Benoni aizsardzība
Benoni aizsardzība  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: 1. d2-d4 Zg8-f6 2. c2-c4 c7-c5 3. d4-d5 .

To klasificē pie pusslēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodiem A43–A44 un A56–A79.

Vēsture 
Terminu "Ben-Oni" ieviesis vācu šahists A. Rainganums grāmatā "Ben-Oni, vai Aizsardzība pret gambīta gājieniem šahā" (1825). Pirmoreiz spēlēta partijās V. Ganšteins — T. Laza (Berlīne, 1841) un H. Stauntons — P. Sentamāns (mačs, 1843).

Stratēģiskā ideja 
Melnie labprātīgi atdod baltajiem telpas pārsvaru, cenšoties panākt aktīvu pretspēli, kombinējot flangu operācijas ar spiedienu uz balto centru.

Galvenie varianti

Klasiskais Benoni: 1.d4 c5 2. d5 e5 

Klasiskā Benoni variantā baltie atturas no gājiena c2-c4. No vienas puses balto rīcībā paliek diagonāle f1-a6 un punkts c4, bez tam tie var ar c2-c3 kontrolēt punktu d4. No otras puses, tas, ka uz c4 nav balto bandinieka, atvieglo melno cīņu par punktu b5, izdarot tādām pozīcijām raksturīgo uzrāvienu dāmas spārnā ar gājienu b7-b5.

Čehu Benoni: 1.d4 Zf6 2. c4 c5 3. d5 e5 

Par čehu Benoni šo atklātnes variantu nosaucis angļu meistars Viljams Hartstons savā grāmatā "Benoni" (1977). Dažreiz to sauc arī par Hromādkas Benoni, ar to uzsverot tieši šī čehu meistara nopelnus varianta papildināšanā ar jaunām idejām. Tā ir stabilāka, bet arī pasīvāka atklātnes sistēma par moderno Benoni. Pēc 4. Zc3 d6 5. e4, baltie izveidojuši centrā spēcīgu bandinieku ķīli, kuru melnie no savas puses bloķējuši. Turpinājumā melnie gatavo uzrāvienus b7-b5 un f7-f5, bet baltie savukārt b2-b4 un f2-f4 un spēlei ir izteikti manevrējošs raksturs.

Modernais Benoni: 1.d4 Zf6 2.c4 c5 3.d5 e6 4. Zc3 exd5 5. cxd5 d6

Modernais Benoni mūsdienās ir populārākais šīs atklātnes variants. Pirmais Moderno Benoni 1927. gada Ņujorkas turnīrā  izmēģinājis F. Māršals. Melnie, atstājot centru pusatvērtu, plāno laidni attīstīt uz g7, kombinējot to ar pretspēli dāmas spārnā. Baltie, nostiprinoties dāmas spārnā un centrā (a4, Zf3-d2-c4 utt.), cenšas piemērotā momentā izdarīt uzrāvienu centrā e4-e5.

Čūskas variants: 4.Zc3 exd5 5.cxd5 Ld6 

Melnie attīsta laidni uz d6 ar ideju to caur c7 pārvest uz a5. Šī variantu  1982. gadā izgudroja Rolfs Martens un deva tam nosaukumu — čūska, jo līkloču laidņa kustība atgādina šo rāpuli. Šo variantu bieži spēlējis Normunds Miezis.

Mūsdienu variants: 1.d4 Zf6 2.c4 c5 3.d5 d6 4. Zc3 g6 

Melnie, atturoties no uzrāviena e7-e6 un centra aizvēršanas ar e7-e5, cenšas ātrāk pabeigt attīstību.

Literatūra

Atsauces

Ārējās saites 
 Partijas, kurās spēlēts čehu Benoni.

Šaha atklātnes
Benoni aizsardzība ir šaha atklātne , kas sākas ar gājieniem : d2-d4 Zg8-f6 c2- c4 c7- c5 d4- d5 \ . To klasificē pie pusslēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodiem A43 – A44 un A56 – A79 . Vēsture Terminu " Ben-Oni " ieviesis vācu šahists A. Rainganums grāmatā " Ben-Oni , vai Aizsardzība pret gambīta gājieniem šahā " Pirmoreiz spēlēta partijās V. Ganšteins — T. Laza ( Berlīne , un H. Stauntons — P. Sentamāns ( mačs , Stratēģiskā ideja Melnie labprātīgi atdod baltajiem telpas pārsvaru , cenšoties panākt aktīvu pretspēli , kombinējot flangu operācijas ar spiedienu uz balto centru . Galvenie varianti Klasiskais Benoni : d4 c5 d5 e5 Klasiskā Benoni variantā baltie atturas no gājiena c2- c4. No vienas puses balto rīcībā paliek diagonāle f1-a6 un punkts c4 , bez tam tie var ar c2- c3 kontrolēt punktu d4. No otras puses , tas , ka uz c4 nav balto bandinieka , atvieglo melno cīņu par punktu b5, izdarot tādām pozīcijām raksturīgo uzrāvienu dāmas spārnā ar gājienu b7-b5. Čehu Benoni : d4 Zf6 c4 c5 d5 e5 Par čehu Benoni šo atklātnes variantu nosaucis angļu meistars Viljams Hartstons savā grāmatā " Benoni " Dažreiz to sauc arī par Hromādkas Benoni , ar to uzsverot tieši šī čehu meistara nopelnus varianta papildināšanā ar jaunām idejām . Tā ir stabilāka , bet arī pasīvāka atklātnes sistēma par moderno Benoni . Pēc Zc3 d6 e4 , baltie izveidojuši centrā spēcīgu bandinieku ķīli , kuru melnie no savas puses bloķējuši . Turpinājumā melnie gatavo uzrāvienus b7-b5 un f7- f5 , bet baltie savukārt b2-b4 un f2- f4 un spēlei ir izteikti manevrējošs raksturs . Modernais Benoni : d4 Zf6c4 c5d5 e6 Zc3 exd5 cxd5 d6 Modernais Benoni mūsdienās ir populārākais šīs atklātnes variants . Pirmais Moderno Benoni gada Ņujorkas turnīrā izmēģinājis F. Māršals . Melnie , atstājot centru pusatvērtu , plāno laidni attīstīt uz g7, kombinējot to ar pretspēli dāmas spārnā . Baltie , nostiprinoties dāmas spārnā un centrā ( a4 , Zf3-d2 -c4 utt. ) , cenšas piemērotā momentā izdarīt uzrāvienu centrā e4- e5 . Čūskas variants : Zc3 exd5cxd5 Ld6 Melnie attīsta laidni uz d6 ar ideju to caur c7 pārvest uz a5 . Šī variantu gadā izgudroja Rolfs Martens un deva tam nosaukumu — čūska , jo līkloču laidņa kustība atgādina šo rāpuli . Šo variantu bieži spēlējis Normunds Miezis . Mūsdienu variants : d4 Zf6c4 c5d5 d6 Zc3 g6 Melnie , atturoties no uzrāviena e7-e6 un centra aizvēršanas ar e7-e5 , cenšas ātrāk pabeigt attīstību . Literatūra Atsauces Ārējās saites Partijas , kurās spēlēts čehu Benoni . Šaha atklātnes