Steinernema glaseri
Steinernema glaseri ir nematožu suga no Steinernematidae dzimtas. Pirmo reizi sugu aprakstīja 1929. gadā, dabūjot īpatņus no Popillia japonica vabolēm ASV Ņūdžersijas štatā.

Izplatība 
Steinernema glaseri ir izplatīta Ziemeļamerikā (ASV štatos — Luiziāna, Misisipi, Ziemeļkarolīna, Florida, Teksasa, Alabama) un Dienvidamerikā (Brazīlijas štatā Riugrandi du Sula). Introducēta Eiropā.

Apraksts 
Steinernema glaseri ir mikroskopiskas nematodes; pieaugušās nematodes sasniedz 1500—1900 mikrometrus garumā. Vispārēji morfoloģiski tēviņi ir līdzīgu mātītēm. Infektīvo juvenīļu ķermeņa garums ir 864—1448 mikrometri.

Ekoloģija 
Šīs nematodes galvenokārt inficē augsnē dzīvošos kukaiņus, it īpaši no vaboļu kārtas, pie tām pieder nākamo dzimtu pārstāvji:
 koksngrauži: Anoplophora glabripennis, Plectrodera scalator;
 lapgrauži: Aplosonyx chalybaeus, Diabrotica speciosa;
 melnuļi: Alphitobius diaperinus;
 smecernieki: Conotrachelus psidii;
 sprakšķi: Limonius californicus;
 skarabeji: Phyllophaga anxia, Phyllophaga fusca, Phyllophaga georgiana, Polyphylla comes, Polyphylla olivieri, raibā vabole, Popillia japonica.

Turklāt nematodes parazitē arī uz zvīņspārņiem (piemēram, Galleria mellonella, Ostrinia nubialis, Sesamia nonagriodes, Spodoplera lilloralis, Spodoptera litura), taisnspārņiem, blaktīm (piemēram, Aphis gossypii), Divspārņiem (piemēram, Liriomyza trifolii) un citiem.

Attīstība 
Steinernema glaseri sugas dzīves cikls ir līdzīgs citiem Steinernematidae dzimtas pārstāvjiem. Taču šī suga attīstās daudz ātrāk pār cietiem Steinernematidae Galleria mellonella zvīņspārņu sugās. Steinernema glaseri sugai pietiek 3—4 dienas lai attīstīties no parazītiskās juvenīlas līdz pieaugušam īpatnim, bet, piemēram, Steinernema carpocapsae sugai nepieciešams 5 dienas.

Šai sugai lai labi attīstītos un izdzīvotu nepieciešama apkārtējas vides temperatūra 15—35 °C. Infektīvas juvenīlas nematodes atrodas uz augsnes virsmas. Nematožu vairākums padziļinās augsnes dziļumā. Šai sugai vairāk patīk smiltaina augsne, nekā augsnē ar mālu un smilšmālu, jo nematodes patērē vairāk enerģijas kustoties sīkākās porās mālu un smilšmālu augsnē. Augsnē šīs nematodes kustās, meklējot kukaiņu saimnieku. Ja saimnieks tika atrasts infektīvas juvenīlas iekļūst kukaiņu ķermeņi caur muti, spirakuliem vai anālo atveri. Ķermenī nematodes novietojas dobumos, kur izdala baktērijas un sāk attīstīties.

Asociācija ar baktērijām 
Infektīvo juvenīļu zarnu traktā atrodas Xenorhabdus poinarii baktēriju šūnas. Baktērijas ir brūni pigmentēts, taču pigmentācijas intensitāte mainās šīs sugas robežās, galvenokārt tā mainās baktēriju štammiem.

Kaitēkļu bioloģiskā kontrole 
Steinernema glaseri ir pirmā nematožu suga, kas tika intensīvi izmantota kukaiņu populāciju bioloģiskā kontrolē. Tā tiek izmantota pa visu pasauli lai kontrolētu lauksaimniecisko kaitēkļu populācijas.

Atsauces 

Steinernematidae
Steinernema glaseri ir nematožu suga no Steinernematidae dzimtas . Pirmo reizi sugu aprakstīja gadā , dabūjot īpatņus no Popillia japonica vabolēm ASV Ņūdžersijas štatā . Izplatība Steinernema glaseri ir izplatīta Ziemeļamerikā ( ASV štatos — Luiziāna , Misisipi , Ziemeļkarolīna , Florida , Teksasa , Alabama ) un Dienvidamerikā ( Brazīlijas štatā Riugrandi du Sula ) . Introducēta Eiropā . Apraksts Steinernema glaseri ir mikroskopiskas nematodes ; pieaugušās nematodes sasniedz1900 mikrometrus garumā . Vispārēji morfoloģiski tēviņi ir līdzīgu mātītēm . Infektīvo juvenīļu ķermeņa garums ir1448 mikrometri . Ekoloģija Šīs nematodes galvenokārt inficē augsnē dzīvošos kukaiņus , it īpaši no vaboļu kārtas , pie tām pieder nākamo dzimtu pārstāvji : koksngrauži : Anoplophora glabripennis , Plectrodera scalator ; lapgrauži : Aplosonyx chalybaeus , Diabrotica speciosa ; melnuļi : Alphitobius diaperinus ; smecernieki : Conotrachelus psidii ; sprakšķi : Limonius californicus ; skarabeji : Phyllophaga anxia , Phyllophaga fusca , Phyllophaga georgiana , Polyphylla comes , Polyphylla olivieri , raibā vabole , Popillia japonica . Turklāt nematodes parazitē arī uz zvīņspārņiem ( piemēram , Galleria mellonella , Ostrinia nubialis , Sesamia nonagriodes , Spodoplera lilloralis , Spodoptera litura ) , taisnspārņiem , blaktīm ( piemēram , Aphis gossypii ) , Divspārņiem ( piemēram , Liriomyza trifolii ) un citiem . Attīstība Steinernema glaseri sugas dzīves cikls ir līdzīgs citiem Steinernematidae dzimtas pārstāvjiem . Taču šī suga attīstās daudz ātrāk pār cietiem Steinernematidae Galleria mellonella zvīņspārņu sugās . Steinernema glaseri sugai pietiek4 dienas lai attīstīties no parazītiskās juvenīlas līdz pieaugušam īpatnim , bet , piemēram , Steinernema carpocapsae sugai nepieciešamsdienas . Šai sugai lai labi attīstītos un izdzīvotu nepieciešama apkārtējas vides temperatūra35 ° C. Infektīvas juvenīlas nematodes atrodas uz augsnes virsmas . Nematožu vairākums padziļinās augsnes dziļumā . Šai sugai vairāk patīk smiltaina augsne , nekā augsnē ar mālu un smilšmālu , jo nematodes patērē vairāk enerģijas kustoties sīkākās porās mālu un smilšmālu augsnē . Augsnē šīs nematodes kustās , meklējot kukaiņu saimnieku . Ja saimnieks tika atrasts infektīvas juvenīlas iekļūst kukaiņu ķermeņi caur muti , spirakuliem vai anālo atveri . Ķermenī nematodes novietojas dobumos , kur izdala baktērijas un sāk attīstīties . Asociācija ar baktērijām Infektīvo juvenīļu zarnu traktā atrodas Xenorhabdus poinarii baktēriju šūnas . Baktērijas ir brūni pigmentēts , taču pigmentācijas intensitāte mainās šīs sugas robežās , galvenokārt tā mainās baktēriju štammiem . Kaitēkļu bioloģiskā kontrole Steinernema glaseri ir pirmā nematožu suga , kas tika intensīvi izmantota kukaiņu populāciju bioloģiskā kontrolē . Tā tiek izmantota pa visu pasauli lai kontrolētu lauksaimniecisko kaitēkļu populācijas . Atsauces Steinernematidae