Aleksandrijas Filons
Aleksandrijas Filons,  arī Filons (, Philōn; , Yedidia (Jedediah) HaCohen), bija helēnists un jūdaistu filozofs, kurš dzīvoja Aleksandrijā, Romas impērijā.

Ar "filozofiskām alegorijām" sinkrētists Filons centās samērīt, harmonizēt Toru ar grieķu filosofiju, arī apvienot jūdaistu ekseģēzi ar stoicismu. Apgalvots, ka Filona alegoriskā svēto rakstu un Logosa skaidrošana bijusi nozīmīga vairākiem agrīno kristiešu apoloģētiem, bet Rabīniskais jūdaisms Filonu praktiski nepiemin. Filozofs bija pārliecināts, ka burtiski Mozus grāmatu skaidrojumi ierobežotu cilvēces saprašanu par Dievu, jo Tora esot pārāk sarežģīta un brīnumaina.

Dzīve
Svētais Džeroms rakstījis, ka Filons cēlies no priesteru ģimenēm (de genere sacerdotum). Dzimšanas un miršanas datus nav iespējams precizēt, bet zināms, ka 40. gadā gados vecais Filons piedalījās Aleksandrijas ebreju delegācijā uz Romu pie imperatora Kaligula sakarā ar nesaskaņām starp Aleksandrijas ebreju un grieķu kopienām. Josefs Flāvijs un citi apraksta šos notikumus. Josefs Flāvijs rakstījis, ka Aleksandrijas ebreji vajāti, jo atteicās godināt un dievināt Romas imperatoru.

[[File:Nuremberg chronicles f 097r 3.png|thumb|right|220px|Kokgriezums Die Schedelsche Weltchronik (Liber Chronicarum)]]

Darbi
Filona raksti saglabājušies pārsvarā grieķu valodā, ar atsaucēm uz Septuaginta. Filons apvienojis Platonu un Mozu vienā filozofoskā sistēmā un rakstījis, ka Dievs radījis un valda ar starpniekiem kā Logosu un demiurgu. Apgalvots, ka Filons bijis pirmais filozofs, kurš saistījis Platona duālismu ar Dieva, Radītāja prātu. Ar atsaucēm uz Pitagora numeroloģiju, Filons skaidrojis reliģisko nozīmi svētos rakstos pieminētos ciparos (piemēram, septiņi un desmit).

 Tulkojumi

 Leopold Cohn | Cohn, Leopold & Paul Wendland, Philonis Alexandrini Opera quæ supersunt, Berlin: George Reimer.
 Volumes 1–3 (1896, 1897, 1898)
 Voumes 4–6 (1902, 1906, 1915)
 Volume 7 (1926; indexed by Hans Leisegang)
 [Online Greek text of Volumes 1-7 above. Under "Graecum - Greco - Greek" section]

Atsauces

Ārējās saitesPhilo Judaeus of Alexandria: Jews in the Greek World by Dr. Henry Abramson''

Jūdaisms
Kristietība
Aleksandrijas Filons , arī Filons ( , Philōn ; , Yedidia ( Jedediah ) HaCohen ) , bija helēnists un jūdaistu filozofs , kurš dzīvoja Aleksandrijā , Romas impērijā . Ar " filozofiskām alegorijām " sinkrētists Filons centās samērīt , harmonizēt Toru ar grieķu filosofiju , arī apvienot jūdaistu ekseģēzi ar stoicismu . Apgalvots , ka Filona alegoriskā svēto rakstu un Logosa skaidrošana bijusi nozīmīga vairākiem agrīno kristiešu apoloģētiem , bet Rabīniskais jūdaisms Filonu praktiski nepiemin . Filozofs bija pārliecināts , ka burtiski Mozus grāmatu skaidrojumi ierobežotu cilvēces saprašanu par Dievu , jo Tora esot pārāk sarežģīta un brīnumaina . Dzīve Svētais Džeroms rakstījis , ka Filons cēlies no priesteru ģimenēm ( de genere sacerdotum ) . Dzimšanas un miršanas datus nav iespējams precizēt , bet zināms , ka gadā gados vecais Filons piedalījās Aleksandrijas ebreju delegācijā uz Romu pie imperatora Kaligula sakarā ar nesaskaņām starp Aleksandrijas ebreju un grieķu kopienām . Josefs Flāvijs un citi apraksta šos notikumus . Josefs Flāvijs rakstījis , ka Aleksandrijas ebreji vajāti , jo atteicās godināt un dievināt Romas imperatoru . [ [ File : Nuremberg chronicles fpng |thumb |right |220px |Kokgriezums Die Schedelsche Weltchronik ( Liber Chronicarum ) ] ] Darbi Filona raksti saglabājušies pārsvarā grieķu valodā , ar atsaucēm uz Septuaginta . Filons apvienojis Platonu un Mozu vienā filozofoskā sistēmā un rakstījis , ka Dievs radījis un valda ar starpniekiem kā Logosu un demiurgu . Apgalvots , ka Filons bijis pirmais filozofs , kurš saistījis Platona duālismu ar Dieva , Radītāja prātu . Ar atsaucēm uz Pitagora numeroloģiju , Filons skaidrojis reliģisko nozīmi svētos rakstos pieminētos ciparos ( piemēram , septiņi un desmit ) . Tulkojumi Leopold Cohn | Cohn , Leopold & Paul Wendland , Philonis Alexandrini Opera quæ supersunt , Berlin : George Reimer . Volumes3 Voumes6 Volume ( 1926 ; indexed by Hans Leisegang ) [ Online Greek text of Volumesabove . Under " Graecum - Greco - Greek " section ] Atsauces Ārējās saitesPhilo Judaeus of Alexandria : Jews in the Greek World by Dr. Henry Abramson '' Jūdaisms Kristietība