Alpīnā sūrene
Alpīnā sūrene () ir augu suga sūreņu dzimtā. Savvaļā tā ir sastopama Eiropas dienvidu un dienvidaustrumu daļā, kā arī ir plaši Āzijā sastopama suga.
Latvijā aplīnā sūrene tiek kultivēta kā dekoratīvs augs un tā arī ir sastopama savvaļā — tā ir rets dārzbēglis, tālu ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus.

Apraksts 
Alpīnā sūrene ir daudzgadīgs, 60—150 cm garš lakstaugs. Tā stublājs ir ļoti zarains, zaļš vai ar iesārtu nokrāsu. Zari ir īsi un kaili. Lapas forma variē no olveidīgi lancetiskas līdz lancetiskai, lapas ir aptuveni 6—15 cm garas (lai gan tās var sasniegt pat 20 cm garumu) un 1—6 cm platas. Lapas gals ir nosmailots, pamats ķīļveidīgs. Plātnes abas puses parasti kailas. Ziedu skaras ir aptuveni 8 cm garas un diezgan blīvas, bezlapainas. Apziednis balts, parasti 0,3—0,4 cm garš, bet augļu laikā līdz 0,5 cm. Auglis ir riekstiņš — apmēram apziedņa lapu garumā. Zied jūnijā, jūlijā.

Atsauces 

Sūrenes
Sūreņu dzimta
Neļķu rinda
Alpīnā sūrene ( ) ir augu suga sūreņu dzimtā . Savvaļā tā ir sastopama Eiropas dienvidu un dienvidaustrumu daļā , kā arī ir plaši Āzijā sastopama suga . Latvijā aplīnā sūrene tiek kultivēta kā dekoratīvs augs un tā arī ir sastopama savvaļā — tā ir rets dārzbēglis , tālu ziemeļos no dabiskā izplatības apvidus . Apraksts Alpīnā sūrene ir daudzgadīgs , 150 cm garš lakstaugs . Tā stublājs ir ļoti zarains , zaļš vai ar iesārtu nokrāsu . Zari ir īsi un kaili . Lapas forma variē no olveidīgi lancetiskas līdz lancetiskai , lapas ir aptuveni15 cm garas ( lai gan tās var sasniegt patcm garumu ) un6 cm platas . Lapas gals ir nosmailots , pamats ķīļveidīgs . Plātnes abas puses parasti kailas . Ziedu skaras ir aptuvenicm garas un diezgan blīvas , bezlapainas . Apziednis balts , parasti3—0,4 cm garš , bet augļu laikā līdz5 cm . Auglis ir riekstiņš — apmēram apziedņa lapu garumā . Zied jūnijā , jūlijā . Atsauces Sūrenes Sūreņu dzimta Neļķu rinda