Bruņutis
Bruņutis (Coccoidea) ir augutu apakškārtas virsdzimta ar apmēram 3000 zināmām sugām. Visi virsdzimtas pārstāvji barojas ar augu sulām, tāpēc tiek uzskatīti par kaitēkļiem. Kultūraugiem kaitē daudzas bruņutu sugas: komatveida bruņuts (Lepidosaphes ulmi), grimoņu bruņuts (Parthenolecanium corni), vītolu-kārklu bruņuts (Chionaspis salicis), mīkstā augumāju bruņuts (Coccus hesperidum) u.c. Tajā pat laikā bruņutīm no seniem laikiem bija svarīga saimnieciska nozīme, jo no tām ieguva spilgti sarkano krāsvielu — karmīnu.

Apraksts 
Bruņutis ir 0,5-7 mm gari kukaiņi. Tām ir spilgti izteikts dzimuma dimorfisms. Mātītes tiktāl piemērojušās parazītiskam dzīvesveidam, ka vairs neatgādina kukaiņus, bet izaugumus uz augiem. To ķermeni klāj plāns hitīna apvalks un dažāda veida un blīvuma vaska atdalījumu bruņas jeb vairogs. Kukaiņiem raksturīgais ķermeņa posmojums saglabājies tikai arhaiskākajiem šīs grupas pārstāvjiem un tēviņiem. Tēviņiem ir labi attīstīti taustekļi, spārni, kājas, acis, bet barošanās orgāni pieaugušā stāvoklī ir pilnīgi reducējušies. Tēviņi ir reti sastopami.

Vairošanās 
Bruņutis vairojas partenoģenētiski. Mātītes zem bruņas dēj neapaugļotas olas vai dzemdē dzīvus kāpurus. Pārvietoties spēj tikai pirmās, retāk otrās stadijas kāpuri. Latvijā uz kokiem parazitējošām bruņutīm gadā attīstās viena paaudze, ievazātajām siltumnīcu sugām (>15 sugas) 3—4 paaudzes. Uz kokiem un krūmiem bruņutis ziemo olu stadijā zem nedzīvās mātītes bruņas, vai arī kā otrās stadijas kāpuri mizu plaisās.

Barošanās, kaitīgums un apkarošana 
Bruņutu tēviņi un kāpuri sūc sulu no augu virszemes daļām, dažas siltumnīcu sugas arī no saknēm. Bruņutīm ir polifāgas, oligofāgas un monofāgas sugas. Latvijā konstatētas ap 60 sugām. Dārzos, apstādījumos un siltumnīcās biežāk sastopamas ir grimoņu, komatveida, mīkstā augumāju, pūkainā un vītolu bruņuts. Bruņutu apsēstie augi nīkuļo, zaudē dabisko krāsu un iet bojā. Bruņutis ir arī augu vīrusu slimību pārnēsātājas. Tās apkaro ar pieskares insekcīdiem, kā arī gāzējot.

Sistemātika 

 "Archaeococcoids"
 Callipappidae
 Coelostomidiidae
 Kuwanniidae
 Margarodidae
 Matsucoccidae
 Monophlebidae
 Ortheziidae
 Phenacoleachiidae
 Pityococcidae
 Putoidae
 Steingeliidae
 Stigmacoccidae
 Xylococcidae
 "Neococcoids"
 Aclerdidae
 Asterolecaniidae
 Beesoniidae
 Carayonemidae
 Cerococcidae
 Coccidae
 Conchaspididae
 Dactylopiidae
 Diaspididae
 Eriococcidae
 Halimococcidae
 Kermesidae
 Kerriidae
 Lecanodiaspididae
 Micrococcidae
 Phoenicococcidae
 Pseudococcidae
 Stictococcidae

Atsauces

Ārējās saites 

Augutis
Bruņutis ( Coccoidea ) ir augutu apakškārtas virsdzimta ar apmēramzināmām sugām . Visi virsdzimtas pārstāvji barojas ar augu sulām , tāpēc tiek uzskatīti par kaitēkļiem . Kultūraugiem kaitē daudzas bruņutu sugas : komatveida bruņuts ( Lepidosaphes ulmi ) , grimoņu bruņuts ( Parthenolecanium corni ) , vītolu -kārklu bruņuts ( Chionaspis salicis ) , mīkstā augumāju bruņuts ( Coccus hesperidum ) u.c. Tajā pat laikā bruņutīm no seniem laikiem bija svarīga saimnieciska nozīme , jo no tām ieguva spilgti sarkano krāsvielu — karmīnu . Apraksts Bruņutis ir5 -7 mm gari kukaiņi . Tām ir spilgti izteikts dzimuma dimorfisms . Mātītes tiktāl piemērojušās parazītiskam dzīvesveidam , ka vairs neatgādina kukaiņus , bet izaugumus uz augiem . To ķermeni klāj plāns hitīna apvalks un dažāda veida un blīvuma vaska atdalījumu bruņas jeb vairogs . Kukaiņiem raksturīgais ķermeņa posmojums saglabājies tikai arhaiskākajiem šīs grupas pārstāvjiem un tēviņiem . Tēviņiem ir labi attīstīti taustekļi , spārni , kājas , acis , bet barošanās orgāni pieaugušā stāvoklī ir pilnīgi reducējušies . Tēviņi ir reti sastopami . Vairošanās Bruņutis vairojas partenoģenētiski . Mātītes zem bruņas dēj neapaugļotas olas vai dzemdē dzīvus kāpurus . Pārvietoties spēj tikai pirmās , retāk otrās stadijas kāpuri . Latvijā uz kokiem parazitējošām bruņutīm gadā attīstās viena paaudze , ievazātajām siltumnīcu sugām ( >15 sugas ) 4 paaudzes . Uz kokiem un krūmiem bruņutis ziemo olu stadijā zem nedzīvās mātītes bruņas , vai arī kā otrās stadijas kāpuri mizu plaisās . Barošanās , kaitīgums un apkarošana Bruņutu tēviņi un kāpuri sūc sulu no augu virszemes daļām , dažas siltumnīcu sugas arī no saknēm . Bruņutīm ir polifāgas , oligofāgas un monofāgas sugas . Latvijā konstatētas apsugām . Dārzos , apstādījumos un siltumnīcās biežāk sastopamas ir grimoņu , komatveida , mīkstā augumāju , pūkainā un vītolu bruņuts . Bruņutu apsēstie augi nīkuļo , zaudē dabisko krāsu un iet bojā . Bruņutis ir arī augu vīrusu slimību pārnēsātājas . Tās apkaro ar pieskares insekcīdiem , kā arī gāzējot . Sistemātika " Archaeococcoids " Callipappidae Coelostomidiidae Kuwanniidae Margarodidae Matsucoccidae Monophlebidae Ortheziidae Phenacoleachiidae Pityococcidae Putoidae Steingeliidae Stigmacoccidae Xylococcidae " Neococcoids " Aclerdidae Asterolecaniidae Beesoniidae Carayonemidae Cerococcidae Coccidae Conchaspididae Dactylopiidae Diaspididae Eriococcidae Halimococcidae Kermesidae Kerriidae Lecanodiaspididae Micrococcidae Phoenicococcidae Pseudococcidae Stictococcidae Atsauces Ārējās saites Augutis