Vecvācu skola
Vecvācu skola () ir novirziens šaha kompozīcijā, kuras šaha uzdevumi raksturojas, pirmkārt, ar risinājuma grūtumu, kombinācijas sarežģītību un skaistumu, ekonomisku uzbūvi.

Vēsture 
Vecvācu skolas mākslinieciskos principus 19. gadsimta otrajā pusē izveidoja vairāku nāciju šaha problēmisti. Tomēr visi teorētiķi pieturās pie šī ierastā nosaukuma, ar to pasvītrojot vecākā vācu šaha žurnāla Deutsche Schachzeitung lielo ieguldījumu šīs šaha kompozīcijas skolas izveidošanā un attīstībā. Pusgadsimta garumā žurnāla kompozīcijas nodaļa  bija šīs skolas galvenā propagandas un popularizācijas tribīne.

Par skolas pamatlicēju uzskata austriešu problēmistu Konrādu Baieru. 19. gadsimta 70.—80. gados to tālāk attīstīja vācu problēmisti Johanness Kocs, Kārlis Kokelkorns, Filips fon Klets, bet 1884. gadā izdotajā grāmatā "Das Schachproblem und dessen kunstgerechte Darstelllung" (Šaha uzdevums un tā mākslinieciskais attēlojums) galīgi formulēja austriešu problēmists Johans Bergers.

19.gadsimta beigās Vācijā tika organizēta starptautisku konkursu virkne. Pēc vācu problēmista A. Baiersdorfera iniciatīvas, tajos obligāti bija jāizsludina tēma: trīsvilči ar pareiziem matiem. Aktīvi šādu trīsvilču sastādīšanā iesaistījās Vīnes problēmisti: K. Erlins, M. Feigls, O. Nemo, S. Golds un citi. Šo problēmistu aktīva aizraušanās ar pareiziem matiem  radīja jaunu stilu, kas vecvācu skolu tuvināja čehu skolai. Dažviet šis novirziens tiek dēvēts par Vīnes skolu. Šim stilam pieslējās arī virkne citu valstu problēmistu, piemēram, E. Pradiņa (Francija), J. Jespersens (Dānija) un V. Marins (Spānija). 

20. gadsimta sākumā vecvācu skolas radošā aktivitāte apsīka. Mainījās Koca un Kokelhorna uzskati, viņi sāka atbalstīt jaunu virzienu, kas ieguva "jaunvācu skola" nosaukumu.

Vecvācu skolas principi 
Vecvācu skolas uzdevuma fināls vienmēr ir negaidīta, skaista kombinācija. Tās apveids rūpīgi nomaskēts un kļūst manāms tikai pēc obligātas priekšspēles, kuras sākums bieži vien ir acīmredzams, bet tālākā spēle kļūst arvien sarežģītāka, pie tam ar upuru un kluso gājienu pielietojumu. Tās dod melnajiem iespēju aktīvi aizsargāties. Spraigā spēle noved pie idejas kulminācijas — spoža, skaista fināla. Fināla pozīcijā uz galdiņa paliek tikai tās figūrās, kas tieši iesaistītas mata pozīcijas veidošanā.

Uzdevumu piemēri 

Uzdevuma № 1 risinājums.
 1. Dxb7 (draud 2. Zc6#) 1. ... Ta6 2. Dg2 (draud 3. Lxg3+ Zxg3 4. Dxg3#) 2. ... Txe1 3. Da8 (draud 4. Zf7+ Lxf7 5. Dh8#) 3. ... Txe2 4. Zc6+ Txc6 5. Dxa1#

Aplūkojot uzdevuma sākuma pozīciju, ir grūti iedomāties, ka finālā melno karalis tiks matots no lauciņa "a1".

Uzdevuma № 2 risinājums.
 1. Tc8 (draud 2. Lg5+ Ke5 3. Zc6+ Kd6 4. Lxe7#) 
 1. ... b4 2. Txc4 Dxc4 3. d4 Dxd4 4. Lg5+ Ke5 5. Zf7#
 1. ... Zh7 2. Tc6 Zhf8 3. Td6 exd6 4. Lg5+ Ke5 5. Zc6#
Abos variantos baltie izsauc un pēc tam, mata tīkla radīšanai, izmanto no melnā karaļa attālinātu lauciņu bloķēšanu.

Uzdevuma № 3 risinājums.
 1. Te6 (draud 2. Zf4#) 1. ... Kxe6 2. Lg4+ Kd5 3. Ld7 (draud 4. Zf4#) 3. ... Txd7 4. Te6 Kxe6 5. Zf4#

Uzdevuma № 4 risinājums.
1. Df4 draud 2. Dxh6+ Kxd5 3. Lc6+ Kxe5 4. Df6#
                           3. ...  Kd4 4. Df4#
             2. ...   f6   3. Zf4+ Ke7 4. Dg7#
1. ... Kxd5 2. Zxf7 (draud 3. De5#) 2. ... Ld4 3. De4+! fxe4 4. Zf4# (pareizs mats)
                                               3. ...   Kxe4 4. Lc6# (pareizs mats)

Atsauces

Papildu literatūra 
 
  

Šaha kompozīcija
Vecvācu skola ( ) ir novirziens šaha kompozīcijā , kuras šaha uzdevumi raksturojas , pirmkārt , ar risinājuma grūtumu , kombinācijas sarežģītību un skaistumu , ekonomisku uzbūvi . Vēsture Vecvācu skolas mākslinieciskos principus gadsimta otrajā pusē izveidoja vairāku nāciju šaha problēmisti . Tomēr visi teorētiķi pieturās pie šī ierastā nosaukuma , ar to pasvītrojot vecākā vācu šaha žurnāla Deutsche Schachzeitung lielo ieguldījumu šīs šaha kompozīcijas skolas izveidošanā un attīstībā . Pusgadsimta garumā žurnāla kompozīcijas nodaļa bija šīs skolas galvenā propagandas un popularizācijas tribīne . Par skolas pamatlicēju uzskata austriešu problēmistu Konrādu Baieru . gadsimta —80. gados to tālāk attīstīja vācu problēmisti Johanness Kocs , Kārlis Kokelkorns , Filips fon Klets , bet gadā izdotajā grāmatā " Das Schachproblem und dessen kunstgerechte Darstelllung " ( Šaha uzdevums un tā mākslinieciskais attēlojums ) galīgi formulēja austriešu problēmists Johans Bergers . 19.gadsimta beigās Vācijā tika organizēta starptautisku konkursu virkne . Pēc vācu problēmista A. Baiersdorfera iniciatīvas , tajos obligāti bija jāizsludina tēma : trīsvilči ar pareiziem matiem . Aktīvi šādu trīsvilču sastādīšanā iesaistījās Vīnes problēmisti : K. Erlins , M. Feigls , O. Nemo , S. Golds un citi . Šo problēmistu aktīva aizraušanās ar pareiziem matiem radīja jaunu stilu , kas vecvācu skolu tuvināja čehu skolai . Dažviet šis novirziens tiek dēvēts par Vīnes skolu . Šim stilam pieslējās arī virkne citu valstu problēmistu , piemēram , E. Pradiņa ( Francija ) , J. Jespersens ( Dānija ) un V. Marins ( Spānija ) . 20. gadsimta sākumā vecvācu skolas radošā aktivitāte apsīka . Mainījās Koca un Kokelhorna uzskati , viņi sāka atbalstīt jaunu virzienu , kas ieguva " jaunvācu skola " nosaukumu . Vecvācu skolas principi Vecvācu skolas uzdevuma fināls vienmēr ir negaidīta , skaista kombinācija . Tās apveids rūpīgi nomaskēts un kļūst manāms tikai pēc obligātas priekšspēles , kuras sākums bieži vien ir acīmredzams , bet tālākā spēle kļūst arvien sarežģītāka , pie tam ar upuru un kluso gājienu pielietojumu . Tās dod melnajiem iespēju aktīvi aizsargāties . Spraigā spēle noved pie idejas kulminācijas — spoža , skaista fināla . Fināla pozīcijā uz galdiņa paliek tikai tās figūrās , kas tieši iesaistītas mata pozīcijas veidošanā . Uzdevumu piemēri Uzdevuma №risinājums . Dxb7 ( draud Zc6 # ) \ ... Ta6 Dg2 ( draud Lxg3 + Zxg3 Dxg3# ) \ ... Txe1 Da8 ( draud Zf7 + Lxf7 Dh8# ) \ ... Txe2 Zc6 + Txc6 Dxa1 # Aplūkojot uzdevuma sākuma pozīciju , ir grūti iedomāties , ka finālā melno karalis tiks matots no lauciņa " a1 " . Uzdevuma №risinājums . Tc8 ( draud Lg5 + Ke5 Zc6 + Kd6 Lxe7 # ) \ ... b4 Txc4 Dxc4 d4 Dxd4 Lg5 + Ke5 Zf7# \ ... Zh7 Tc6 Zhf8 Td6 exd6 Lg5 + Ke5 Zc6 # Abos variantos baltie izsauc un pēc tam , mata tīkla radīšanai , izmanto no melnā karaļa attālinātu lauciņu bloķēšanu . Uzdevuma №risinājums . Te6 ( draud Zf4# ) \ ... Kxe6 Lg4 + Kd5 Ld7 ( draud Zf4# ) \ ... Txd7 Te6 Kxe6 Zf4 # Uzdevuma №risinājums . 1. Df4 draud Dxh6 + Kxd5 Lc6 + Kxe5 Df6 # \ ... Kd4 Df4 # \ ... f6 Zf4+ Ke7 Dg7 # 1. \ ... Kxd5 Zxf7 ( draud De5# ) \ ... Ld4 De4+! fxe4 Zf4 # ( pareizs mats ) \ ... Kxe4 Lc6 # ( pareizs mats ) Atsauces Papildu literatūra Šaha kompozīcija