Brinna , tagad Brno ) Tiroles grāfiste ( Gefürstete Grafschaft Tirol ) ( centrs Insbruka ) Austrijas piejūra ( Küstenland ) ( centrs Trieste ) Forarlberga ( Vorarlberg ) ( centrs Brēgenca ) Pēc gada Valstis , kuras ieguva teritorijas no Cisleitānijas : Polija ( neatkarīga no gada novembra ) — Galīciju Čehoslovākija ( pasludināja neatkarību gada oktobrī ) — Bohēmiju , Morāviju un Čehu Silēziju Rumānija — gada decembrī pievienoja Bukovinu Serbu , Horvātu un Slovēņu karaliste ( no gada Dienvidslāvija ) — gada decembrī pievienoja Dalmāciju un Karniolu , kā arī Karintijas un Štīrijas dienvidu daļas Itālija — pēc Senžermēnas līguma gada septembrī pievienoja Dievidtiroli un Austriešu piejūru Cisleitānijas teritorija mūsdienās Austrija — lielākā daļa valsts , izņemot Burgenlandi Čehija — visa valsts Horvātija — Istra un Dalmācija Melnkalne — Kotoras līča apkaime Itālija — Trentīno-Alto Adidže un Friuli-Venēcija Džūlija Polija — Mazpolijas un Piekarpatu vojevodiste Rumānija — Sučavas žudecs Slovēnija — lielākā daļa valsts , izņemot Prekmurji Ukraina — Čerņivcu , Ivanofrankivskas , Ļvivas un Ternopiļas apgabali Atsauces Austrijas vēsture Eiropas vēsture