Jūrasgrundulis
Jūrasgrundulis (Pomatoschistus microps) ir viena no jūrasgrunduļu dzimtas (Gobiidae) zivju sugām. Sastopams Atlantijas okeāna austrumu piekrastēs.

Izplatība 
Atlantijas okeāna piekrastēs sastopams no Mauritānijas un Marokas gar Portugāles un Spānijas krastiem līdz Tronheimfjordam Norvēģijā, Baltijas jūru un Vidusjūras rietumdaļu ieskaitot. Mājo arī Kanāriju salu piekrastēs.

Baltijas jūrā un Latvijā 
Baltijas jūrā jūrasgrundulis masveidīgi izplatīts rietumu un centrālās daļas piekrastēs. Virzienā uz austrumiem sastopams līdz Helsinkiem un Botnijas līcim.

Izskats 
Jūrasgrundulis ir maza, ieapaļas formas zivtiņa ar garu astes stumbru. Ķermeņa garums var sasniegt 9 cm, parasti 2—3,5 cm. Galva nedaudz saplacināta no augšas. Lūpas biezas, acis vairāk laterālas, izvirzītas uz āru. Ķermenis ar zvīņām klāts tikai, sākot ar pirmo muguras spuru. Zvīņas sīkas, ktenoīdas. Sānu līnijā 39—52 zvīņas. Uz muguras divas spuras, kas atrodas relatīvi tuvu viena otrai. Pirmā spura ar 6—8 mīkstiem stariem, otrā spura ar 8—11 mīkstiem, sazarotiem stariem. Anālā spura ar vienu asu staru un 7—10 mīkstiem stariem. Vēdera spuras saaugušas kopā, veidojot piltuvveida piesūcekni, priekšējā membrāna ir ar gludu aizmugurējo malu. Astes spura noapaļota.  

Ķermenis gaišs, no pelēka līdz dzeltenīgi brūnam, uz tā rūsgani plankumi un tīklveida zīmējums, pie krūšu spuras pamatnes leņķveida zīmējums. Tēviņiem uz ķermeņa ir arī 10—15 tumšākas šķērssvītras un uz pirmās muguras spuras iespējams tumšs plankums. Nārsta laikā tēviņš kļūst tumšāks un spuras krāsainākas.

Īpašības 
Jūrasgrundulis ir jūras piekrastes iemītnieks, neizvairās no stipri atsāļotiem rajoniem un sastopams arī upju ietekās. Veido barus, uzturas virs smilšainas vai dūņainas grunts līdz 50 m dziļumā. Mēdz ierakties smiltīs, tādējādi izdzīvo pie ļoti zema ūdens līmeņa un izvairās no ienaidniekiem.

Barība 
Jūrasgrundulis barojas ar zooplanktonu, nelieliem vēžveidīgajiem (piemēram, sānpeldvēžiem), tārpiem un kukaiņu kāpuriem.

Vairošanās 
Dzimumgatavību jūrasgrundulis sasniedz 7 mēnešu līdz viena gada vecumā. Atkarībā no izplatības areāla nārsto no februāra līdz septembrim, kad ūdens temperatūra ir virs 15 °C. Nārsts parasti noris vēlāk nekā mazajam jūrasgrundulim un arī seklākās vietās, dziļumā līdz 1 m. Tēviņš nārsta laikā kļūst teritoriāls un agresīvi apsargā izvēlēto nārsta vietu. Mātītes auglība 600—3400 ikru. Tos nērš vairākās porcijās zem tukšām gliemeņu (galvenokārt lielo smilšgliemeņu) čaulām. Tēviņš pēc tam tos apsargā, līdz izšķiļas āpkuri, apmēram 9 dienas. Ikri ir bentiski un lipīgi. Mazuļi vasaras beigās migrē uz saldūdens tilpēm baroties. Jūrasgrundulis dzīvo 1—2 gadus.

Atsauces

Ārējās saites 
IUCN: Common Goby
MarLIN: Common goby (Pomatoschistus microps)

Eiropas jūrasgrunduļi
Latvijas zivis
Eiropas zivis
Āfrikas zivis
Baltijas jūras fauna
Vidusjūras fauna
Atlantijas okeāna fauna
Jūrasgrundulis ( Pomatoschistus microps ) ir viena no jūrasgrunduļu dzimtas ( Gobiidae ) zivju sugām . Sastopams Atlantijas okeāna austrumu piekrastēs . Izplatība Atlantijas okeāna piekrastēs sastopams no Mauritānijas un Marokas gar Portugāles un Spānijas krastiem līdz Tronheimfjordam Norvēģijā , Baltijas jūru un Vidusjūras rietumdaļu ieskaitot . Mājo arī Kanāriju salu piekrastēs . Baltijas jūrā un Latvijā Baltijas jūrā jūrasgrundulis masveidīgi izplatīts rietumu un centrālās daļas piekrastēs . Virzienā uz austrumiem sastopams līdz Helsinkiem un Botnijas līcim . Izskats Jūrasgrundulis ir maza , ieapaļas formas zivtiņa ar garu astes stumbru . Ķermeņa garums var sasniegtcm , parasti3,5 cm . Galva nedaudz saplacināta no augšas . Lūpas biezas , acis vairāk laterālas , izvirzītas uz āru . Ķermenis ar zvīņām klāts tikai , sākot ar pirmo muguras spuru . Zvīņas sīkas , ktenoīdas . Sānu līnijā52 zvīņas . Uz muguras divas spuras , kas atrodas relatīvi tuvu viena otrai . Pirmā spura ar8 mīkstiem stariem , otrā spura ar11 mīkstiem , sazarotiem stariem . Anālā spura ar vienu asu staru un10 mīkstiem stariem . Vēdera spuras saaugušas kopā , veidojot piltuvveida piesūcekni , priekšējā membrāna ir ar gludu aizmugurējo malu . Astes spura noapaļota . Ķermenis gaišs , no pelēka līdz dzeltenīgi brūnam , uz tā rūsgani plankumi un tīklveida zīmējums , pie krūšu spuras pamatnes leņķveida zīmējums . Tēviņiem uz ķermeņa ir arī15 tumšākas šķērssvītras un uz pirmās muguras spuras iespējams tumšs plankums . Nārsta laikā tēviņš kļūst tumšāks un spuras krāsainākas . Īpašības Jūrasgrundulis ir jūras piekrastes iemītnieks , neizvairās no stipri atsāļotiem rajoniem un sastopams arī upju ietekās . Veido barus , uzturas virs smilšainas vai dūņainas grunts līdzm dziļumā . Mēdz ierakties smiltīs , tādējādi izdzīvo pie ļoti zema ūdens līmeņa un izvairās no ienaidniekiem . Barība Jūrasgrundulis barojas ar zooplanktonu , nelieliem vēžveidīgajiem ( piemēram , sānpeldvēžiem ) , tārpiem un kukaiņu kāpuriem . Vairošanās Dzimumgatavību jūrasgrundulis sasniedzmēnešu līdz viena gada vecumā . Atkarībā no izplatības areāla nārsto no februāra līdz septembrim , kad ūdens temperatūra ir virs ° C . Nārsts parasti noris vēlāk nekā mazajam jūrasgrundulim un arī seklākās vietās , dziļumā līdzm . Tēviņš nārsta laikā kļūst teritoriāls un agresīvi apsargā izvēlēto nārsta vietu . Mātītes auglība3400 ikru . Tos nērš vairākās porcijās zem tukšām gliemeņu ( galvenokārt lielo smilšgliemeņu ) čaulām . Tēviņš pēc tam tos apsargā , līdz izšķiļas āpkuri , apmēramdienas . Ikri ir bentiski un lipīgi . Mazuļi vasaras beigās migrē uz saldūdens tilpēm baroties . Jūrasgrundulis dzīvo2 gadus . Atsauces Ārējās saites IUCN : Common Goby MarLIN : Common goby ( Pomatoschistus microps ) Eiropas jūrasgrunduļi Latvijas zivis Eiropas zivis Āfrikas zivis Baltijas jūras fauna Vidusjūras fauna Atlantijas okeāna fauna