Jānis Zuzāns
Jānis Zuzāns (dzimis 1957. gada 16. septembrī) ir latviešu uzņēmējs, azartspēļu zāļu ķēdes Alfor grupa īpašnieks, mākslas kolekcionārs un mecenāts. 2021. gadā ierindots kā 6.bagātākais cilvēks Latvijā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1957. gadā. Pēc karadienesta jūras kara flotē (1976—1979) strādāja par kuģa elektromehāniķi (1979—1982), tad par elektriķi LZA Neorganiskās ķīmijas institūtā (1982—1988). 1986. gadā apprecējās ar juristi Dinu Zuzāni.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1991. gadā kļuva par "Kazino Latvija" direktoru, 1994. gadā izveidoja SIA J UN M.CO, 1997. gadā — SIA "Admirāļu klubs", 1999. gadā — SIA "Foroms", 2000. gadā — SIA "Alfor". Šie uzņēmumi vēlāk tika apvienoti Alfor grupā, kas ir lielākā azartspēļu nozares Latvijā tirgus dalībniece.

2021. gadā izšķīrās ar Dinu Zuzāni, kura pēkšņi mira savā Ķīpsalas mājā 2022. gada 30. septembrī. Pāris nedēļas vēlāk, 2022. gada oktobrī, medijos nonāca ziņa, ka Jānis Zuzāns ir saderinājies ar dzīvesbiedri Ilzi.

Uzņēmējdarbība 
Jānis Zuzāns ir patiesais labuma guvējs SIA FVR Invest. SIA FVR Invest ir vai ir bijusi holdinga kompānija:

 2010. gadā reģistrētajam būvniecības uzņēmumam SIA Urban. SIA Urban reorganizēta 2019. gadā, to pievienojot SIA Foroms. Uzņēmums saistīts ar Gundaram Krievam piederošo SIA Delta Urban;
 1999. gadā reģistrētajam uzņēmumam SIA Foroms, kas savukārt ir dibinātājs Alfor grupai. SIA Foroms aktīvu apjoms 2021. gadā bija EUR 22,9 miljoni, neto peļņa — EUR 4,8 miljoni, veidojot aktīvu peļņas maržu — 20,9%.

Kapitāls un ieguldījumi 
2021. gada medija "Pietiek.com" izveidotajā 100 pandēmijas gada miljonāru sarakstā ierindots kā 6. bagātākais cilvēks Latvijā. Arī par spīti Covid-19 pandēmijas ierobežojumiem azartspēļu biznesam J. Zuzāns spēja palielināt savu kapitālu par 4 miljoniem eiro un līdz ar to pakāpties augšup miljonāru sarakstā.

Pats J. Zuzāns intervijā portālam delfi.lv lēsa, ka dzīves laikā ir nopelnījis ap 60-70 miljoniem eiro, taču nespēja atminēties, kā radušies līdzekļi 90 miljonu eiro vērtam aizdevumam jau 2009. gadā. J. Zuzāns intervijā norādīja, ka darījums bijis pilnīgi legāls un kārtots ar auditorkompāniju palīdzību. J. Zuzānam piederošajiem uzņēmumiem jau kopš tā sākumiem ir izveidojusies veiksmīga sadarbība ar auditorkompāniju "SIA Sindiks" (reģistrēta 1995. gadā), kuras patiesais labuma guvējs ir Silvija Gulbe (vienlaikus arī SIA Grant Thornton valdes locekle). "SIA Sindiks" apgrozījums 2020. gadā bija EUR 0,3 miljoni, aktīvu apjoms — EUR 0,1 miljons, neto peļņa — EUR 0,09 miljoni, veidojot aktīvu peļņas maržu — 84%.

Jānim Zuzānam pieder Elizabetes ielas ēkas dzīvokļi, mājas Ķīpsalā un Ainažos, vērtīgas gleznu kolekcijas, kā arī Ogres Tautas nams, 2020. gadā dibinātais privātais mākslas centrs Zuzeum. 2021. gadā Jānis Zuzāns arī iegādājies divus Latvijas mākslinieka Kiwie darbus NFT formātā.

Dalība uzņēmumos 2021.-2022. gadā 
Uz 2022. gadu, J. Zuzāns bija īpašnieks vai līdzīpašnieks sekojošos uzņēmumos:

Ieguldījums mākslā 
Jānis Zuzāns ir pazīstams kā uzņēmējs Latvijā, bet jau vairāk kā 30 gadus viņš ir bijis aktīvs mākslas kolekcionārs. Viņa īpašumā atrodas lielākā latviešu mākslas kolekcija Latvijā, kas ir izvietota mākslas centrā Zuzeum. Zuzāna kolekcijā ir apmēram 30 000 mākslas darbu, kas ietver starptautiskās mūsdienu glezniecību, skulptūras un dekoratīvo mākslu. Turklāt, Zuzāna kolekcija ir iekļauta arī Latvijas mākslas pārstāvībā ārvalstīs. Savā starptautiskās mākslas kolekcijas daļā Zuzāns pastāvīgi paplašina mūsdienu glezniecības, skulptūras un dekoratīvās mākslas apjomu. Šāds jaunais virziens kolekcijas attīstībā nodrošina Latvijas mākslai starptautisku kontekstu un platformu aktīvam dialogam ar pasaules mākslas kopienām.

Jānis Zuzāns kļuva ieinteresēts mākslas kolekcionēšanā uzzinot par nesankcionēto Padomju laika mākslu 60. un 70. gados, un šajā laikā radusies ideja veidot kolekciju ar underground Padomju laika mākslu.

Jānis Zuzāns jau vairāk nekā divdesmit gadus atbalsta mākslu, finansējot Latvijas mākslas pārstāvību ārvalstīs, tostarp Venēcijas biennāles Latvijas paviljonā, kā arī atbalstot mākslas un mūzikas festivālus un izdevumus. Viņš ir arī Tate Krievijas un Austrumeiropas mākslas iegādes komisijas loceklis.

Janis Zuzāns aktīvi apmeklē neskaitāmas mākslas izstādes un darbojas ar dažādām galerijām un iestādēm Eiropā. Viņa galvenais mērķis ir saglabāt ikoniskākos mākslinieku darbus, kuri jau ir pārstāvēti kolekcijā.

Jānis Zuzāns ir arī godināms kā prestižās gada balvas "Purvīša balva" atbalstītājs, kas tiek piešķirta Latvijas māksliniekiem. Žūrijā ir tikai divi pastāvīgi eksperti - Jānis pats un Māra Lāce, Latvijas Nacionālā mākslas muzeja direktore.

Politiskās aktivitātes 
1997. gadā, neilgi pēc tam, kad “SIA Admirāļu klubs” ziedoja partijai Demokrātiskā partija "Saimnieks" 8500 latu, Jānis Zuzāns startēja Latvijā pirmajās pašvaldību vēlēšanās partijas kandidātu sarakstā ar kārtas nr.9. Partija šajās vēlēšanās iekļuva Rīgas domē ar 8.7% vēlētāju balsu, iegūstot 5 deputātu mandātus, taču J. Zuzāns ievēlēts netika — viņa kandidatūrai vēlētāji atzīmēja 518 plusus un 1725 mīnusus. Medijos vēstīts, ka Zuzāna iesaiste partijā saistīta ar partijas priekšlikumu aizliegt azartspēļu automātu izvietošanu pagrabos, kā arī bāros un kafejnīcās, ja tiem nebija atvēlēta atsevišķa telpa, jo Zuzāna biznesam tas kaitējumu nenodarīja — vienīgi konkurentiem. Saeima šādu aizliegumu 1997. gada pavasarī pieņēma un palika pie sava, neraugoties uz Valsts prezidenta Gunta Ulmaņa prasību pārskatīt šo lēmumu.

2010. gados Jānim Zuzānam ar SIA FVR Invest un SIA Foroms starpniecību piederošie Alfor grupas uzņēmumi ziedoja līdzekļus politiski-sabiedriskajai biedrībai Ascendum, kas nodarbojas ar pilsoniskās līdzdalības veicināšanu. Biedrību Ascendum dibināja politiķa Jura Pūces sieva Zaiga Pūce. Zināms, ka 2016. gadā biedrībai Ascendum no Alfor grupas veikts ziedojums EUR 61 000 apmērā.

Jānis Zuzāns ir labās attiecībās ar politiķi Edgaru Jaunupu, Jānis Zuzāns publiski skaidrojis abu attiecības kā senu draudzību, kas pamatota kopējā mīlestībā pret mākslu.

Skandāli 
J. Zuzāns Latvijas publiskajā telpā labi zināms ar ievērojamiem ieguldījumiem mākslas darbos, taču par to izskanējušas pretrunīgas ziņas:

 2020. gada 26. martā, mazāk nekā 2 nedēļas pēc Covid-19 pandēmijas ierobežojumu ieviešanas, J. Zuzāns paziņoja, ka atcēlis ikgadējo atbalstu finansējumu kultūrai un mākslai teju 1 miljona eiro apmērā, pamatojoties uz Saeimas lēmumu par azartspēļu zāļu slēgšanu un apturēšanu interaktīvajā vidē pandēmijas periodā.
 2020. gadā tika uzsākta lieta pret J. Zuzānu, ko ierosinājis Ainārs Gulbis — AS Sofware House Rīga (SWH) grupas dibinātājs un “SIA Garkalns” (pārstāv azartspēļu zīmolu Olympic Casino Latvija, iepriekš — Vulkan) līdzīpašnieks. Lietā strīds ir par to, kādā veidā vairākas gleznas, kas agrāk bijušas Gulbja īpašumā (tostarp Vilhelma Purvīša, Jaņa Rozentāla un citu latviešu vecmeistaru darbi), nonākušas pie Zuzāna. Zināms, ka lietā tiek skatīti materiāli par privātiem notikumiem un norēķiniem, tostarp vairākos miljonos eiro mērāmiem maksājumiem skaidrā naudā. No J. Zuzāna puses tiek uzturēta versija, ka tās gleznas viņam esot pārdotas 2016. gadā, taču neatbildot, kad notikuši maksājumi, un vai tie bijuši skaidrā naudā.
 2021. gada nogalē, vien 2 gadus pēc tā atklāšanas, J. Zuzānam piederošais mākslas centrs Zuzeum nolēma pārdot aptuveni 1000 mākslas darbu, no tiem atbrīvojoties ar izsoles starpniecību, kas izsauca pārmetumus mākslas aprindās. Izsolē tika pārdoti dažādu ievērojamu mākslinieku darbi, tostarp Jaņa Rozentāla, Jāņa Pauļuka un citu.

Atsauces

Ārējās saites 

1957. gadā dzimušie
Latvijas uzņēmēji
Azartspēles Latvijā
Mākslas mecenāti Latvijā
Jānis Zuzāns ( dzimis gada septembrī ) ir latviešu uzņēmējs , azartspēļu zāļu ķēdes Alfor grupa īpašnieks , mākslas kolekcionārs un mecenāts . gadā ierindots kābagātākais cilvēks Latvijā . Dzīvesgājums Dzimis gadā . Pēc karadienesta jūras kara flotē1979 ) strādāja par kuģa elektromehāniķi1982 ) , tad par elektriķi LZA Neorganiskās ķīmijas institūtā1988 ) . gadā apprecējās ar juristi Dinu Zuzāni . Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas gadā kļuva par " Kazino Latvija " direktoru , gadā izveidoja SIA J UN M.CO , gadā — SIA " Admirāļu klubs " , gadā — SIA " Foroms " , gadā — SIA " Alfor " . Šie uzņēmumi vēlāk tika apvienoti Alfor grupā , kas ir lielākā azartspēļu nozares Latvijā tirgus dalībniece . 2021. gadā izšķīrās ar Dinu Zuzāni , kura pēkšņi mira savā Ķīpsalas mājā gada septembrī . Pāris nedēļas vēlāk , gada oktobrī , medijos nonāca ziņa , ka Jānis Zuzāns ir saderinājies ar dzīvesbiedri Ilzi . Uzņēmējdarbība Jānis Zuzāns ir patiesais labuma guvējs SIA FVR Invest . SIA FVR Invest ir vai ir bijusi holdinga kompānija : gadā reģistrētajam būvniecības uzņēmumam SIA Urban . SIA Urban reorganizēta gadā , to pievienojot SIA Foroms . Uzņēmums saistīts ar Gundaram Krievam piederošo SIA Delta Urban ; gadā reģistrētajam uzņēmumam SIA Foroms , kas savukārt ir dibinātājs Alfor grupai . SIA Foroms aktīvu apjoms gadā bija EUR9 miljoni , neto peļņa — EUR8 miljoni , veidojot aktīvu peļņas maržu — 9 % . Kapitāls un ieguldījumi 2021. gada medija " Pietiek.com " izveidotajāpandēmijas gada miljonāru sarakstā ierindots kā bagātākais cilvēks Latvijā . Arī par spīti Covid -19 pandēmijas ierobežojumiem azartspēļu biznesam J. Zuzāns spēja palielināt savu kapitālu parmiljoniem eiro un līdz ar to pakāpties augšup miljonāru sarakstā . Pats J. Zuzāns intervijā portālam delfi.lv lēsa , ka dzīves laikā ir nopelnījis apmiljoniem eiro , taču nespēja atminēties , kā radušies līdzekļimiljonu eiro vērtam aizdevumam jau gadā . J. Zuzāns intervijā norādīja , ka darījums bijis pilnīgi legāls un kārtots ar auditorkompāniju palīdzību . J. Zuzānam piederošajiem uzņēmumiem jau kopš tā sākumiem ir izveidojusies veiksmīga sadarbība ar auditorkompāniju " SIA Sindiks " ( reģistrēta gadā ) , kuras patiesais labuma guvējs ir Silvija Gulbe ( vienlaikus arī SIA Grant Thornton valdes locekle ) . " SIA Sindiks " apgrozījums gadā bija EUR3 miljoni , aktīvu apjoms — EUR1 miljons , neto peļņa — EUR09 miljoni , veidojot aktīvu peļņas maržu — . Jānim Zuzānam pieder Elizabetes ielas ēkas dzīvokļi , mājas Ķīpsalā un Ainažos , vērtīgas gleznu kolekcijas , kā arī Ogres Tautas nams , gadā dibinātais privātais mākslas centrs Zuzeum . gadā Jānis Zuzāns arī iegādājies divus Latvijas mākslinieka Kiwie darbus NFT formātā . Dalība uzņēmumos - 2022. gadā Uz gadu , J. Zuzāns bija īpašnieks vai līdzīpašnieks sekojošos uzņēmumos : Ieguldījums mākslā Jānis Zuzāns ir pazīstams kā uzņēmējs Latvijā , bet jau vairāk kāgadus viņš ir bijis aktīvs mākslas kolekcionārs . Viņa īpašumā atrodas lielākā latviešu mākslas kolekcija Latvijā , kas ir izvietota mākslas centrā Zuzeum . Zuzāna kolekcijā ir apmēram 000 mākslas darbu , kas ietver starptautiskās mūsdienu glezniecību , skulptūras un dekoratīvo mākslu . Turklāt , Zuzāna kolekcija ir iekļauta arī Latvijas mākslas pārstāvībā ārvalstīs . Savā starptautiskās mākslas kolekcijas daļā Zuzāns pastāvīgi paplašina mūsdienu glezniecības , skulptūras un dekoratīvās mākslas apjomu . Šāds jaunais virziens kolekcijas attīstībā nodrošina Latvijas mākslai starptautisku kontekstu un platformu aktīvam dialogam ar pasaules mākslas kopienām . Jānis Zuzāns kļuva ieinteresēts mākslas kolekcionēšanā uzzinot par nesankcionēto Padomju laika mākslu un gados , un šajā laikā radusies ideja veidot kolekciju ar underground Padomju laika mākslu . Jānis Zuzāns jau vairāk nekā divdesmit gadus atbalsta mākslu , finansējot Latvijas mākslas pārstāvību ārvalstīs , tostarp Venēcijas biennāles Latvijas paviljonā , kā arī atbalstot mākslas un mūzikas festivālus un izdevumus . Viņš ir arī Tate Krievijas un Austrumeiropas mākslas iegādes komisijas loceklis . Janis Zuzāns aktīvi apmeklē neskaitāmas mākslas izstādes un darbojas ar dažādām galerijām un iestādēm Eiropā . Viņa galvenais mērķis ir saglabāt ikoniskākos mākslinieku darbus , kuri jau ir pārstāvēti kolekcijā . Jānis Zuzāns ir arī godināms kā prestižās gada balvas " Purvīša balva " atbalstītājs , kas tiek piešķirta Latvijas māksliniekiem . Žūrijā ir tikai divi pastāvīgi eksperti - Jānis pats un Māra Lāce , Latvijas Nacionālā mākslas muzeja direktore . Politiskās aktivitātes 1997. gadā , neilgi pēc tam , kad “ SIA Admirāļu klubs ” ziedoja partijai Demokrātiskā partija " Saimnieks " latu , Jānis Zuzāns startēja Latvijā pirmajās pašvaldību vēlēšanās partijas kandidātu sarakstā ar kārtas nr.9. Partija šajās vēlēšanās iekļuva Rīgas domē ar7 % vēlētāju balsu , iegūstotdeputātu mandātus , taču J. Zuzāns ievēlēts netika — viņa kandidatūrai vēlētāji atzīmējaplusus unmīnusus . Medijos vēstīts , ka Zuzāna iesaiste partijā saistīta ar partijas priekšlikumu aizliegt azartspēļu automātu izvietošanu pagrabos , kā arī bāros un kafejnīcās , ja tiem nebija atvēlēta atsevišķa telpa , jo Zuzāna biznesam tas kaitējumu nenodarīja — vienīgi konkurentiem . Saeima šādu aizliegumu gada pavasarī pieņēma un palika pie sava , neraugoties uz Valsts prezidenta Gunta Ulmaņa prasību pārskatīt šo lēmumu . 2010. gados Jānim Zuzānam ar SIA FVR Invest un SIA Foroms starpniecību piederošie Alfor grupas uzņēmumi ziedoja līdzekļus politiski -sabiedriskajai biedrībai Ascendum , kas nodarbojas ar pilsoniskās līdzdalības veicināšanu . Biedrību Ascendum dibināja politiķa Jura Pūces sieva Zaiga Pūce . Zināms , ka gadā biedrībai Ascendum no Alfor grupas veikts ziedojums EUR000 apmērā . Jānis Zuzāns ir labās attiecībās ar politiķi Edgaru Jaunupu , Jānis Zuzāns publiski skaidrojis abu attiecības kā senu draudzību , kas pamatota kopējā mīlestībā pret mākslu . Skandāli J. Zuzāns Latvijas publiskajā telpā labi zināms ar ievērojamiem ieguldījumiem mākslas darbos , taču par to izskanējušas pretrunīgas ziņas : gada martā , mazāk nekānedēļas pēc Covid -19 pandēmijas ierobežojumu ieviešanas , J. Zuzāns paziņoja , ka atcēlis ikgadējo atbalstu finansējumu kultūrai un mākslai tejumiljona eiro apmērā , pamatojoties uz Saeimas lēmumu par azartspēļu zāļu slēgšanu un apturēšanu interaktīvajā vidē pandēmijas periodā . gadā tika uzsākta lieta pret J. Zuzānu , ko ierosinājis Ainārs Gulbis — AS Sofware House Rīga ( SWH ) grupas dibinātājs un “ SIA Garkalns ” ( pārstāv azartspēļu zīmolu Olympic Casino Latvija , iepriekš — Vulkan ) līdzīpašnieks . Lietā strīds ir par to , kādā veidā vairākas gleznas , kas agrāk bijušas Gulbja īpašumā ( tostarp Vilhelma Purvīša , Jaņa Rozentāla un citu latviešu vecmeistaru darbi ) , nonākušas pie Zuzāna . Zināms , ka lietā tiek skatīti materiāli par privātiem notikumiem un norēķiniem , tostarp vairākos miljonos eiro mērāmiem maksājumiem skaidrā naudā . No J. Zuzāna puses tiek uzturēta versija , ka tās gleznas viņam esot pārdotas gadā , taču neatbildot , kad notikuši maksājumi , un vai tie bijuši skaidrā naudā . gada nogalē , viengadus pēc tā atklāšanas , J. Zuzānam piederošais mākslas centrs Zuzeum nolēma pārdot aptuvenimākslas darbu , no tiem atbrīvojoties ar izsoles starpniecību , kas izsauca pārmetumus mākslas aprindās . Izsolē tika pārdoti dažādu ievērojamu mākslinieku darbi , tostarp Jaņa Rozentāla , Jāņa Pauļuka un citu . Atsauces Ārējās saites 1957. gadā dzimušie Latvijas uzņēmēji Azartspēles Latvijā Mākslas mecenāti Latvijā