Soritoīdas
Soritoīdas (Soritoidea) ir miliolīdu kārtas bentisko foraminiferu virsdzimta. Atsevišķos darbos tā tiek pasniegta kā Miliolana apakšklases kārta (Soritida Saidova, 1981). Ģeohronoloģiski tās ir zināmas no vēlā triasa (iespējams pat no vēlā perma) līdz mūsdienām. Virsdzimtā ir virs 40 ģintīm.

Apraksts 
Soritoīdām ir daudzkameru čaulas, kas augšanas gaitā maina savu formu. Atsevišķas sugas var izaugt līdz 1 cm diametrā, kas priekš protistiem ir gigantiski izmēri. Čaula ir brīva, vai arī retākos gadījumos pieaugoša pie substrāta. Agrīnā stadijā tā ir plakani spirāliska, bet pēdējā augšanas stadijā iegūst vienrindu vai ciklisku formu. Sieniņas ir vienkāršas vai ar iekšējām septulām, kas nesadala kameras izolētos dobumos. Specializētām formām, ar radiālām septām, kas pārdala kameras sīkākās kameriņās; savienojumu starp tām nodrošina stoloni. Čaulas galvenā atvere ir vienkārša vai arī attīstītām formām daudzu caurumu veidā. Vienkāršā atvere var variēt atkarībā no izvietojuma.

Ekoloģija 
Soritoīdas mīt pārsvarā oligotrofos tropiskajos ūdeņos. Visas soritoīdas satur endosimbiotiskas aļģes, kas izskaidro šo foraminiferu lielos izmērus. Tās var būt sārtaļģes, zaļaļģes vai arī dinoflagelātas.

Sistemātika 
Soritoīdu virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas:
 Virsdzimta: Soritoidea Ehrenberg 1839
 Dzimta: Keramosphaeridae Brady, 1884
 Dzimta: † Meandropsinidae Henson, 1948
 Dzimta: † Milioliporidae Brönnimann & Zaninetti, 1971
 Dzimta: Peneroplidae Schultze, 1854
 Dzimta: † Siphonoferidae Senowbari-Daryan & Zaninetti, 1986
 Dzimta: Soritidae Ehrenberg, 1839

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces 

Foraminīferas
Soritoīdas ( Soritoidea ) ir miliolīdu kārtas bentisko foraminiferu virsdzimta . Atsevišķos darbos tā tiek pasniegta kā Miliolana apakšklases kārta ( Soritida Saidova , Ģeohronoloģiski tās ir zināmas no vēlā triasa ( iespējams pat no vēlā perma ) līdz mūsdienām . Virsdzimtā ir virsģintīm . Apraksts Soritoīdām ir daudzkameru čaulas , kas augšanas gaitā maina savu formu . Atsevišķas sugas var izaugt līdzcm diametrā , kas priekš protistiem ir gigantiski izmēri . Čaula ir brīva , vai arī retākos gadījumos pieaugoša pie substrāta . Agrīnā stadijā tā ir plakani spirāliska , bet pēdējā augšanas stadijā iegūst vienrindu vai ciklisku formu . Sieniņas ir vienkāršas vai ar iekšējām septulām , kas nesadala kameras izolētos dobumos . Specializētām formām , ar radiālām septām , kas pārdala kameras sīkākās kameriņās ; savienojumu starp tām nodrošina stoloni . Čaulas galvenā atvere ir vienkārša vai arī attīstītām formām daudzu caurumu veidā . Vienkāršā atvere var variēt atkarībā no izvietojuma . Ekoloģija Soritoīdas mīt pārsvarā oligotrofos tropiskajos ūdeņos . Visas soritoīdas satur endosimbiotiskas aļģes , kas izskaidro šo foraminiferu lielos izmērus . Tās var būt sārtaļģes , zaļaļģes vai arī dinoflagelātas . Sistemātika Soritoīdu virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas : Virsdzimta : Soritoidea Ehrenberg Dzimta : Keramosphaeridae Brady , Dzimta : † Meandropsinidae Henson , Dzimta : † Milioliporidae Brönnimann & Zaninetti , Dzimta : Peneroplidae Schultze , Dzimta : † Siphonoferidae Senowbari-Daryan & Zaninetti , Dzimta : Soritidae Ehrenberg , ( † ) - izmirušu organismu grupa . Atsauces Foraminīferas