Ārne Snellmans
Ārne Snellmans (Aarne Snellman, dzimis , miris ) bija Somijas virsnieks. Cēlies no Somijas zviedru ģimenes, viņa vectēvs bija Helsinku Universitātes filozofijas profesors Johans Vilhelms Snellmans (1806—1881).

Pirmā pasaules kara sākumā 1915. gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā, kur pēc militārās apmācības 1916. gadā somu jēgeru bataljona 2. rotas sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes. 1917. gadā viņš mācījās Liepājas karaskolā. 
1918. gada Somijas pilsoņu kara laikā kapteinis Snellmans bija jēgeru artilērijas brigādes 3. baterijas komandieris. 
1919. gadā paaugstināts majora pakāpē, somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās. 
 
Pēc kara beigām dienēja Somijas gaisa spēkos (1921—1923), pēc konflikta ar gaisa spēku komandieri pārcelts uz artilērijas daļām, 1927. gadā paaugstināts par pulkvedi-leitnantu. Vēlāk darbojās Somijas galvenā štābā (1931—1933), bija Gaisa spēku štāba priekšnieks (1932—1934), Somijas militārais padomnieks Vācijā (1934—1938), 1937. gadā paaugstināts par pulkvedi. Piedalījās Ziemas karā.
Otrā pasaules kara laikā 1942. gadā viņam piešķīra ģenerālmajora pakāpi.
1942. gada 12. aprīļa kaujā pie Sviras upes Ļeņingradas apgabalā smagi ievainots, miris 28. aprīlī Helsinkos un apbedīts Hietaniemi karavīru kapsētā.

Apbalvojumi 
Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Brīvības krustu.

Atsauces 

Somijas virsnieki
Somijas zviedri
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Ārne Snellmans ( Aarne Snellman , dzimis , miris ) bija Somijas virsnieks . Cēlies no Somijas zviedru ģimenes , viņa vectēvs bija Helsinku Universitātes filozofijas profesors Johans Vilhelms Snellmans1881 ) . Pirmā pasaules kara sākumā gadā kopā ar citiem somu brīvprātīgajiem nelegāli ieradās Vācijā , kur pēc militārās apmācības gadā somu jēgeru bataljona rotas sastāvā piedalījās kaujās pie Misas upes un Lielupes . gadā viņš mācījās Liepājas karaskolā . 1918. gada Somijas pilsoņu kara laikā kapteinis Snellmans bija jēgeru artilērijas brigādes baterijas komandieris . 1919. gadā paaugstināts majora pakāpē , somu brīvprātīgo pulka Ziemeļu zēni sastāvā piedalījās Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās . Pēc kara beigām dienēja Somijas gaisa spēkos1923 ) , pēc konflikta ar gaisa spēku komandieri pārcelts uz artilērijas daļām , gadā paaugstināts par pulkvedi -leitnantu . Vēlāk darbojās Somijas galvenā štābā1933 ) , bija Gaisa spēku štāba priekšnieks1934 ) , Somijas militārais padomnieks Vācijā1938 ) , gadā paaugstināts par pulkvedi . Piedalījās Ziemas karā . Otrā pasaules kara laikā gadā viņam piešķīra ģenerālmajora pakāpi . 1942. gada aprīļa kaujā pie Sviras upes Ļeņingradas apgabalā smagi ievainots , miris aprīlī Helsinkos un apbedīts Hietaniemi karavīru kapsētā . Apbalvojumi Apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni un Igaunijas Brīvības krustu . Atsauces Somijas virsnieki Somijas zviedri Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri