Lotars Šēlers
Lotars Hanss Šēlers (;  — 1945. gada septembris) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis. Bijis 3. un 4. Saeimas deputāts, pārstāvējis Vācbaltiešu reformu partiju. No 1932. līdz 1934. gadam bija partijas vadītājs.

Biogrāfija 
Lotars Šēlers piedzima  (pēc vecā stila — ) Viljandi jurista Roberta Karla Alberta Šēlera un Frīderīkes Johannas ģimenē. No 1900. līdz 1904. gadam studējis jurisprudenci Tartu Universitātē, pēc tam turpat gadu studēja botāniku.

1916. gada novembrī apprecējās ar Mariju Unterbergeri. Kā Vācbaltu reformu partijas pārstāvis kandidēja Vācbaltu partiju padomes sarakstā 3. Saeimas vēlēšanās 1928. gadā, pēc tam ievēlēts arī 4. Saeimā. Parlamentā strādāja no 1928. līdz 1934. gadam. 1932. gadā kļuva par Vācbaltu reformu partijas vadītāju, amatā bija līdz partijas likvidēšanai 1934. gadā Ulmaņa apvērsuma rezultātā.

No 1939. līdz 1941. gadam strādājis Rīgā akciju sabiedrībā UTAG, kas nodarbojās ar uz Vāciju izceļojušo vācbaltiešu īpašumu pārvaldīšanu, vēlāk devies uz Vāciju. No 1941. līdz 1943. gadam norīkots darbam Berlīnē, pēc tam bijis Pozenes "Latviešu departamenta" vadītājs. No 1944. gada brīvprātīgi pieteicies darbā Austrumu sienas (Oderas-Vartas līnijas, ) nostiprināšanā.

Miris padomju gūstekņu nometnē Brombergā (šobrīd Bidgošča Polijā) 1945. gada septembrī.

Atsauces

Ārējās saites 

1881. gadā dzimušie
1945. gadā mirušie
Vācbaltieši
Vācbaltu reformu partijas politiķi
3. Saeimas deputāti
4. Saeimas deputāti
Latvijas juristi
Tartu Universitātes absolventi
Lotars Hanss Šēlers ( ; — gada septembris ) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas jurists un politiķis . Bijis un Saeimas deputāts , pārstāvējis Vācbaltiešu reformu partiju . No līdz gadam bija partijas vadītājs . Biogrāfija Lotars Šēlers piedzima ( pēc vecā stila — ) Viljandi jurista Roberta Karla Alberta Šēlera un Frīderīkes Johannas ģimenē . No līdz gadam studējis jurisprudenci Tartu Universitātē , pēc tam turpat gadu studēja botāniku . 1916. gada novembrī apprecējās ar Mariju Unterbergeri . Kā Vācbaltu reformu partijas pārstāvis kandidēja Vācbaltu partiju padomes sarakstā Saeimas vēlēšanās gadā , pēc tam ievēlēts arī Saeimā . Parlamentā strādāja no līdz gadam . gadā kļuva par Vācbaltu reformu partijas vadītāju , amatā bija līdz partijas likvidēšanai gadā Ulmaņa apvērsuma rezultātā . No līdz gadam strādājis Rīgā akciju sabiedrībā UTAG , kas nodarbojās ar uz Vāciju izceļojušo vācbaltiešu īpašumu pārvaldīšanu , vēlāk devies uz Vāciju . No līdz gadam norīkots darbam Berlīnē , pēc tam bijis Pozenes " Latviešu departamenta " vadītājs . No gada brīvprātīgi pieteicies darbā Austrumu sienas ( Oderas-Vartas līnijas , ) nostiprināšanā . Miris padomju gūstekņu nometnē Brombergā ( šobrīd Bidgošča Polijā ) gada septembrī . Atsauces Ārējās saites 1881. gadā dzimušie 1945. gadā mirušie Vācbaltieši Vācbaltu reformu partijas politiķi 3. Saeimas deputāti 4. Saeimas deputāti Latvijas juristi Tartu Universitātes absolventi