Frīdrihs Puriņš
Frīdrihs Puriņš (1893—1941) bija latviešu strēlnieks, vēlāk robežsargs. Viņa ģimene nogalināta Masļenku robežincidentā, pats — Rīgas Centrālcietumā.

Dzīvesgājums 
Dzimis  Mangaļu pagasta Jaunmīlgrāvjī Jura Puriņa ģimenē. Mācījās vietējā pagastskolā. Pirmā pasaules kara sākumā dienēja Krievijas impērijas 15. Kavalērijas divīzijas 15. ulānu pulkā, piedalījās 1914. un 1915. gada kaujās Polijas un Lietuvas teritorijā, paaugstināts par seržantu.

Latvijas brīvības cīņu sākumā 1918. gada novembrī iestājās Latvijas Bruņotajos spēkos, parādīja varonību 1919. gada 28. februāra uzbrukumā Skrundas muižai. Latgales atbrīvošanas laikā 1920. gada janvārī kaujā pie Darvinieku kroga sagūstīja 9 pretiniekus un ieguva ložmetēju, par ko vēlāk apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni. 1922. gada martā atvaļināts no dienesta, piešķirta jaunsaimniecība Mangaļu pagastā.

Vēlāk dienēja Robežsargu brigādes 3. Abrenes bataljonā, 1940. gadā bija 1. rotas 2. sardzes priekšnieks. Pēc  Masļenku robežincidenta apcietināts, 24. jūlijā atvaļināts no armijas, dzīvojis Mangaļu pagastā.

1940. gada rudenī atkal apcietināts, viņa sakropļotais līķis atrasts 1941. gada 3. jūlijā Rīgas Centrālcietuma pagalmā. Apbedīts Rīgas Meža kapos.

Apbalvojumi 
 Sv. Jura krusts, III, IV šķira
 Lāčplēša Kara ordenis (nr. 3/1727, 1924)
Latvijas Republikas atbrīvošanas cīņu 10 gadu jubilejas piemiņas medaļa
Latvijas atbrīvošanas kara piemiņas zīme "Par tēvzemi"

Atsauces 

Latviešu militārpersonas
Padomju represiju upuri
Rīgā dzimušie
Rīgas Meža kapos apbedītie
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Frīdrihs Puriņš1941 ) bija latviešu strēlnieks , vēlāk robežsargs . Viņa ģimene nogalināta Masļenku robežincidentā , pats — Rīgas Centrālcietumā . Dzīvesgājums Dzimis Mangaļu pagasta Jaunmīlgrāvjī Jura Puriņa ģimenē . Mācījās vietējā pagastskolā . Pirmā pasaules kara sākumā dienēja Krievijas impērijas Kavalērijas divīzijas ulānu pulkā , piedalījās un gada kaujās Polijas un Lietuvas teritorijā , paaugstināts par seržantu . Latvijas brīvības cīņu sākumā gada novembrī iestājās Latvijas Bruņotajos spēkos , parādīja varonību gada februāra uzbrukumā Skrundas muižai . Latgales atbrīvošanas laikā gada janvārī kaujā pie Darvinieku kroga sagūstījapretiniekus un ieguva ložmetēju , par ko vēlāk apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni . gada martā atvaļināts no dienesta , piešķirta jaunsaimniecība Mangaļu pagastā . Vēlāk dienēja Robežsargu brigādes Abrenes bataljonā , gadā bija rotas sardzes priekšnieks . Pēc Masļenku robežincidenta apcietināts , jūlijā atvaļināts no armijas , dzīvojis Mangaļu pagastā . 1940. gada rudenī atkal apcietināts , viņa sakropļotais līķis atrasts gada jūlijā Rīgas Centrālcietuma pagalmā . Apbedīts Rīgas Meža kapos . Apbalvojumi Sv. Jura krusts , III , IV šķira Lāčplēša Kara ordenis ( nr.1727 , Latvijas Republikas atbrīvošanas cīņugadu jubilejas piemiņas medaļa Latvijas atbrīvošanas kara piemiņas zīme " Par tēvzemi " Atsauces Latviešu militārpersonas Padomju represiju upuri Rīgā dzimušie Rīgas Meža kapos apbedītie Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri