Skaistā hoija
Skaistā hoija (Hoya bella),  sarunvalodā saukta arī par mazo vaskapuķi, ir epifītiska augu suga hoiju ģintī. Dabā tā ir sastopama Austrālijā un Okeānijā, kā arī Āzijā, un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs telpaugs.

Morfoloģija 
Skaistā hoija ir mūžzaļš, daudzgadīgs lakstaugs, kuram var attīstīties vairāki 30-40 cm gari zari, piešķirot augam nokarena krūma izskatu. Šim augam ir gaiši zaļas, nelielas, plānas, gareni ovālas lapas ar spiciem galiem. Tās uz zariem ir izvietotas simetriski, pa pāriem.

Ziedēšanas sezona ir vasarā. Ziedi ir vaskaini, balti ar rozā vidučiem, un ir sakārtoti nelielos, nokarenos ķekaros. Tie ir ļoti smaržīgi un var izdalīt nektāru.

Sakņu sistēma attiecībā pret augu ir niecīga.

Izplatība 
Skaistā hoija savvaļā aug kā epifīts uz kokiem. Tā ir sastopama klinšu nogāzēs mitros tropu mežos - Āzijā, Birmā, Austrālijā un Okeānijā, kā arī Indijas ziemeļaustrumos.

Atsauces 

Hoijas
Oleandru dzimta
Genciānu rinda
Nepabeigti raksti par botāniku
Skaistā hoija ( Hoya bella ) , sarunvalodā saukta arī par mazo vaskapuķi , ir epifītiska augu suga hoiju ģintī . Dabā tā ir sastopama Austrālijā un Okeānijā , kā arī Āzijā , un mūsdienās bieži tiek audzēta kā dekoratīvs telpaugs . Morfoloģija Skaistā hoija ir mūžzaļš , daudzgadīgs lakstaugs , kuram var attīstīties vairākicm gari zari , piešķirot augam nokarena krūma izskatu . Šim augam ir gaiši zaļas , nelielas , plānas , gareni ovālas lapas ar spiciem galiem . Tās uz zariem ir izvietotas simetriski , pa pāriem . Ziedēšanas sezona ir vasarā . Ziedi ir vaskaini , balti ar rozā vidučiem , un ir sakārtoti nelielos , nokarenos ķekaros . Tie ir ļoti smaržīgi un var izdalīt nektāru . Sakņu sistēma attiecībā pret augu ir niecīga . Izplatība Skaistā hoija savvaļā aug kā epifīts uz kokiem . Tā ir sastopama klinšu nogāzēs mitros tropu mežos - Āzijā , Birmā , Austrālijā un Okeānijā , kā arī Indijas ziemeļaustrumos . Atsauces Hoijas Oleandru dzimta Genciānu rinda Nepabeigti raksti par botāniku