Sūreņu dzimta
Sūreņu dzimta () ir neļķu rindas augu dzimta, kurā ietilpst galvenokārt lakstaugi. Pasaulē zināmas ap 1100 sugu, kuras ir sastopamas gandrīz visur pasaulē, taču ir visizplatītākās ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā. Latvijā ir konstatētas ap 45 sugu, no tām apmēram 20 ir reti, vienu vai dažas reizes konstatēti ievazāti (adventīvi) augi vai dārzbēgļi. Vairākums Latvijā pastāvīgi sastopamo savvaļas floras sugu ir diezgan biežas sausās nezālienēs, dažādās pļavās un ūdens piekrastē.

Vairākas sugas tiek kultivētas kā dekoratīvie augi. Dažas Triplaris sugas nodrošina zāģmateriālus un malku. Floridā no Coccoloba uvifera augļiem tiek gatavots un tiek komerciāli pārdots ievārījums. Divu griķu (Fagopyrum) sugu sēklas tiek ēstas kā graudaugi vai tos izmanto miltu pagatavošanai. Rabarberi (Rheum rhabarbarum un tā hibrīdi) ir pārtikas produkts. Pļavas skābenes (Rumex acetosa) lapas ēd salātos vai kā lapu dārzeni.

Tajā pašā laikā sūreņu dzimtā ir sastopamas dažas no visizplatītākajām nezālēm (invazīvajām sugām), piemēram, japānas dižsūrene.

Apraksts 
Lielākā daļa šīs dzimtas augu ir daudzgadīgi lakstaugi, taču ir sastopami arī koki, krūmi un vīteņaugi. 

Dzimtas pārstāvjiem raksturīgas veselas, pamīšus izvietotas lapas. Pie lapu pamata, saaugot pielapēm, veidojas turzīte. Ziedi parasti ir divdzimumu, tie parasti ir ķekarveida, skarveida vai vārpveida ziedkopā. Apziednis ir vienkāršs, apziedņa lapas ir vienā vai divos gredzenos, to skaits 5 vai 6. Auglis ir riekstiņš.

Ģintis 
Kopš 2019. gada marta sūreņu dzimtā ir atzītas 56 ģintis:

 Acanthoscyphus Small
 Afrobrunnichia Hutch. & Dalziel
 Antigonon Endl.
 Aristocapsa Reveal & Hardham
 Atraphaxis L.
 Bactria Yurtseva & Mavrodiev
 Bistorta (L.) Scop.
 Brunnichia Banks ex Gaertn.
 Calligonum L.
 Centrostegia A.Gray
 Chorizanthe R.Br. ex Benth.
 Coccoloba P.Browne
 Dedeckera Reveal & J.T.Howell
 Dodecahema Reveal & C.B.Hardham
 Duma T.M.Schust.
 Enneatypus Herzog
 Eriogonum Michx.
 Eskemukerjea Malick & Sengupta
 Fagopyrum Mill. (griķi),
 Fallopia Adans. (vējgriķi),
 Gilmania Coville
 Goodmania Reveal & Ertter
 Gymnopodium Rolfe
 Harfordia Greene & Parry
 Harpagocarpus Hutch. & Dandy
 Hollisteria S.Watson
 Johanneshowellia Reveal
 Knorringia (Czukav.) Tzvelev
 Koenigia L.
 Lastarriaea Remy
 Leptogonum Benth.
 Magoniella Adr.Sanchez
 Mucronea Benth.
 Muehlenbeckia Meisn.
 Nemacaulis Nutt.
 Neomillspaughia S.F.Blake
 Oxygonum Burch.
 Oxyria Hill
 Oxytheca Nutt.
 Persicaria Mill.
 Peutalis Raf.
 Podopterus Bonpl.
 Polygonum L. (sūrenes),
 Pteropyrum Jaub. & Spach
 Pterostegia Fisch. & C.A.Mey.
 Pteroxygonum Dammer & Diels
 Reynoutria Houtt. (dižsūrenes)),
 Rheum L.
 Rumex L. (skābenes),
 Ruprechtia C.A.Mey.
 Salta Adr.Sanchez
 Sidotheca Reveal
 Stenogonum Nutt.
 Symmeria Benth.
 Systenotheca Reveal & Hardham
 Triplaris Loefl.

Galerija

Atsauces 

Sūreņu dzimta
Neļķu rinda
Sūreņu dzimta ( ) ir neļķu rindas augu dzimta , kurā ietilpst galvenokārt lakstaugi . Pasaulē zināmas apsugu , kuras ir sastopamas gandrīz visur pasaulē , taču ir visizplatītākās ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā . Latvijā ir konstatētas apsugu , no tām apmēramir reti , vienu vai dažas reizes konstatēti ievazāti ( adventīvi ) augi vai dārzbēgļi . Vairākums Latvijā pastāvīgi sastopamo savvaļas floras sugu ir diezgan biežas sausās nezālienēs , dažādās pļavās un ūdens piekrastē . Vairākas sugas tiek kultivētas kā dekoratīvie augi . Dažas Triplaris sugas nodrošina zāģmateriālus un malku . Floridā no Coccoloba uvifera augļiem tiek gatavots un tiek komerciāli pārdots ievārījums . Divu griķu ( Fagopyrum ) sugu sēklas tiek ēstas kā graudaugi vai tos izmanto miltu pagatavošanai . Rabarberi ( Rheum rhabarbarum un tā hibrīdi ) ir pārtikas produkts . Pļavas skābenes ( Rumex acetosa ) lapas ēd salātos vai kā lapu dārzeni . Tajā pašā laikā sūreņu dzimtā ir sastopamas dažas no visizplatītākajām nezālēm ( invazīvajām sugām ) , piemēram , japānas dižsūrene . Apraksts Lielākā daļa šīs dzimtas augu ir daudzgadīgi lakstaugi , taču ir sastopami arī koki , krūmi un vīteņaugi . Dzimtas pārstāvjiem raksturīgas veselas , pamīšus izvietotas lapas . Pie lapu pamata , saaugot pielapēm , veidojas turzīte . Ziedi parasti ir divdzimumu , tie parasti ir ķekarveida , skarveida vai vārpveida ziedkopā . Apziednis ir vienkāršs , apziedņa lapas ir vienā vai divos gredzenos , to skaitsvai Auglis ir riekstiņš . Ģintis Kopš gada marta sūreņu dzimtā ir atzītasģintis : Acanthoscyphus Small Afrobrunnichia Hutch . & Dalziel Antigonon Endl . Aristocapsa Reveal & Hardham Atraphaxis L. Bactria Yurtseva & Mavrodiev Bistorta ( L . ) Scop . Brunnichia Banks ex Gaertn . Calligonum L. Centrostegia A.Gray Chorizanthe R.Br . ex Benth . Coccoloba P.Browne Dedeckera Reveal & J.T.Howell Dodecahema Reveal & C.B.Hardham Duma T.M.Schust . Enneatypus Herzog Eriogonum Michx . Eskemukerjea Malick & Sengupta Fagopyrum Mill. ( griķi ) , Fallopia Adans . ( vējgriķi ) , Gilmania Coville Goodmania Reveal & Ertter Gymnopodium Rolfe Harfordia Greene & Parry Harpagocarpus Hutch . & Dandy Hollisteria S.Watson Johanneshowellia Reveal Knorringia ( Czukav . ) Tzvelev Koenigia L. Lastarriaea Remy Leptogonum Benth . Magoniella Adr.Sanchez Mucronea Benth . Muehlenbeckia Meisn . Nemacaulis Nutt . Neomillspaughia S.F.Blake Oxygonum Burch . Oxyria Hill Oxytheca Nutt . Persicaria Mill . Peutalis Raf . Podopterus Bonpl . Polygonum L. ( sūrenes ) , Pteropyrum Jaub . & Spach Pterostegia Fisch. & C.A.Mey . Pteroxygonum Dammer & Diels Reynoutria Houtt . ( dižsūrenes ) ) , Rheum L. Rumex L. ( skābenes ) , Ruprechtia C.A.Mey . Salta Adr.Sanchez Sidotheca Reveal Stenogonum Nutt . Symmeria Benth . Systenotheca Reveal & Hardham Triplaris Loefl . Galerija Atsauces Sūreņu dzimta Neļķu rinda