Ķauķīšu dzimta
Ķauķīšu dzimta jeb lapuķauķu dzimta (Phylloscopidae) ir maza auguma zvirbuļveidīgo (Passeriformes) putnu dzimta, kas apvieno 77 sugas, kas tiek iedalītas 2 ģintīs. Galvenokārt sastopamas Eirāzijā un Āfrikā. Nesenā pagātnē ķauķīši tika sistematizēti ķauķu dzimtā (Sylviidae), bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem 2006. gadā tika izveidota ķauķīšu dzimta.

Izplatība 

Ķauķīšu dzimtas putni mājo Eirāzijā un Āfrikā, izplatības areālam sasniedzot Āfrikas dienvidus un Zunda salas, kā arī vienai sugai — ziemeļu ķauķītim — izplatības areāls austrumos sasniedz Aļaskas rietumus Ziemeļamerikā. Lielākā daļa sugu ligzdo Eirāzijas mērenās joslas un augstkalnu reģionos, ziemas periodā migrējot uz Dienvidaustrumāziju, Indiju un Āfriku.

Latvijā 
Latvijā sastopamas 10 ķauķīšu dzimtas sugas: čuņčiņš (Phylloscopus collybita), dzeltensvītru ķauķītis (Phylloscopus inornatus), Hjūma ķauķītis (Phylloscopus humei), Sibīrijas ķauķītis (Phylloscopus proregulus), svirlītis (Phylloscopus sibilatrix), Švarca ķauķītis (Phylloscopus schwarzi), tumšais ķauķītis (Phylloscopus fuscatus), vītītis (Phylloscopus trochilus), zaļais ķauķītis (Phylloscopus trochiloides) un ziemeļu ķauķītis (Phylloscopus borealis). 

No šīm sugām vairākas ir retas ieceļotājas, bet dažas novērotas tikai vienu reizi.

Kopīgās īpašības 
Ķauķīši ir mazi vai ļoti mazi dziedātājputni. Knābis īss, smalks, no sāniem viegli saplacināts. Spārni gari un smaili. Aste vienā garumā ar spārniem vai nedaudz īsāka par tiem. Tajā ir 12 lidspalvas (piemēram, līdzīgajiem kalnu ķauķiem (Abroscopus) ir 10 astes spalvas). Malējās spalvas vienā garumā vai garākas kā vidējās, bet dažām sugām īsākas. Kājas smalkas un salīdzinoši garas, nagi īsi. Acis sarkanbrūnas.

Apspalvojums neuzkrītošs, pelēcīgs. Lielākajai daļai sugu mugurpusē zaļgans, apakšpusē dzeltens vai pelēkzaļš līdz pelēkbrūns. Virs acs gaiša uzacs vai arī ap aci ir balts gredzens. Dažām sugām uz spārniem viena vai divas gaišas joslas. Daudzas sugas savstarpēji vieglāk atpazīt pēc to dziesmas, nevis pēc apspalvojuma. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.

Ekoloģija 
Lielākā daļa sugu dzīvo mežos un krūmājos, uzturoties koku vainagos. Priekšroku dod mitrām vidēm, retāk uzturoties sausās, akmeņainās vietās. Barojas ar kukaiņiem, ko meklē lapotnē un ķer lidojumā. Tā kā ķauķīši galvenokārt uzturas lapotnē, tie ir grūti novērojami, toties to dziesmas ir ļoti skaļas. Migrācijas laikā dažas sugas veido lielākas grupas.

Būvē lodveidīgas ligzdas ar atvērumu augšējās daļas sānos. Olas, atkarībā no sugas, ir baltas, gaiši sārtas ar un bez raibumiņiem (sarkanbrūniem). Olām nemēdz būt zaļie vai zilie toņi, raibumiņus ieskaitot.

Sistemātika 

Ķauķīšu dzimta (Phylloscopidae)
Austrumu ķauķīši (Seicercus)
Alstrēma ķauķītis (Seicercus soror)
Baltbriļļu ķauķītis (Seicercus affinis)
Bērgalvas ķauķītis (Seicercus castaniceps)
Bianki ķauķītis (Seicercus valentini)
Dzeltenkrūšu ķauķītis (Seicercus montis)
Emeišaņa ķauķītis (Seicercus omeiensis)
Pelēkgalvas ķauķītis (Seicercus tephrocephalus)
Pelēkvaigu ķauķītis (Seicercus poliogenys)
Vistlera ķauķītis (Seicercus whistleri)
Zaļgalvas ķauķītis (Seicercus burkii)
Zunda ķauķītis (Seicercus grammiceps)
Ķauķīši (Phylloscopus)
Austrumu dzeltenvēdera ķauķītis (Phylloscopus cantator)
Balkānu ķauķītis (Phylloscopus orientalis)
Baltastes ķauķītis (Phylloscopus davisoni)
Bālrīkles ķauķītis (Phylloscopus subaffinis)
Bālsvītru ķauķītis (Phylloscopus pulcher)
Bonelli ķauķītis (Phylloscopus bonelli)
Brūksa ķauķītis (Phylloscopus subviridis)
Citronrīkles ķauķītis (Phylloscopus cebuensis)
Citronu ķauķītis (Phylloscopus chloronotus)
Čuņčiņš (Phylloscopus collybita)
Dāvida ķauķītis (Phylloscopus armandii)
Diadēmas ķauķītis (Phylloscopus coronatus)
Divjoslu ķauķītis (Phylloscopus plumbeitarsus)
Dižknābja ķauķītis (Phylloscopus magnirostris)
Dūlais ķauķītis (Phylloscopus fuligiventer)
Dzeltenais ķauķītis (Phylloscopus xanthoschistos)
Dzeltenrīkles ķauķītis (Phylloscopus ruficapilla)
Dzeltensvītru ķauķītis (Phylloscopus inornatus)
Dzeltenvēdera ķauķītis (Phylloscopus griseolus)
Emei ķauķītis (Phylloscopus emeiensis)
Filipīnu ķauķītis (Phylloscopus olivaceus)
Gaņsu ķauķītis (Phylloscopus kansuensis)
Hainaņas ķauķītis (Phylloscopus hainanus)
Harterta ķauķītis (Phylloscopus goodsoni)
Himalaju ķauķītis (Phylloscopus affinis)
Hjūma ķauķītis (Phylloscopus humei)
Ibērijas čuņčiņš (Phylloscopus ibericus)
Idzimas ķauķītis (Phylloscopus ijimae)
Irānas ķauķītis (Phylloscopus neglectus)
Japānas ķauķītis (Phylloscopus xanthodryas)
Juņnaņas ķauķītis (Phylloscopus yunnanensis)
Kalnu čuņčiņš (Phylloscopus sindianus)
Kalnu ķauķītis (Phylloscopus trivirgatus)
Kaļķu ķauķītis (Phylloscopus calciatilis)
Kamčatkas ķauķītis (Phylloscopus examinandus)
Kanāriju čuņčiņš (Phylloscopus canariensis)
Karaliskais ķauķītis (Phylloscopus occipitalis)
Klaudijas ķauķītis (Phylloscopus claudiae)
Klossa ķauķītis (Phylloscopus ogilviegranti)
Kolombangaras ķauķītis (Phylloscopus amoenus)
Ķīnas dzeltenkrūšu ķauķītis (Phylloscopus ricketti)
Lauras ķauķītis (Phylloscopus laurae)
Makiras ķauķītis (Phylloscopus makirensis)
Melngalvas ķauķītis (Phylloscopus herberti)
Negrosas ķauķītis (Phylloscopus nigrorum)
Pelēkrīkles ķauķītis (Phylloscopus maculipennis)
Rietumķīnas ķauķītis (Phylloscopus occisinensis)
Sahalīnas ķauķītis (Phylloscopus borealoides)
Salu ķauķītis (Phylloscopus maforensis)
Sarkansejas ķauķītis (Phylloscopus laetus)
Sibīrijas ķauķītis (Phylloscopus proregulus)
Sičuaņas ķauķītis (Phylloscopus forresti)
Sulavesi ķauķītis (Phylloscopus sarasinorum)
Svirlītis (Phylloscopus sibilatrix)
Švarca ķauķītis (Phylloscopus schwarzi)
Tievknābja ķauķītis (Phylloscopus tytleri)
Timoras ķauķītis (Phylloscopus presbytes)
Tumšais ķauķītis (Phylloscopus fuscatus)
Ugandas ķauķītis (Phylloscopus budongoensis)
Usūrijas ķauķītis (Phylloscopus tenellipes)
Vītītis (Phylloscopus trochilus)
Zaļais ķauķītis (Phylloscopus trochiloides)
Zaļais vītītis (Phylloscopus nitidus)
Zaļspārnu ķauķītis (Phylloscopus umbrovirens)
Zeltgalvas ķauķītis (Phylloscopus reguloides)
Ziemeļu ķauķītis (Phylloscopus borealis)

Atsauces

Ārējās saites 
Putni dabā
IBC: Family Leaf-warblers (Phylloscopidae)
Ķauķīšu dzimta jeb lapuķauķu dzimta ( Phylloscopidae ) ir maza auguma zvirbuļveidīgo ( Passeriformes ) putnu dzimta , kas apvienosugas , kas tiek iedalītasģintīs . Galvenokārt sastopamas Eirāzijā un Āfrikā . Nesenā pagātnē ķauķīši tika sistematizēti ķauķu dzimtā ( Sylviidae ) , bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem gadā tika izveidota ķauķīšu dzimta . Izplatība Ķauķīšu dzimtas putni mājo Eirāzijā un Āfrikā , izplatības areālam sasniedzot Āfrikas dienvidus un Zunda salas , kā arī vienai sugai — ziemeļu ķauķītim — izplatības areāls austrumos sasniedz Aļaskas rietumus Ziemeļamerikā . Lielākā daļa sugu ligzdo Eirāzijas mērenās joslas un augstkalnu reģionos , ziemas periodā migrējot uz Dienvidaustrumāziju , Indiju un Āfriku . Latvijā Latvijā sastopamasķauķīšu dzimtas sugas : čuņčiņš ( Phylloscopus collybita ) , dzeltensvītru ķauķītis ( Phylloscopus inornatus ) , Hjūma ķauķītis ( Phylloscopus humei ) , Sibīrijas ķauķītis ( Phylloscopus proregulus ) , svirlītis ( Phylloscopus sibilatrix ) , Švarca ķauķītis ( Phylloscopus schwarzi ) , tumšais ķauķītis ( Phylloscopus fuscatus ) , vītītis ( Phylloscopus trochilus ) , zaļais ķauķītis ( Phylloscopus trochiloides ) un ziemeļu ķauķītis ( Phylloscopus borealis ) . No šīm sugām vairākas ir retas ieceļotājas , bet dažas novērotas tikai vienu reizi . Kopīgās īpašības Ķauķīši ir mazi vai ļoti mazi dziedātājputni . Knābis īss , smalks , no sāniem viegli saplacināts . Spārni gari un smaili . Aste vienā garumā ar spārniem vai nedaudz īsāka par tiem . Tajā irlidspalvas ( piemēram , līdzīgajiem kalnu ķauķiem ( Abroscopus ) irastes spalvas ) . Malējās spalvas vienā garumā vai garākas kā vidējās , bet dažām sugām īsākas . Kājas smalkas un salīdzinoši garas , nagi īsi . Acis sarkanbrūnas . Apspalvojums neuzkrītošs , pelēcīgs . Lielākajai daļai sugu mugurpusē zaļgans , apakšpusē dzeltens vai pelēkzaļš līdz pelēkbrūns . Virs acs gaiša uzacs vai arī ap aci ir balts gredzens . Dažām sugām uz spārniem viena vai divas gaišas joslas . Daudzas sugas savstarpēji vieglāk atpazīt pēc to dziesmas , nevis pēc apspalvojuma . Abi dzimumi izskatās līdzīgi . Ekoloģija Lielākā daļa sugu dzīvo mežos un krūmājos , uzturoties koku vainagos . Priekšroku dod mitrām vidēm , retāk uzturoties sausās , akmeņainās vietās . Barojas ar kukaiņiem , ko meklē lapotnē un ķer lidojumā . Tā kā ķauķīši galvenokārt uzturas lapotnē , tie ir grūti novērojami , toties to dziesmas ir ļoti skaļas . Migrācijas laikā dažas sugas veido lielākas grupas . Būvē lodveidīgas ligzdas ar atvērumu augšējās daļas sānos . Olas , atkarībā no sugas , ir baltas , gaiši sārtas ar un bez raibumiņiem ( sarkanbrūniem ) . Olām nemēdz būt zaļie vai zilie toņi , raibumiņus ieskaitot . Sistemātika Ķauķīšu dzimta ( Phylloscopidae ) Austrumu ķauķīši ( Seicercus ) Alstrēma ķauķītis ( Seicercus soror ) Baltbriļļu ķauķītis ( Seicercus affinis ) Bērgalvas ķauķītis ( Seicercus castaniceps ) Bianki ķauķītis ( Seicercus valentini ) Dzeltenkrūšu ķauķītis ( Seicercus montis ) Emeišaņa ķauķītis ( Seicercus omeiensis ) Pelēkgalvas ķauķītis ( Seicercus tephrocephalus ) Pelēkvaigu ķauķītis ( Seicercus poliogenys ) Vistlera ķauķītis ( Seicercus whistleri ) Zaļgalvas ķauķītis ( Seicercus burkii ) Zunda ķauķītis ( Seicercus grammiceps ) Ķauķīši ( Phylloscopus ) Austrumu dzeltenvēdera ķauķītis ( Phylloscopus cantator ) Balkānu ķauķītis ( Phylloscopus orientalis ) Baltastes ķauķītis ( Phylloscopus davisoni ) Bālrīkles ķauķītis ( Phylloscopus subaffinis ) Bālsvītru ķauķītis ( Phylloscopus pulcher ) Bonelli ķauķītis ( Phylloscopus bonelli ) Brūksa ķauķītis ( Phylloscopus subviridis ) Citronrīkles ķauķītis ( Phylloscopus cebuensis ) Citronu ķauķītis ( Phylloscopus chloronotus ) Čuņčiņš ( Phylloscopus collybita ) Dāvida ķauķītis ( Phylloscopus armandii ) Diadēmas ķauķītis ( Phylloscopus coronatus ) Divjoslu ķauķītis ( Phylloscopus plumbeitarsus ) Dižknābja ķauķītis ( Phylloscopus magnirostris ) Dūlais ķauķītis ( Phylloscopus fuligiventer ) Dzeltenais ķauķītis ( Phylloscopus xanthoschistos ) Dzeltenrīkles ķauķītis ( Phylloscopus ruficapilla ) Dzeltensvītru ķauķītis ( Phylloscopus inornatus ) Dzeltenvēdera ķauķītis ( Phylloscopus griseolus ) Emei ķauķītis ( Phylloscopus emeiensis ) Filipīnu ķauķītis ( Phylloscopus olivaceus ) Gaņsu ķauķītis ( Phylloscopus kansuensis ) Hainaņas ķauķītis ( Phylloscopus hainanus ) Harterta ķauķītis ( Phylloscopus goodsoni ) Himalaju ķauķītis ( Phylloscopus affinis ) Hjūma ķauķītis ( Phylloscopus humei ) Ibērijas čuņčiņš ( Phylloscopus ibericus ) Idzimas ķauķītis ( Phylloscopus ijimae ) Irānas ķauķītis ( Phylloscopus neglectus ) Japānas ķauķītis ( Phylloscopus xanthodryas ) Juņnaņas ķauķītis ( Phylloscopus yunnanensis ) Kalnu čuņčiņš ( Phylloscopus sindianus ) Kalnu ķauķītis ( Phylloscopus trivirgatus ) Kaļķu ķauķītis ( Phylloscopus calciatilis ) Kamčatkas ķauķītis ( Phylloscopus examinandus ) Kanāriju čuņčiņš ( Phylloscopus canariensis ) Karaliskais ķauķītis ( Phylloscopus occipitalis ) Klaudijas ķauķītis ( Phylloscopus claudiae ) Klossa ķauķītis ( Phylloscopus ogilviegranti ) Kolombangaras ķauķītis ( Phylloscopus amoenus ) Ķīnas dzeltenkrūšu ķauķītis ( Phylloscopus ricketti ) Lauras ķauķītis ( Phylloscopus laurae ) Makiras ķauķītis ( Phylloscopus makirensis ) Melngalvas ķauķītis ( Phylloscopus herberti ) Negrosas ķauķītis ( Phylloscopus nigrorum ) Pelēkrīkles ķauķītis ( Phylloscopus maculipennis ) Rietumķīnas ķauķītis ( Phylloscopus occisinensis ) Sahalīnas ķauķītis ( Phylloscopus borealoides ) Salu ķauķītis ( Phylloscopus maforensis ) Sarkansejas ķauķītis ( Phylloscopus laetus ) Sibīrijas ķauķītis ( Phylloscopus proregulus ) Sičuaņas ķauķītis ( Phylloscopus forresti ) Sulavesi ķauķītis ( Phylloscopus sarasinorum ) Svirlītis ( Phylloscopus sibilatrix ) Švarca ķauķītis ( Phylloscopus schwarzi ) Tievknābja ķauķītis ( Phylloscopus tytleri ) Timoras ķauķītis ( Phylloscopus presbytes ) Tumšais ķauķītis ( Phylloscopus fuscatus ) Ugandas ķauķītis ( Phylloscopus budongoensis ) Usūrijas ķauķītis ( Phylloscopus tenellipes ) Vītītis ( Phylloscopus trochilus ) Zaļais ķauķītis ( Phylloscopus trochiloides ) Zaļais vītītis ( Phylloscopus nitidus ) Zaļspārnu ķauķītis ( Phylloscopus umbrovirens ) Zeltgalvas ķauķītis ( Phylloscopus reguloides ) Ziemeļu ķauķītis ( Phylloscopus borealis ) Atsauces Ārējās saites Putni dabā IBC : Family Leaf-warblers ( Phylloscopidae )