Ziemeļu madara
Ziemeļu madara (Galium boreale) ir mainīga izskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī. Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļpolam tuvos apvidos, tostarp, Latvijā, pļavās, atmatās, ceļmalās un skrajos mežos.

Morfoloģija 
Ziemeļu madara ir daudzgadīgs, 20-50 cm augsts lakstaugs ar stāvu, stīvu, četršķautņainu, zarainu stublāju, kurš dažreiz ir klāts ar īsiem matiņiem. Stublājs pie pamata ir mazliet pacils un tam mēdz būt neziedoši zari.

Lapām ir 3 dzīslas un tās ir izvietotas neīstos mieturos pa 4. Pēc formas tās ir lancetiskas, 2—4 cm garas un 0,3—0,8 cm platas, raupjas, tās ir visplatākās lapu apakšdaļā. Lapas apakšpusē uz dzīslām var būt sīki dzelonīši.

Ziedi ir izvietoti blīvās, skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Vainags ir balts un četrdaļīgs.

Auglis ir riekstiņš skaldauglī, kas ir blīvi klāts ar atliektiem, cietiem matiņiem. Zied no jūlija līdz septembrim.

Atsauces

Ārējās saites 

Madaras
Rubiju dzimta
Genciānu rinda
Latvijas flora
Ziemeļu madara ( Galium boreale ) ir mainīga izskata augu suga rubiju dzimtas madaru ģintī . Savvaļā tā ir plaši sastopama Ziemeļpolam tuvos apvidos , tostarp , Latvijā , pļavās , atmatās , ceļmalās un skrajos mežos . Morfoloģija Ziemeļu madara ir daudzgadīgs , cm augsts lakstaugs ar stāvu , stīvu , četršķautņainu , zarainu stublāju , kurš dažreiz ir klāts ar īsiem matiņiem . Stublājs pie pamata ir mazliet pacils un tam mēdz būt neziedoši zari . Lapām irdzīslas un tās ir izvietotas neīstos mieturos pa Pēc formas tās ir lancetiskas,4 cm garas un3—0,8 cm platas , raupjas , tās ir visplatākās lapu apakšdaļā . Lapas apakšpusē uz dzīslām var būt sīki dzelonīši . Ziedi ir izvietoti blīvās , skarveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā . Vainags ir balts un četrdaļīgs . Auglis ir riekstiņš skaldauglī , kas ir blīvi klāts ar atliektiem , cietiem matiņiem . Zied no jūlija līdz septembrim . Atsauces Ārējās saites Madaras Rubiju dzimta Genciānu rinda Latvijas flora