Fricis Kaņeps
Voldemārs Fricis Kaņeps (dzimis  Ventspilī, miris  Staicelē) bija Latvijas futbolists, viens no rezultātīvākajiem uzbrucējiem 20. gadsimta 30. gados.

Biogrāfija 
Dzimis Ventspilī Kārļa Kaņepa un viņa sievas Lavīzes dzimušas Pole ģimenē. Futbolists bija arī Friča brālis Žanis Kaņeps (1918-?), ilggadīgs Venspils "Spara" futbolists.

1938. gadā saslima ar plaušu karsoni, tika ievietots Rīgas Kara slimnīcā un kādu laiku nevarēja nodarboties ar sportu. 1939. gadā izgāja obligāto karadienestu Latvijas armijā.

Otrā pasaules kara laikā Kaņepu pastāvīgi vajājušo traumu dēļ līdz pat 1944. gadam viņam izdevās izvairīties no iesaukšanas vācu armijā, taču tad viņam tika uzticēts apsargāt krievu karagūstekņus, kas pēc kara noveda pie tā, ka 1945. gadā viņš tika apcietināts un izsūtīts uz Sibīriju. Pēc izsūtījuma nedrīkstēja dzīvot un strādāt Rīgā, taču viņš apmetās uz dzīvi Staicelē, kur aizritēja viņa atlikusī dzīves daļa. Miris Staicelē 1981. gadā, apbedīts Alojas kapos.

Sasniegumi 
 Latvijas čempions — 2 (1936, 1939/40)
 Latvijas kausa ieguvējs — 2 (1937, 1939)
 Baltijas kausa ieguvējs — 1 (1937)
 Latvijas čempionāta labākais vārtu guvējs — 1 (1939/40)

Atsauces 

1916. gadā dzimušie
1981. gadā mirušie
Latvijas futbolisti
Latvijas izlases futbolisti
Padomju represiju upuri
Ventspilī dzimušie
Voldemārs Fricis Kaņeps ( dzimis Ventspilī , miris Staicelē ) bija Latvijas futbolists , viens no rezultātīvākajiem uzbrucējiem gadsimta gados . Biogrāfija Dzimis Ventspilī Kārļa Kaņepa un viņa sievas Lavīzes dzimušas Pole ģimenē . Futbolists bija arī Friča brālis Žanis Kaņeps ? ) , ilggadīgs Venspils " Spara " futbolists . 1938. gadā saslima ar plaušu karsoni , tika ievietots Rīgas Kara slimnīcā un kādu laiku nevarēja nodarboties ar sportu . gadā izgāja obligāto karadienestu Latvijas armijā . Otrā pasaules kara laikā Kaņepu pastāvīgi vajājušo traumu dēļ līdz pat gadam viņam izdevās izvairīties no iesaukšanas vācu armijā , taču tad viņam tika uzticēts apsargāt krievu karagūstekņus , kas pēc kara noveda pie tā , ka gadā viņš tika apcietināts un izsūtīts uz Sibīriju . Pēc izsūtījuma nedrīkstēja dzīvot un strādāt Rīgā , taču viņš apmetās uz dzīvi Staicelē , kur aizritēja viņa atlikusī dzīves daļa . Miris Staicelē gadā , apbedīts Alojas kapos . Sasniegumi Latvijas čempions — ( 1936,40 ) Latvijas kausa ieguvējs — ( 1937 , Baltijas kausa ieguvējs — ( 1937 ) Latvijas čempionāta labākais vārtu guvējs — ( 1939/ 40 ) Atsauces 1916. gadā dzimušie 1981. gadā mirušie Latvijas futbolisti Latvijas izlases futbolisti Padomju represiju upuri Ventspilī dzimušie