Avene
Avene ir ēdams auglis daudzām rožu dzimtas aveņu ģints (Rubus) augu sugām, no kurām lielākā daļa pieder pie Idaeobatus apakšģints. Nosaukums attiecas arī uz pašiem šiem augiem. Avenes ir daudzgadīgas, ar koksnainiem kātiem. Pasaules aveņu kopprodukcija 2020. gadā bija 895 771 tonna, un Krievija ar 20% no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja, kurai sekoja Serbija un Polija.

Botāniskā klasifikācija 

Avenes ir rožu dzimtas (Rosaceae) aveņu ģints (Rubus L.) augs. Rubus ģintī ir 15 apakšģintis. Pašlaik pasaulē zināmas vairāk kā 3000 aveņu šķirnes. Avene ir puskrūms, kura virszemes daļa sastāv no viengadīgiem un divgadīgiem dzinumiem un daudzgadīgā apakšzemes daļa — no sakneņa un piesaknēm. Latvijā audzētās sugas ir vasarzaļi augi. Aveņu dzinumi ir divgadīgs attīstības cikls — pirmajā gadā dzinumi izaug, bet otrajā noražo un nokalst. Tās audzē mērenā klimata joslā. Avenes iedalās — rudens jeb remontantās avenes un vasaras avenes.

Lai gan parasti mazo izmēru dēļ avenes augli sauc par ogu, botāniski tas ir auglis - daudzkaulenis.

Aveņu sugu apraksts 
Aveņu šķirnes cēlušās galvenokārt no meža avenes, bet nozīme šķirņu veidošanā ir arī purpuraugļu avenei un kazeņveida avenei:

 Meža avene (Rubus idaeus L.) — ir daudzgadīgs puskrūms. Dzinumu miza brūna, gluda vai ar taisniem dzeloņiem. Lapas staraini vai plūksnaini saliktas un iegarenas olveida, virspusē gludas, apakšpusē bāli tūbainas. Ziedi dzeltenbalti, zied un ražo divgadīgie stumbri. Augļi sarkani, retāk — dzelteni, viegli atdalās no koniskās ziedgultnes. Suga plaši izplatīta savvaļā. No tās radušās daudzas aveņu šķirnes. Meža avenei ir trīs pasugas: Eiropas avene, Amerikas dzeloņainā avene un Sibīrijas dzeloņainā avene. Izšķir arī meža avenes formu — ilgziedu aveni.
 Purpuraugļu avene (Rubus neglectus Pack.) — ir hibrīda suga, kas radusies no Amerikas dzeloņainās un melnās avenes krustojuma. Šķirnes, kas izveidojušās no purpuraugļu avenes, ir ļoti ražīgas, tās viegli samierinās ar sausāku augsni, taču to ogas nav tik garšīgas kā Amerikas dzeloņainajai avenei. Purpuraugļu avene savvaļā aug Ņujorkas apkārtnē.
 Kazeņveida avene (Rubus occidentalis L.) — ir spēcīgs, daudzgadīgs puskrūms, dzinumi — sazaroti. Tie lokveidā noliecas un galotnes daļa viegli iesakņojas. Sakņu dzinumus avene nedod. Lapu apmale — ar smalkiem, dziļiem zobiņiem. Augļi tumši, purpursarkani, gandrīz melni (tāpēc to sauc arī par melno aveni), viegli atdalās no ziedgultnes. Izplatīta Dienvidkanādas mežos un žogmalās, dažreiz tiek uzskatīta par nezāli.

Aveņu deviņas attīstības stadijas 

 Attīstības fāze 0 — lapu pumpuru attīstība
 Attīstības fāze 1 — lapu attīstība
 Attīstības fāze 3 — dzinumu attīstība
 Attīstības fāze 5 — ziedkopu (auga veģetatīvo daļu) attīstība
 Attīstības fāze 6 — ziedēšana
 Attīstības fāze 7 — augļu attīstība
 Attīstības fāze 8 — augļu nogatavošanās
 Attīstības fāze 9 — augu sagatavošanās miera periodam

Izplatītākās aveņu šķirnes

Atsauces 

Augļi
Rožu dzimta
Avene ir ēdams auglis daudzām rožu dzimtas aveņu ģints ( Rubus ) augu sugām , no kurām lielākā daļa pieder pie Idaeobatus apakšģints . Nosaukums attiecas arī uz pašiem šiem augiem . Avenes ir daudzgadīgas , ar koksnainiem kātiem . Pasaules aveņu kopprodukcija gadā bija 771 tonna , un Krievija ar no kopējās produkcijas bija lielākā audzētāja , kurai sekoja Serbija un Polija . Botāniskā klasifikācija Avenes ir rožu dzimtas ( Rosaceae ) aveņu ģints ( Rubus L. ) augs . Rubus ģintī irapakšģintis . Pašlaik pasaulē zināmas vairāk kāaveņu šķirnes . Avene ir puskrūms , kura virszemes daļa sastāv no viengadīgiem un divgadīgiem dzinumiem un daudzgadīgā apakšzemes daļa — no sakneņa un piesaknēm . Latvijā audzētās sugas ir vasarzaļi augi . Aveņu dzinumi ir divgadīgs attīstības cikls — pirmajā gadā dzinumi izaug , bet otrajā noražo un nokalst . Tās audzē mērenā klimata joslā . Avenes iedalās — rudens jeb remontantās avenes un vasaras avenes . Lai gan parasti mazo izmēru dēļ avenes augli sauc par ogu , botāniski tas ir auglis - daudzkaulenis . Aveņu sugu apraksts Aveņu šķirnes cēlušās galvenokārt no meža avenes , bet nozīme šķirņu veidošanā ir arī purpuraugļu avenei un kazeņveida avenei : Meža avene ( Rubus idaeus L. ) — ir daudzgadīgs puskrūms . Dzinumu miza brūna , gluda vai ar taisniem dzeloņiem . Lapas staraini vai plūksnaini saliktas un iegarenas olveida , virspusē gludas , apakšpusē bāli tūbainas . Ziedi dzeltenbalti , zied un ražo divgadīgie stumbri . Augļi sarkani , retāk — dzelteni , viegli atdalās no koniskās ziedgultnes . Suga plaši izplatīta savvaļā . No tās radušās daudzas aveņu šķirnes . Meža avenei ir trīs pasugas : Eiropas avene , Amerikas dzeloņainā avene un Sibīrijas dzeloņainā avene . Izšķir arī meža avenes formu — ilgziedu aveni . Purpuraugļu avene ( Rubus neglectus Pack. ) — ir hibrīda suga , kas radusies no Amerikas dzeloņainās un melnās avenes krustojuma . Šķirnes , kas izveidojušās no purpuraugļu avenes , ir ļoti ražīgas , tās viegli samierinās ar sausāku augsni , taču to ogas nav tik garšīgas kā Amerikas dzeloņainajai avenei . Purpuraugļu avene savvaļā aug Ņujorkas apkārtnē . Kazeņveida avene ( Rubus occidentalis L. ) — ir spēcīgs , daudzgadīgs puskrūms , dzinumi — sazaroti . Tie lokveidā noliecas un galotnes daļa viegli iesakņojas . Sakņu dzinumus avene nedod . Lapu apmale — ar smalkiem , dziļiem zobiņiem . Augļi tumši , purpursarkani , gandrīz melni ( tāpēc to sauc arī par melno aveni ) , viegli atdalās no ziedgultnes . Izplatīta Dienvidkanādas mežos un žogmalās , dažreiz tiek uzskatīta par nezāli . Aveņu deviņas attīstības stadijas Attīstības fāze — lapu pumpuru attīstība Attīstības fāze — lapu attīstība Attīstības fāze — dzinumu attīstība Attīstības fāze — ziedkopu ( auga veģetatīvo daļu ) attīstība Attīstības fāze — ziedēšana Attīstības fāze — augļu attīstība Attīstības fāze — augļu nogatavošanās Attīstības fāze — augu sagatavošanās miera periodam Izplatītākās aveņu šķirnes Atsauces Augļi Rožu dzimta