Kreisera "Moskva" nogremdēšana
Krievijas Jūras spēku Melnās jūras flotes flagmanis, raķešu kreiseris "Moskva" nogrima 2022. gada 14. aprīlī, kad 2022. gada 13. aprīlī tam trāpīja divas pretkuģu raķetes R-360, kas palaistas no Ukrainas Jūras spēku raķešu sistēmas RK-360MC "Neptun".

Pēc trieciena uz kuģa klāja izcēlās ugunsgrēks. Šo informāciju vēlāk apstiprināja ASV Aizsardzības departaments. Krievija paziņoja, ka kuģis nogrima vētrainā jūrā pēc tam, kad ugunsgrēka rezultātā eksplodēja munīcija.

Kreiseris ir lielākais Krievijas karakuģis, kas nogrimis kara laikā kopš Otrā pasaules kara beigām, un pirmais Krievijas flagmanis, kas nogrimis kopš "Knyaz Suvorov" 1905. gadā Krievu—japāņu kara laikā.

Krievija paziņoja, ka evakuēti 396 apkalpes locekļi, no kuriem viens jūrnieks gājis bojā un 27 pazuduši bez vēsts, taču nav apstiprinātu ziņu par vēl vairākiem cietušajiem. Vismaz 17 no pazudušajiem apkalpes locekļiem okupētās Sevastopoles tiesa vēlāk pasludināja par mirušiem.

Konteksts 
2022. gada februārī Krievijas Melnās jūras flotes flagmanis, vadāmo raķešu kreiseris "Moskva", atstāja Sevastopoli, lai piedalītos Krievijas iebrukumā Ukrainā. Šo kuģi vēlāk kopā ar Krievijas patruļkuģi "Vasily Bykov" izmantoja pret Ukrainas bruņotajiem spēkiem uzbrukuma laikā Zmijnijas (Čūsku) salai. "Moskva" pa radio sazinājās ar salas garnizonu un pieprasīja padoties, saņemot no garnizona tagad slaveno atbildi: "Krievu karakuģi, ej d*rst". Pēc tam ar Čūsku salu tika zaudēti visi kontakti, un Ukrainas spēku garnizons trīspadsmit cilvēku sastāvā tika sagūstīts.

Nogremdēšana 
Pirmais zināmais ziņojums par raķetes triecienu kuģim tika saņemts 2022. gada 13. aprīlī plkst. 20:42 pēc Kijivas laika (EEST, UTC+03:00), kad kāds Ukrainas brīvprātīgais, kurš saistīts ar militārajiem spēkiem, publicēja ierakstu sociālajā tīklā Facebook: "Kreiserim "Moskva" tikko trāpīja 2 raķetes "Neptun". Tas stāv [nav nogrimis], deg. Un jūrā plosās vētra. Acīmredzot ir nepieciešama taktiskā applūšana." Vēlāk vakarā Ukrainas prezidenta biroja vadītāja padomnieks Oleksijs Arestovičs ziņoja, ka "Moskva" dega vētrainā jūrā, un Odesas apgabala kara administrācijas vadītājs Maksims Marčenko oficiāli apstiprināja, ka Ukrainas spēki trāpījuši "Moskvai" ar divām pretkuģu raķetēm R-360 "Neptun", kas "nodarījušas ļoti nopietnus bojājumus". Pulksten 12:43, 14. aprīlī pēc EEST laika, Ukrainas Sauszemes spēku Operatīvā pavēlniecība "Dienvidi" sociālajā tīklā Facebook publicēja video ar ziņojumu, kurā bija teikts, ka kuģis ir guvis bojājumus pretkuģa raķetes "Neptun" trieciena zonā, ir izcēlies ugunsgrēks un citi "Moskva" grupā esošie kuģi "centās palīdzēt, taču vētra un spēcīgs munīcijas sprādziens apgāza kreiseri, un tas sāka grimt".

Atsauces 

Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā
Krievijas—Ukrainas karš
Krievijas Jūras spēku Melnās jūras flotes flagmanis , raķešu kreiseris " Moskva " nogrima gada aprīlī , kad gada aprīlī tam trāpīja divas pretkuģu raķetes R-360 , kas palaistas no Ukrainas Jūras spēku raķešu sistēmas RK-360MC " Neptun " . Pēc trieciena uz kuģa klāja izcēlās ugunsgrēks . Šo informāciju vēlāk apstiprināja ASV Aizsardzības departaments . Krievija paziņoja , ka kuģis nogrima vētrainā jūrā pēc tam , kad ugunsgrēka rezultātā eksplodēja munīcija . Kreiseris ir lielākais Krievijas karakuģis , kas nogrimis kara laikā kopš Otrā pasaules kara beigām , un pirmais Krievijas flagmanis , kas nogrimis kopš " Knyaz Suvorov " gadā Krievu — japāņu kara laikā . Krievija paziņoja , ka evakuētiapkalpes locekļi , no kuriem viens jūrnieks gājis bojā unpazuduši bez vēsts , taču nav apstiprinātu ziņu par vēl vairākiem cietušajiem . Vismazno pazudušajiem apkalpes locekļiem okupētās Sevastopoles tiesa vēlāk pasludināja par mirušiem . Konteksts 2022. gada februārī Krievijas Melnās jūras flotes flagmanis , vadāmo raķešu kreiseris " Moskva " , atstāja Sevastopoli , lai piedalītos Krievijas iebrukumā Ukrainā . Šo kuģi vēlāk kopā ar Krievijas patruļkuģi " Vasily Bykov " izmantoja pret Ukrainas bruņotajiem spēkiem uzbrukuma laikā Zmijnijas ( Čūsku ) salai . " Moskva " pa radio sazinājās ar salas garnizonu un pieprasīja padoties , saņemot no garnizona tagad slaveno atbildi : " Krievu karakuģi , ej d* rst " . Pēc tam ar Čūsku salu tika zaudēti visi kontakti , un Ukrainas spēku garnizons trīspadsmit cilvēku sastāvā tika sagūstīts . Nogremdēšana Pirmais zināmais ziņojums par raķetes triecienu kuģim tika saņemts gada aprīlī plkst. 42 pēc Kijivas laika ( EEST , UTC+03:00 ) , kad kāds Ukrainas brīvprātīgais , kurš saistīts ar militārajiem spēkiem , publicēja ierakstu sociālajā tīklā Facebook : " Kreiserim " Moskva " tikko trāpījaraķetes " Neptun " . Tas stāv [ nav nogrimis ] , deg . Un jūrā plosās vētra . Acīmredzot ir nepieciešama taktiskā applūšana . " Vēlāk vakarā Ukrainas prezidenta biroja vadītāja padomnieks Oleksijs Arestovičs ziņoja , ka " Moskva " dega vētrainā jūrā , un Odesas apgabala kara administrācijas vadītājs Maksims Marčenko oficiāli apstiprināja , ka Ukrainas spēki trāpījuši " Moskvai " ar divām pretkuģu raķetēm R- 360 " Neptun " , kas " nodarījušas ļoti nopietnus bojājumus " . Pulksten43 , aprīlī pēc EEST laika , Ukrainas Sauszemes spēku Operatīvā pavēlniecība " Dienvidi " sociālajā tīklā Facebook publicēja video ar ziņojumu , kurā bija teikts , ka kuģis ir guvis bojājumus pretkuģa raķetes " Neptun " trieciena zonā , ir izcēlies ugunsgrēks un citi " Moskva " grupā esošie kuģi " centās palīdzēt , taču vētra un spēcīgs munīcijas sprādziens apgāza kreiseri , un tas sāka grimt " . Atsauces Krievijas gada iebrukums Ukrainā Krievijas—Ukrainas karš