Santainesa
Santainesa () ir neapdzīvota Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos. Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Magaljanesas provinces Puntaarenasas komūnā. Santainesa ir arhipelāga trešā lielākā sala.

Ģeogrāfija 
Sala uzvietojusies Ugunszemes arhipelāga rietumos. Magelāna šaurums ziemeļaustrumos to atdala no Rjesko salas un kontinenta Bransvikas pussalas, Avras šaurums ziemeļrietumos — no Desolasjonas salas, bet Barbaras šaurums dienvidaustrumos — no Klerensa salas. Sala kalnaina, augstākais punkts  vjl. Krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu; Lai arī sala ir tikai  gara un  plata, krasta līnijas garums ir . Piekrastē daudz mazāku saliņu, lielākās no kurām ir Raisa Trevora, Evijas, Nunjesa un Peraltas salas. Salā valda vēss piejūras klimats, biežs lietus un stiprs rietumu vējš. Salas austrumu daļas vidieni aizņem Lielais Ventiskjero ledājs. Sala ietilpst Kaveskaru  nacionālā parka teritorijā.

Vēsture 
Salu kopš 6000 gadu tālas senatnes līdz pat 20. gadsimta vidum apdzīvoja kaveskaru indiāņi. 1579. gadā to apmeklēja Sarmjento de Gamboa un nodēvēja par godu Svētajai Inesei. 1828.—1930. gadā salas krastus pētīja britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā.

Atsauces

Ārējās saites 

Ugunszeme
Čīles salas
Santainesa ( ) ir neapdzīvota Čīlei piederoša sala Ugunszemes arhipelāgā Dienvidamerikas pašos dienvidos . Administratīvi ietilpst Magaljanesas reģiona Magaljanesas provinces Puntaarenasas komūnā . Santainesa ir arhipelāga trešā lielākā sala . Ģeogrāfija Sala uzvietojusies Ugunszemes arhipelāga rietumos . Magelāna šaurums ziemeļaustrumos to atdala no Rjesko salas un kontinenta Bransvikas pussalas , Avras šaurums ziemeļrietumos — no Desolasjonas salas , bet Barbaras šaurums dienvidaustrumos — no Klerensa salas . Sala kalnaina , augstākais punkts vjl . Krasti stipri izroboti , daudz līču un pussalu ; Lai arī sala ir tikai gara un plata , krasta līnijas garums ir \ . Piekrastē daudz mazāku saliņu , lielākās no kurām ir Raisa Trevora , Evijas , Nunjesa un Peraltas salas . Salā valda vēss piejūras klimats , biežs lietus un stiprs rietumu vējš . Salas austrumu daļas vidieni aizņem Lielais Ventiskjero ledājs . Sala ietilpst Kaveskaru nacionālā parka teritorijā . Vēsture Salu kopšgadu tālas senatnes līdz pat gadsimta vidum apdzīvoja kaveskaru indiāņi . gadā to apmeklēja Sarmjento de Gamboa un nodēvēja par godu Svētajai Inesei . —1930. gadā salas krastus pētīja britu ekspedīcija Filipa Pārkera Kinga vadībā . Atsauces Ārējās saites Ugunszeme Čīles salas