Francijas vēsturiskās provinces
Par Francijas vēsturiskajām provincēm dēvē provinces (franču: province, atsevišķu teritoriju statuss bija duché — 'hercogiste' vai comté — 'grāfiste'), kurās Francijas Karaliste tika iedalīta līdz Lielajai Franču revolūcijai. Pēc revolūcijas provinces tika aizstātas ar departamentiem, lai iedzīvotāju lojalitāti iegūtu centralizētā vara Parīzē un lai iedzīvotāju lojalitāti zaudētu vietējie feodālie apgabali. Daļai mūsdienu Francijas reģionu nosaukumi ir tādi paši kā to vietā pastāvējušajām vēsturiskajām provincēm. Francijā provinces tika radītas, pamatojoties uz droit coutumier, paražu tiesībām, un tajās darbojās to teritorijām raksturīgi likumi.

Francijas vēsturisko provinču saraksts 

Francijas vēsturiskās provinces (iekavās norādīta provinces galvaspilsēta):

 Ildefransa (Parīze)
 Berī (Burža)
 Orleanē (Orleāna)
 Normandija (Ruāna)
 Langedoka (Tulūza)
 Lionē (Liona)
 Dofinē (Grenoble)
 Šampaņa (Truā)
 Onī (Larošela)
 Sentonža (Senta)
 Puatū (Puatjē)
 Gijēna un Gaskoņa (Bordo)
 Burgundija (Dižona)
 Pikardija (Amjēna)
 Anžū (Anžē)
 Provansa (Ēksanprovansa)
 Angumuā (Angulēma)
 Burbonē (Mulēna)
 Marša (Gerē)
 Bretaņa (Renna)
 Meina (Lemāna)
 Turēna (Tūra)
 Limuzēna (Limoža)
 Fuā (Fuā)
 Overņa (Klermonferāna)
 Bearna (Po)
 Elzasa (Strasbūra)
 Artuā (Arrasa)
 Rusiljona (Perpiņāna)
 Flandrija un Eno (Lille)
 Franškontē (Bezansona)
 Lorēna un Baruā (Nansī), Trīs bīskapijas
 Korsika (Ažaksjo)
 Nivernē (Nevēra).

Piezīme: pašā Francijas Karalistē nebija oficiāla tās provinču saraksta.

Skatīt arī 

 Francijas vēsture
 Anglijas vēsturiskās grāfistes

Atsauces 

Francijas vēsture
Francijas vēsturiskie reģioni
Par Francijas vēsturiskajām provincēm dēvē provinces ( franču : province , atsevišķu teritoriju statuss bija duché — ' hercogiste ' vai comté — ' grāfiste ' ) , kurās Francijas Karaliste tika iedalīta līdz Lielajai Franču revolūcijai . Pēc revolūcijas provinces tika aizstātas ar departamentiem , lai iedzīvotāju lojalitāti iegūtu centralizētā vara Parīzē un lai iedzīvotāju lojalitāti zaudētu vietējie feodālie apgabali . Daļai mūsdienu Francijas reģionu nosaukumi ir tādi paši kā to vietā pastāvējušajām vēsturiskajām provincēm . Francijā provinces tika radītas , pamatojoties uz droit coutumier , paražu tiesībām , un tajās darbojās to teritorijām raksturīgi likumi . Francijas vēsturisko provinču saraksts Francijas vēsturiskās provinces ( iekavās norādīta provinces galvaspilsēta ) : Ildefransa ( Parīze ) Berī ( Burža ) Orleanē ( Orleāna ) Normandija ( Ruāna ) Langedoka ( Tulūza ) Lionē ( Liona ) Dofinē ( Grenoble ) Šampaņa ( Truā ) Onī ( Larošela ) Sentonža ( Senta ) Puatū ( Puatjē ) Gijēna un Gaskoņa ( Bordo ) Burgundija ( Dižona ) Pikardija ( Amjēna ) Anžū ( Anžē ) Provansa ( Ēksanprovansa ) Angumuā ( Angulēma ) Burbonē ( Mulēna ) Marša ( Gerē ) Bretaņa ( Renna ) Meina ( Lemāna ) Turēna ( Tūra ) Limuzēna ( Limoža ) Fuā ( Fuā ) Overņa ( Klermonferāna ) Bearna ( Po ) Elzasa ( Strasbūra ) Artuā ( Arrasa ) Rusiljona ( Perpiņāna ) Flandrija un Eno ( Lille ) Franškontē ( Bezansona ) Lorēna un Baruā ( Nansī ) , Trīs bīskapijas Korsika ( Ažaksjo ) Nivernē ( Nevēra ) . Piezīme : pašā Francijas Karalistē nebija oficiāla tās provinču saraksta . Skatīt arī Francijas vēsture Anglijas vēsturiskās grāfistes Atsauces Francijas vēsture Francijas vēsturiskie reģioni