Ajalainas
Ajalainas (Ayalaina) ir izmirusi bentisku foraminiferu ģints miliolīdu kārtā. Ģinti 1961. gadā aprakstīja amerikāņu mikropaleontologs Džordžs Seigli. Ģeohronoloģiski ajalainas ir atrodamas Kubas augšējā krīta nogulumos no kampanas līdz māstrihtas laikmetam. Ģintī ir tikai viena suga Ayalaina rutteni (Palmer, 1934).

Apraksts 
Čaula divpusēji izliekta, evolventa, saplacināta no sāniem, centrā var būt nedaudz iespiesta. Malas šauri noapaļotas. Diametrs līdz 2,2 mm. Kameras ir daudzskaitlīgas, skaitā līdz 25 pēdējā vijumā. Tās ir zemas un platas, augšanas procesā strauji paplatinās. Septulas ir stipri izliektas. Kameru iekšpuse sadalīta ar daudzām vertikālām septulām (līdz 60 un pat vairāk beidzamajās kamerās), parasti izlīdzinās no kameras uz kameru. Pie ārējām sieniņām var būt sekundārās septulas, taču tās nesniedzas līdz kameru centrālajai daļai, bet var sasniegt tikai pusi no kameras augstuma. Čaulas sieniņas porcelānveidīgas, plānas un maigas. Centrālo atveri veido daudzskaitlīgas poras, kas izvietotas rindā no atveres pamatnes virzienā prom no centra.

Atsauces 

Foraminīferas
Ajalainas ( Ayalaina ) ir izmirusi bentisku foraminiferu ģints miliolīdu kārtā . Ģinti gadā aprakstīja amerikāņu mikropaleontologs Džordžs Seigli . Ģeohronoloģiski ajalainas ir atrodamas Kubas augšējā krīta nogulumos no kampanas līdz māstrihtas laikmetam . Ģintī ir tikai viena suga Ayalaina rutteni ( Palmer , Apraksts Čaula divpusēji izliekta , evolventa , saplacināta no sāniem , centrā var būt nedaudz iespiesta . Malas šauri noapaļotas . Diametrs līdz2 mm . Kameras ir daudzskaitlīgas , skaitā līdzpēdējā vijumā . Tās ir zemas un platas , augšanas procesā strauji paplatinās . Septulas ir stipri izliektas . Kameru iekšpuse sadalīta ar daudzām vertikālām septulām ( līdzun pat vairāk beidzamajās kamerās ) , parasti izlīdzinās no kameras uz kameru . Pie ārējām sieniņām var būt sekundārās septulas , taču tās nesniedzas līdz kameru centrālajai daļai , bet var sasniegt tikai pusi no kameras augstuma . Čaulas sieniņas porcelānveidīgas , plānas un maigas . Centrālo atveri veido daudzskaitlīgas poras , kas izvietotas rindā no atveres pamatnes virzienā prom no centra . Atsauces Foraminīferas