Dzelzszāle
Dzelzszāle () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, Rietumāzijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā. Bieži sastopama visā Latvijas teritorijā, mitrās pļavās, purvos, skrajos pārmitros mežos un ūdenstilpju krastos.

Apraksts 
Dzelzszāle ir daudzgadīgs, 10—50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 2 drīksnas.

Augs ir pelēkzaļš, veido skraju ceru, tam ir pazemes dzinumi. Stublājs ir asi trīsšķautņains un tikai augšdaļā raupjš. Lapas ir lineāras, 0,2—0,3 cm platas un kopumā īsākas nekā stublājs. Ziedkopas galā ir 1 vai 2 vīrišķo ziedu vārpiņas, zem tām ir 2—4 sēdošas, iegarenas, stāvas sievišķo ziedu vārpiņas. Augļa pūslītis ir zaļš vai zaļganbrūns, ieapaļš, 0,2—0,3 cm garš, ar saredzamu dzīslojumu. Pūslīša knābītis ir īss, vesels. Segplēksnes ir strupas, olveidīgas, tumši brūnas vai melni brūnas, ar šauru, gaišāku svītru vidū, īsākas nekā pūslītis. Zied jūnijā, jūlijā.

Ļoti reti ir sastopama pasuga C.n. ssp. juncella ((Fr.) Lemke), kuru daži autori aplūko kā variāti, bet citi — kā patstāvīgu sugu. Šī pasuga veido blīvu cini, tai ir šaurākas (līdz 0,15 cm platas), nereti ierotītas lapas un garāka apakšējā seglapa.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Dzelzszāle ( ) ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga . Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā , Rietumāzijā un Ziemeļamerikas austrumu daļā . Bieži sastopama visā Latvijas teritorijā , mitrās pļavās , purvos , skrajos pārmitros mežos un ūdenstilpju krastos . Apraksts Dzelzszāle ir daudzgadīgs,50 cm garš lakstaugs , kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai , jo tā sievišķajiem ziediem irdrīksnas . Augs ir pelēkzaļš , veido skraju ceru , tam ir pazemes dzinumi . Stublājs ir asi trīsšķautņains un tikai augšdaļā raupjš . Lapas ir lineāras , 2—0,3 cm platas un kopumā īsākas nekā stublājs . Ziedkopas galā irvaivīrišķo ziedu vārpiņas , zem tām ir4 sēdošas , iegarenas , stāvas sievišķo ziedu vārpiņas . Augļa pūslītis ir zaļš vai zaļganbrūns , ieapaļš, 2—0,3 cm garš , ar saredzamu dzīslojumu . Pūslīša knābītis ir īss , vesels . Segplēksnes ir strupas , olveidīgas , tumši brūnas vai melni brūnas , ar šauru , gaišāku svītru vidū , īsākas nekā pūslītis . Zied jūnijā , jūlijā . Ļoti reti ir sastopama pasuga C.n. ssp. juncella ( ( Fr . ) Lemke ) , kuru daži autori aplūko kā variāti , bet citi — kā patstāvīgu sugu . Šī pasuga veido blīvu cini , tai ir šaurākas ( līdz15 cm platas ) , nereti ierotītas lapas un garāka apakšējā seglapa . Atsauces Grīšļi Latvijas flora