Velsiešu īpašvārdu atveidošana
Velsiešu valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa. Velsiešu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem noteikumiem atveido velsiešu personvārdus, kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Velsā. Velsiešu cilmes personvārdus un vietvārdus ārpus Velsas pēc šiem norādījumiem var atveidot gadījumos, ja ir zināms, ka šos vārdus izrunā atbilstoši velsiešu valodas principiem.

Velsiešu valodas alfabēts 
Velsiešu valodas alfabētā ir 28 burti, no kuriem 8 ir digrafi:

a b c ch d dd e f ff g ng h i l ll m n o p ph r rh s t th u w y

Patskaņi ar diakritiskajām zīmēm â, à, á, ä ietilpst pareizrakstības sistēmā, bet netiek uzskatīti par patstāvīgiem alfabēta burtiem. Līdzskaņi j, k, q, v, x, z nav iekļauti alfabētā un tiek lietoti tikai svešvārdos un dažos aizgūtajos vārdos.

Atveidošana 
Atveidojot Velsas vietvārdus, jāizšķir vietvārdi velsiešu valodā un velsiešu cilmes vietvārdu angliskotās formas (Rhaeadr — Rhayader, Conwy — Conway, Llanelli — Llanelly). Velsiešu valodas nosaukumi atveidojami saskaņā ar šīm vadlīnijām, bet angliskotās formas — saskaņā ar šo nosaukumu anglisko izrunu.

Norādošos artikulus  y, yr, 'r nosaukumu sākumā atmet (Y Waun – Vaina), bet saliktos nosaukumos starp nosaukumu daļām atveido, apvienojot nosaukumu (Pont-y-pŵl — Pontipūla).

Patskaņu atveidošana 
Ar cirkumfleksu apzīmē garos patskaņus â, ê, î, ô, û, ŵ, ŷ, kas atveidojami ar attiecīgo latviešu valodas garo patskani ā, ē, ī, o, ī, ū, ī saskaņā ar atveidošanas tabulu.

Burti a, e, i, o, u, w, y pozicionāli apzīmē garos patskaņus:
 vārda pēdējā uzsvērtā atvērtā zilbē,
 uzsvērtā zilbē pirms līdzskaņiem b, ch, d, dd, g, f, ff, th (Nefyn — Nēvina),
 pirms -s vārda galotnē (Betws — Betūsa).

Ar gravi dažkārt apzīmē īsos patskaņus à, è, ì, ò, ù, ẁ, ỳ gadījumos, kad pozicionāli jābūt garajam patskanim.

Ar akūtu (á, é, í, ó, ú, ẃ, ý) dažkārt apzīmē uzsvērtu pēdējo zilbi. Atveidošanā neattēlojas.

Ar umlautu (ä, ë, ï, ö, ü, ẅ, ÿ) dažkārt patskaņu grupās apzīmē patskaņus, kas izrunājami atsevišķi, nevis kā divskaņi.

Divskaņu atveidošana 
Vārda izskaņā divskaņi -ai, -ei, -oi, -ui atveidojami ar -aj-, -ej-, -oj-, -uj-, pievienojot attiecīgo dzimtes galotni, bet divskaņi -au, -eu, -iu, -ou attiecīgi -av-, -ev-, -iv-, -ov- (Abercwmboi — Aberkumboja, Llangernyw — Langerniva).

Fonētiskās atveidošanas tabula 

{|class=wikitable
! rowspan="2" | Burts,burtkopa
! rowspan="2" | IPA
! rowspan="2" | Latviešu
! colspan="3" | Piemērs
|-
! oriģinālā
! izruna IPA
! atveide latviski
|-
! a
| /a, ɑː/
| aā
| LlanelliRhondda Cynon Taf
| [ɬaˈnɛɬi][ˈr̥ɔnða ˈkənɔn ˈtaːv]
| LaneliRonza Kinontāva
|-
| â
| /ɑː/
| ā
| Cwmbrân
| [kʊmˈbrɑːn]
| Kumbrāna
|-
| ae
| /ɑːɨ/z, /ai/d
| ai
| Caerdydd
| [kairˈdiːð]
| Kairdīza
|-
| ai
| /ai/
| ai
| Llanfairfechan
|
| Lanfairfēhana
|-
| au
| /aɨ/z, /ai/d
| ai aj
| Blaenau FfestiniogDolgellau
| [dɔlˈɡɛɬaɨ]
| Blainai FestiniogaDolgelaja
|-
| aw
| /au, ɑːu/
| au av
| Llywelyn Fawr Abertawe
| [ɬəˈwɛlɨn vaur][abɛrˈtauɛ]
| Livelins VaursAbertave
|-
! b
| /b/
| b
| Aberystwyth
| [abɛrˈəstʊɨθ]
| Aberistuisa
|-
! c
| /k/
| k
| Caergybi
| [kɑːɨrˈɡəbi]
| Kairgibi
|-
! ch
| /χ/
| h
| Machynlleth'| [maˈχənɬɛθ]
| Mahinlesa
|-
! d
| /d/
| d
| Dyfed
| [ˈdəvɛd]
| Diveda
|-
| di
| /dʒ/
| dž
| 
|
|
|-
! dd
| /ð/
| z
| Dduallt
| [ðɨ.aɬt]
| Zialts
|-
! e
| /ɛ, ɛː/
| e  ē
| CeredigionNefyn
| [kɛrɛˈdɪɡjɔn][ˈneːvɨn]
| KeredigjonaNēvina
|-
| ê
| /ɛː/
| ē
| 
|
|
|-
| ei
| /əi/
| ei
| Eifionydd
| [əiviˈɔnɨð]
| Eivioniza
|-
| eu
| /əɨ/z, /əi/d
| ei
| Deheubarth
| [dɛˈhəɨbarθ]
| Deheibarsa
|-
| ew
| /ɛu, eːu/
| eu
| Ewlo
| [ˈɛʊlɔ]
| Eulo
|-
| ey
| /əɨ/z, /əi/d
| ei
| 
|
|
|-
! f
| /v/
| v
| Glyndyfrdwy
| [ɡlɨnˈdəvrdʊɨ]
| Glindivrduja
|-
! ff
| /f/
| f
| Aberffro
|
| Aberfro
|-
! g
| /g/
| g
| Glyndŵr
| [ɡlɨ̞nˈduːr]
| Glindūrs
|-
! ng
| /ŋ/
| n
| Iorwerth Fynglwyd
|
| Jorverss Vinluids
|-
! h
| /h/
| h -
| Afon HafrenAngharad
| [aˈŋ̊arad]
| HavrenaAnarada
|-
! i
| /ɪ, iː, j/
| i  ī j
| Arenig Fach Cricieth
| [aˈrɛnɪɡ ˈvax][ˈkrɪkjɛθ]
| ArenigvahsKrikjesa
|-
| î
| /iː/
| ī
| 
|
|
|-
| iw
| /ɪu/
| iu
| Trefriw
| [trɛˈvrɪu]
| Trevriu
|-
| j
| /d͡ʒ/
| dž
| 
|
|
|-
! l
| /l/
| l
| Y Rhyl
| [ə ˈr̥ɨl]
| Rila
|-
! ll
| /ɬ/
| l
| Llangefni
| [ɬanˈɡɛvni]
| Langevni
|-
! m
| /m/
| m
| Morgannwg
| [mɔrˈɡanʊɡ]
| Morganuga
|-
! n
| /n/
| n
| Caernarfon
| [kaɨrˈnarvɔn]
| Kairnarvona
|-
! o
| /ɔ, oː/
| o
| Owain
| [ˈoʊain]
| Ovains
|-
| ô
| /oː/
| o
| Ynys Môn
| [ˈənɨs ˈmoːn]
| Mona
|-
| oe
| /ɔɨ, ɔːɨ/z, /ɔi/d
| oi
| Llanidloes
| [ɬanˈɪdlɔɨs]
| Lanidloisa
|-
| oi
| /ɔi/
| oi oj
|  Abercwmboi
|
| Aberkumboja
|-
| ou
| /ɔɨ, ɔːɨ/z, /ɔi/d
| oi
| 
|
|
|-
| ow
| /ɔu/
| ou
|  
|
|
|-
! p
| /p/
| p
| Penfro
| [pɛnˈvroː]
| Penvro
|-
! ph
| /f/
| f
| 
|
|
|-
! r
| /r/
| r
| Caerfyrddin
| [kɑːɨrˈvərðɪn]
| Kairvirzina
|-
! rh
| /r̥/
| r
| Rhondda
| [ˈr̥ɔnða]
| Ronza
|-
! s
| /s/
| s
| Scleddau
|
| Sklēzaja
|-
| si
| /ʃ/
| š
| 
|
|
|-
! t
| /t/
| t
| Pontardawe
| [pɔntarˈdawɛ]
| Pontardave
|-
| ti
| /tʃ/
| č
| 
|
|
|-
! th
| /θ/
| s
| Merthyr Tudful
| [ˈmɛrθɨr ˈtɨːdvɨ̞l]
| Mersirtīdvila
|-
! u
| /ɨ̞, ɨː/z, /ɪ, iː/d
| i  ī
| Pumlumon
| [pɪmˈlɪmɔn]
| Pimlimons
|-
| û
| /ɨː/z, /iː/d
| ī
| 
|
|
|-
| uw
| /ɨu/z, /ɪu/d
| iu iv
|  Huw Llŷn
|
| Hivs Līns
|-
! w
| /ʊ, uː, w/
| u  ū v
| Bro MorgannwgBetwsPowys
| [ˈbroː mɔrˈɡanʊɡ][ˈbɛtuːs][ˈpowɪs]
| BromorganugaBetūsaPovisa
|-
| ŵ
| /uː/
| ū
| Pont-y-pŵl
| [ˌpɔntəˈpuːl]
| Pontipūla
|-
| wy
| /ʊɨ, uːɨ/z, /ʊi/d
| ui uj
| ClwydConwy
| [ˈkɔnʊɨ]
| KluidaKonuja
|-
! y
| /ɨ̞, ɨː, ə/,z /ɪ, iː, ə/d
| i  ī
| GlyndyfrdwyTyddewi
| [ɡlɨnˈdəvrdʊɨ][tɨː ˈðɛwi]
| GlindivrdujaTīzevi
|-
| ŷ
| /ɨː/,z /iː/d
| ī
| Llŷn
| [ɬɨːn]
| Līna
|-
| yw
| /ɨu, əu/z, /ɪu, əu/d
| iu iv
|  Llangernyw
|  [ɬanˈgɛrnəu]
| Langerniva
|}Piezīmes un atsauces'''
 z — ziemeļu dialektos
 d — dienvidu dialektos

Velsiešu sugas vārdi

Ārējās saites 
 The indexing of Welsh personal names. Donald Moore
 A Welsh Grammar, Historical and Comparative, John Morris-Jones, 1913, Clarendon Press, Oxford
 Ordnance Survey Guide to Welsh origins of place names in Britain

Skatīt arī 
 Īpašvārdu atveidošana
 Vikipēdija:Īpašvārdu atveidošana
 Velsiešu valoda

Īpašvārdu atveidošana
Velsiešu valoda
Velsiešu valodas īpašvārdu atveidošana latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa . Velsiešu valodas alfabēta burti un burtkopas tiek pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā , pakļaujot šos vārdus gramatizācijai . Pēc šiem noteikumiem atveido velsiešu personvārdus , kā arī ģeogrāfiskos nosaukumus Velsā . Velsiešu cilmes personvārdus un vietvārdus ārpus Velsas pēc šiem norādījumiem var atveidot gadījumos , ja ir zināms , ka šos vārdus izrunā atbilstoši velsiešu valodas principiem . Velsiešu valodas alfabēts Velsiešu valodas alfabētā irburti , no kuriemir digrafi : a b c ch d dd e f ff g ng h i l ll m n o p ph r rh s t th u w y Patskaņi ar diakritiskajām zīmēm â , à , á , ä ietilpst pareizrakstības sistēmā , bet netiek uzskatīti par patstāvīgiem alfabēta burtiem . Līdzskaņi j , k , q , v , x , z nav iekļauti alfabētā un tiek lietoti tikai svešvārdos un dažos aizgūtajos vārdos . Atveidošana Atveidojot Velsas vietvārdus , jāizšķir vietvārdi velsiešu valodā un velsiešu cilmes vietvārdu angliskotās formas ( Rhaeadr — Rhayader , Conwy — Conway , Llanelli — Llanelly ) . Velsiešu valodas nosaukumi atveidojami saskaņā ar šīm vadlīnijām , bet angliskotās formas — saskaņā ar šo nosaukumu anglisko izrunu . Norādošos artikulus y , yr , ' r nosaukumu sākumā atmet ( Y Waun – Vaina ) , bet saliktos nosaukumos starp nosaukumu daļām atveido , apvienojot nosaukumu ( Pont-y-pŵl — Pontipūla ) . Patskaņu atveidošana Ar cirkumfleksu apzīmē garos patskaņus â , ê , î , ô , û , ŵ , ŷ , kas atveidojami ar attiecīgo latviešu valodas garo patskani ā , ē , ī , o , ī , ū , ī saskaņā ar atveidošanas tabulu . Burti a , e , i , o , u , w , y pozicionāli apzīmē garos patskaņus : vārda pēdējā uzsvērtā atvērtā zilbē , uzsvērtā zilbē pirms līdzskaņiem b , ch , d , dd , g , f , ff , th ( Nefyn — Nēvina ) , pirms - s vārda galotnē ( Betws — Betūsa ) . Ar gravi dažkārt apzīmē īsos patskaņus à , è , ì , ò , ù , ẁ , ỳ gadījumos , kad pozicionāli jābūt garajam patskanim . Ar akūtu ( á , é , í , ó , ú , ẃ , ý ) dažkārt apzīmē uzsvērtu pēdējo zilbi . Atveidošanā neattēlojas . Ar umlautu ( ä , ë , ï , ö , ü , ẅ , ÿ ) dažkārt patskaņu grupās apzīmē patskaņus , kas izrunājami atsevišķi , nevis kā divskaņi . Divskaņu atveidošana Vārda izskaņā divskaņi - ai , - ei , - oi , - ui atveidojami ar - aj - , - ej - , - oj - , - uj -, pievienojot attiecīgo dzimtes galotni , bet divskaņi - au , - eu , - iu , - ou attiecīgi - av -, - ev -, - iv -, - ov - ( Abercwmboi — Aberkumboja , Llangernyw — Langerniva ) . Fonētiskās atveidošanas tabula { |class=wikitable ! rowspan= " 2 " | Burts , burtkopa ! rowspan= " 2 " | IPA ! rowspan= " 2 " | Latviešu ! colspan=" 3 " | Piemērs |- ! oriģinālā ! izruna IPA ! atveide latviski |- ! a | /a , ɑː / | aā | LlanelliRhondda Cynon Taf | [ ɬaˈnɛɬi ] [ ˈr̥ɔnða ˈkənɔn ˈtaːv ] | LaneliRonza Kinontāva |- | â | / ɑː / | ā | Cwmbrân | [ kʊmˈbrɑːn ] | Kumbrāna |- | ae | / ɑːɨ/z , / ai/d | ai | Caerdydd | [ kairˈdiːð ] | Kairdīza |- | ai | / ai / | ai | Llanfairfechan | | Lanfairfēhana |- | au | / aɨ/z , / ai/d | ai aj | Blaenau FfestiniogDolgellau | [ dɔlˈɡɛɬaɨ ] | Blainai FestiniogaDolgelaja |- | aw | / au , ɑːu / | au av | Llywelyn Fawr Abertawe | [ ɬəˈwɛlɨn vaur] [ abɛrˈtauɛ ] | Livelins VaursAbertave |- ! b | /b/ | b | Aberystwyth | [ abɛrˈəstʊɨθ ] | Aberistuisa |- ! c | /k / | k | Caergybi | [ kɑːɨrˈɡəbi ] | Kairgibi |- ! ch | /χ / | h | Machynlleth' | [ maˈχənɬɛθ ] | Mahinlesa |- ! d | /d/ | d | Dyfed | [ ˈdəvɛd ] | Diveda |- | di | / dʒ / | dž | | | |- ! dd | /ð / | z | Dduallt | [ ðɨ. aɬt ] | Zialts |- ! e | /ɛ , ɛː / | e ē | CeredigionNefyn | [ kɛrɛˈdɪɡjɔn ] [ ˈneːvɨn ] | KeredigjonaNēvina |- | ê | / ɛː / | ē | | | |- | ei | / əi / | ei | Eifionydd | [ əiviˈɔnɨð ] | Eivioniza |- | eu | / əɨ/z , / əi/d | ei | Deheubarth | [ dɛˈhəɨbarθ ] | Deheibarsa |- | ew | / ɛu , eːu / | eu | Ewlo | [ ˈɛʊlɔ ] | Eulo |- | ey | / əɨ/z , / əi/d | ei | | | |- ! f | /v/ | v | Glyndyfrdwy | [ ɡlɨnˈdəvrdʊɨ ] | Glindivrduja |- ! ff | /f/ | f | Aberffro | | Aberfro |- ! g | /g/ | g | Glyndŵr | [ ɡlɨ̞nˈduːr ] | Glindūrs |- ! ng | /ŋ / | n | Iorwerth Fynglwyd | | Jorverss Vinluids |- ! h | /h/ | h - | Afon HafrenAngharad | [ aˈŋ̊arad ] | HavrenaAnarada |- ! i | /ɪ , iː , j / | i ī j | Arenig Fach Cricieth | [ aˈrɛnɪɡ ˈvax ] [ ˈkrɪkjɛθ ] | ArenigvahsKrikjesa |- | î | / iː / | ī | | | |- | iw | / ɪu / | iu | Trefriw | [ trɛˈvrɪu ] | Trevriu |- | j | / d͡ʒ / | dž | | | |- ! l | /l/ | l | Y Rhyl | [ ə ˈr̥ɨl ] | Rila |- ! ll | /ɬ / | l | Llangefni | [ ɬanˈɡɛvni ] | Langevni |- ! m | /m / | m | Morgannwg | [ mɔrˈɡanʊɡ ] | Morganuga |- ! n | /n / | n | Caernarfon | [ kaɨrˈnarvɔn ] | Kairnarvona |- ! o | /ɔ , oː/ | o | Owain | [ ˈoʊain ] | Ovains |- | ô | / oː/ | o | Ynys Môn | [ ˈənɨs ˈmoːn ] | Mona |- | oe | / ɔɨ , ɔːɨ/z , / ɔi/d | oi | Llanidloes | [ ɬanˈɪdlɔɨs ] | Lanidloisa |- | oi | / ɔi / | oi oj | Abercwmboi | | Aberkumboja |- | ou | / ɔɨ , ɔːɨ/z , / ɔi/d | oi | | | |- | ow | / ɔu / | ou | | | |- ! p | /p/ | p | Penfro | [ pɛnˈvroː ] | Penvro |- ! ph | /f / | f | | | | - ! r | /r/ | r | Caerfyrddin | [ kɑːɨrˈvərðɪn ] | Kairvirzina |- ! rh | / r̥/ | r | Rhondda | [ ˈr̥ɔnða ] | Ronza |- ! s | /s / | s | Scleddau | | Sklēzaja |- | si | /ʃ / | š | | | |- ! t | /t/ | t | Pontardawe | [ pɔntarˈdawɛ ] | Pontardave |- | ti | / tʃ / | č | | | |- ! th | /θ / | s | Merthyr Tudful | [ ˈmɛrθɨr ˈtɨːdvɨ̞l ] | Mersirtīdvila |- ! u | / ɨ̞ , ɨː/z , /ɪ , iː/d | i ī | Pumlumon | [ pɪmˈlɪmɔn ] | Pimlimons |- | û | / ɨː/z , / iː/d | ī | | | |- | uw | / ɨu/z , / ɪu/d | iu iv | Huw Llŷn | | Hivs Līns |- ! w | /ʊ , uː , w / | u ū v | Bro MorgannwgBetwsPowys | [ ˈbroː mɔrˈɡanʊɡ ] [ ˈbɛtuːs ] [ ˈpowɪs ] | BromorganugaBetūsaPovisa |- | ŵ | / uː/ | ū | Pont-y- pŵl | [ ˌpɔntəˈpuːl ] | Pontipūla |- | wy | / ʊɨ , uːɨ/z , / ʊi/d | ui uj | ClwydConwy | [ ˈkɔnʊɨ ] | KluidaKonuja |- ! y | / ɨ̞ , ɨː , ə / ,z /ɪ , iː , ə/d | i ī | GlyndyfrdwyTyddewi | [ ɡlɨnˈdəvrdʊɨ ] [ tɨː ˈðɛwi ] | GlindivrdujaTīzevi |- | ŷ | / ɨː / ,z /iː/d | ī | Llŷn | [ ɬɨːn ] | Līna |- | yw | / ɨu , əu/z , / ɪu , əu/d | iu iv | Llangernyw | [ ɬanˈgɛrnəu ] | Langerniva | } Piezīmes un atsauces ''' z — ziemeļu dialektos d — dienvidu dialektos Velsiešu sugas vārdi Ārējās saites The indexing of Welsh personal names . Donald Moore A Welsh Grammar , Historical and Comparative , John Morris-Jones , Clarendon Press , Oxford Ordnance Survey Guide to Welsh origins of place names in Britain Skatīt arī Īpašvārdu atveidošana Vikipēdija : Īpašvārdu atveidošana Velsiešu valoda Īpašvārdu atveidošana Velsiešu valoda