1603. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1603. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, bet dienviddaļā Grobiņas apgabals, kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei. Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu—zviedru kara pirmā kampaņa.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa. 
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

Notikumi Latvijas teritorijā

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Pie ūdens kapteiņa kantora un loču apmetnes uz kāpas tā laika Lielupes, vēlākās Buļļupes labajā krastā tika ierīkota muitnīca. Atrodoties pie Daugavas ietekas jūrā, tai vēsturiski bija liela nozīme, gadsimtiem ilgi kontrolējot garām braucošo kuģu satiksmi. Muita sagādāja ievērojamus zaudējumus Kurzemes hercogistei, tādēļ hercogs Jēkabs pat vēlējies izrakt Lielupes izeju jūrā pie Slokas, lai nebūtu jābrauc garām Bolderājas muitai un Daugavgrīvas cietoksnim. Bolderājas miestiņš izveidojās lielākoties šīs muitnīcas dēļ.
 Tika likvidētas iepriekšējā gada bada sekas.
 Vācijā skrejlapas veidā tika izdots vācu mācītāja Frīdriha Engelkena iepriekšējā gadā rakstīts teksts par notikumiem Kurzemes hercogistē (par badu un tā izraisīto kanibālismu). Tur viņš šajā laikā pildīja mācītāja pienākumus.
 Salaspils kļūst par Rīgas pilsētas īpašumu.
 Sigismunds III Vāsa Overlakam kā neuzticamam atņem Viļānu muižu.
 Hercogs Vilhelms Ketlers Aucē saaicināja Zemgales muižniekus uzbrukumam zviedru karaspēkam Vidzemē, tomēr pēc tam paskaidroja, ka tā ir bijusi vienīgi mācību trauksme, lai pārbaudītu muižnieku uzticamību.

Dzimuši 
 23. jūlijs — Aksels Lilijs (Axel Lillie), zviedru karavīrs un valstsvīrs. Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators, feldmaršals, Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (miris 1662.)
 Jakobs Grajs (Jakob Grajus/Jakob Gray/Jacobus Gray) — Saksijā dzimis Vidzemes teologs un mācītājs (miris 1686.)

Miruši 
 20. oktobris —  Kristaps Nikolajs Radvils, Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas. Viļņas vaivads, Lietuvas lielhetmanis, sakāva zviedrus Kokneses kaujā (dzimis 1547.)

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , bet dienviddaļā Grobiņas apgabals , kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei . Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu — zviedru kara pirmā kampaņa . Valdnieki Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers , bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers . Notikumi Latvijas teritorijā Nezināms laiks vai visa gada laikā Pie ūdens kapteiņa kantora un loču apmetnes uz kāpas tā laika Lielupes , vēlākās Buļļupes labajā krastā tika ierīkota muitnīca . Atrodoties pie Daugavas ietekas jūrā , tai vēsturiski bija liela nozīme , gadsimtiem ilgi kontrolējot garām braucošo kuģu satiksmi . Muita sagādāja ievērojamus zaudējumus Kurzemes hercogistei , tādēļ hercogs Jēkabs pat vēlējies izrakt Lielupes izeju jūrā pie Slokas , lai nebūtu jābrauc garām Bolderājas muitai un Daugavgrīvas cietoksnim . Bolderājas miestiņš izveidojās lielākoties šīs muitnīcas dēļ . Tika likvidētas iepriekšējā gada bada sekas . Vācijā skrejlapas veidā tika izdots vācu mācītāja Frīdriha Engelkena iepriekšējā gadā rakstīts teksts par notikumiem Kurzemes hercogistē ( par badu un tā izraisīto kanibālismu ) . Tur viņš šajā laikā pildīja mācītāja pienākumus . Salaspils kļūst par Rīgas pilsētas īpašumu . Sigismunds III Vāsa Overlakam kā neuzticamam atņem Viļānu muižu . Hercogs Vilhelms Ketlers Aucē saaicināja Zemgales muižniekus uzbrukumam zviedru karaspēkam Vidzemē , tomēr pēc tam paskaidroja , ka tā ir bijusi vienīgi mācību trauksme , lai pārbaudītu muižnieku uzticamību . Dzimuši jūlijs — Aksels Lilijs ( Axel Lillie ) , zviedru karavīrs un valstsvīrs . Zviedru Pomerānijas ģenerālgubernators , feldmaršals , Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators ( miris ) Jakobs Grajs ( Jakob Grajus / Jakob Gray / Jacobus Gray ) — Saksijā dzimis Vidzemes teologs un mācītājs ( miris ) Miruši oktobris — Kristaps Nikolajs Radvils , Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas . Viļņas vaivads , Lietuvas lielhetmanis , sakāva zviedrus Kokneses kaujā ( dzimis ) Latvija Notikumi Latvijā pēc gada