Openheimers (filma)
"Openheimers" () ir 2023. gada ASV un Apvienotās Karalistes biogrāfiska trillera filma, kuras režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Kristofers Nolans. Balstīta uz 2005. gada Kaja Bērda un Mārtina Dž. Šērvina biogrāfiju American Prometheus, filma stāsta par fiziķa Roberta Openheimera dzīvi, kuram bija izšķiroša nozīme pirmo kodolieroču izstrādē Manhetenas projekta ietvaros, tādējādi uzsākot kodollaikmetu. Galveno lomu filmā atveido Kilians Mērfijs, Emilija Blanta atveido Openheimera sievu Kitiju, Mets Deimons ģenerāli Lesliju Grovu un Roberts Daunijs jaunākais ASV atomenerģijas komisijas vecāko locekli Lūisu Štrausu. Citas lomas atveido Florensa Pjū, Džošs Hārtnets, Keisijs Afleks, Rāmī Māleks, Toms Konti un Kenets Brana.

Filmas projekts tika paziņots 2021. gada septembrī, tiesības uz Nolana scenāriju iegūstot Universal Pictures. Oktobrī tika paziņots, ka galveno lomu atveidos Mērfijs, pārējais aktieru sastāvs tika paziņots starp 2021. gada novembri un 2022. gada aprīli. Filmēšana notika no 2022. gada februāra līdz maijam. Līdzīgi kā citās filmās, Nolans minimāli izmantoja datora radītus attēlus, vairāk pielietojot praktiskus specefektus, izmantojot benzīnu, propānu, alumīnija pulveri un magniju.

Filmas pirmizrāde notika  Parīzē. ASV, Apvienotajā Karalistē un arī Latvijā filmas pirmizrāde notika . Filma tika izdota vienā dienā ar komēdiju "Bārbija", izveidojot interneta fenomenu Barbenheimer, tādējādi aicinot skatītājus vienā dienā apmeklēt abas filmas. Filma guva plašu kritiķu atzinību, slavējot Nolana režiju un scenāriju, aktierspēli, vizuālos efektus un Ludviga Jēransona mūziku. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā 852 miljoni ASV dolāru, padarot to par trešo ienesīgāko 2023. gada filmu.

Sižets 

Roberts Openheimers ir izcils students Kavendiša laboratorijā Kembridžas Universitātē, pasniedzēja Patrika Bleketa vadībā. Pēc doktora grāda iegūšanas fizikā Getingenes Universitātē, kur iepazinies ar Verneru Heizenbergu, viņš atgriežas ASV, lai attīstītu tur kvantu fizikas pētījumus Kalifornijas Universitātē Bērkli. Šajā laikā viņš satiekas ar Nobela prēmijas laureātu Ernestu Lorensu, Džīnu Tetloku, ASV komunistiskās partijas aktīvisti, ar ko viņš uzsāk romantiskas attiecības, un bioloģi, bijušo komunisti Ketrinu Puningu, kuru viņš vēlāk apprec.

Otrā pasaules kara laikā Openheimeru apmeklē ģenerālleitnants Leslijs Grovss, kurš meklē Manhetenas projekta vadītāju, lai izstrādātu atombumbu. Grovss viņu lūdz iesaistīties projektā tikai pēc tam, kad Openheimers apliecina, ka viņam nav simpātijas pret komunismu. Openheimers pulcē zinātnieku komandu, lai slepeni izveidotu atombumbu speciālā laboratorijā Losalamosā, Ņūmeksikā, cenšoties to izmantot kā līdzekli pasaules glābšanai, neskatoties uz bažām par iespējamām globālām sekām. Vienā brīdi viņš un Alberts Einšteins apspriež iespēju, ka bumba varētu izraisīt ķēdes reakciju, kas varētu novest pie katastrofālām sekām un, iespējams, pasaules gala.

Kad Vācija padodas Otrajā pasaules karā, daži no projekta zinātniekiem sāk apšaubīt tā nozīmi. Tomēr projekts turpinās un Trinity tests, tieši pirms Potsdamas konferences, noris veiksmīgi. ASV prezidents Harijs Trumens pieņem lēmumu nomest atombumbas uz Japānas pilsētām Hirosimu un Nagasaki. Šo sprādzienu izraisītās masveida iznīcināšanas satriekts, Openheimers tiekas ar Trumenu. Trumenam nepatīk Openheimera izmisīgā nožēla un viņš to uztver kā vājumu. Trumens Openheimeram paziņo, ka atbildīgais par sprādzieniem ir viņš, tomēr Openheimers sevi turpina uzskatīt par vainīgo.

Nākamajos gados Openheimers kļūst par skaļu turpmākās kodolenerģijas attīstības pretinieku, īpaši pretojoties ūdeņraža bumbas izveidei, ko veica viņa Manhetenas projekta kolēģis Edvards Tellers. Viņa nostāja kļūst par strīdus punktu Aukstā kara saspringtajā gaisotnē. Viņa attiecības ar kreisā spārna personām, tai skaitā ar savu brāli Frenku, kurš bija iesaistīts komunistiskajā partijā, un Džīnu Tetloku, rada aizdomas valdības amatpersonām. Lūiss Štrauss, vecākais ASV Atomenerģijas komisijas loceklis, tur ļaunu prātu uz Openheimeru par to, ka viņš sarunā ar Einšteinu, ko viņš vēro no tālienes, šķietami nomelno Štrausu. Viņš izmanto šos apgalvojumus tiesas sēdē, kuras rezultātā Openheimera drošības pielaide ir atsaukta, novēršot viņa ietekmi uz politiskajiem procesiem. Paša Štrausa Senāta sēdē, lai apstiprinātu viņu par Tirdzniecības ministru, zinātnieks Deivids Hils liecina pret Štrausu, atklājot viņa personīgo nepatiku pret Openheimeru un viņa lomu Openheimera sabrukumā, liekot Senātam balsot pret apstiprināšanu.

Vēlākos gados Openheimers saņem Enriko Fermi balvu no viceprezidenta Lindona Džonsona kā politiskās reabilitācijas žestu. Filmas beigās atklājas ka Openheimera saruna ar Einšteinu nav par Štrausu, bet gan par kodolieroču tālejošām sekām un smago zināšanu nastu, ko tie nes. Neskatoties uz Manhetenas projekta panākumiem, Openheimers domā, vai viņš nav iesācis ķēdes reakciju, kas varētu novest līdz pasaules galam. Viņš redz vīziju par pasauli, ko iznīcina viņa paši radītie ieroči.

Lomās 

 Kilians Mērfijs — Roberts Openheimers
 Emilija Blanta — Ketrina "Kitija" Openheimera
 Mets Deimons — Leslijs Grovss
 Roberts Daunijs jaunākais — Lūiss Štrauss
 Florensa Pjū — Džīna Tetloka
 Džošs Hārtnets — Ernests Lorenss
 Keisijs Afleks — Boriss Pašs
 Rāmī Māleks — Deivids Hils
 Kenets Brana — Nīlss Bors Benijs Safdijs — Edvards Tellers Džeisons Klārks — Rodžers Robs Dilans Arnolds — Frenks Openheimers Toms Konti — Alberts Einšteins Džeimss D'Arsijs — Patriks Blekets Deivids Dastmolčens — Viljams L. Bordens Deins Dehāns — Kenets Nikolss Oldens Erenraiks — Senāta palīgs Lūisam Štrausam Tonijs Goldvins — Gordons Grejs Džefersons Hols — Hakons Ševaljē Deivids Krumholcs — Izidors Rabi Metjū Modains — Venivārs Bušs Gustavs Skašgords — Hanss Bēte Maikls Angarano — Roberts Serbers Džeks Kveids — Ričards Fainmens Džošs Peks — Kenets Beinbridžs Olīvija Tirlbija — Lilija Horniga Denijs Deferrari — Enriko Fermi Devons Bostiks — Sets Nedermejers Alekss Volfs — Luiss Alvaress Skots Graimss — padomnieks Džošs Zakermens — Džovanni Rosi Lomanics Matiass Šveghofers — Verners Heizenbergs Kristofers Denems — Klauss Fukss Deivids Raisdāls — Donalds Hornigs Gajs Bērnets — Džordžs Elentons Luīze Lombarda — Ruta Tolmana Harisons Gilbertsons — Filips Morisons Emma Damonta — Džekija Openheimera Tronds Fausa Aurvegs — Georgijs Kistjakovskis Olli Hāsviki — Edvards Kondons Gērijs Oldmens — Harijs Trumens Džons Govanss — Vords Evanss Kurts Kēlers — Tomass A. Morgans Meikons Blērs — Loids K. Garisons Harijs Grēners — Geils V. Makgī Džeks Katmors-Skots — Lails Džonsons Džeimss Remars — Henrijs Stimsons Gregorijs Džbara — Vorens Magnusons Tims Dekejs — Džons Pastore Džeimss Urbaniaks — Kurts Gēdels Maikls A. Beikers — Džo Volpe''

Atsauces

Ārējās saites 

2023. gada filmas
ASV filmas
Apvienotās Karalistes filmas
Biogrāfiskas filmas
Episkās filmas
Kara filmas
Vēsturiskas filmas
Kristofera Nolana filmas
Universal Pictures filmas
" Openheimers " ( ) ir gada ASV un Apvienotās Karalistes biogrāfiska trillera filma , kuras režisors , scenārija autors un viens no producentiem ir Kristofers Nolans . Balstīta uz gada Kaja Bērda un Mārtina Dž. Šērvina biogrāfiju American Prometheus , filma stāsta par fiziķa Roberta Openheimera dzīvi , kuram bija izšķiroša nozīme pirmo kodolieroču izstrādē Manhetenas projekta ietvaros , tādējādi uzsākot kodollaikmetu . Galveno lomu filmā atveido Kilians Mērfijs , Emilija Blanta atveido Openheimera sievu Kitiju , Mets Deimons ģenerāli Lesliju Grovu un Roberts Daunijs jaunākais ASV atomenerģijas komisijas vecāko locekli Lūisu Štrausu . Citas lomas atveido Florensa Pjū , Džošs Hārtnets , Keisijs Afleks , Rāmī Māleks , Toms Konti un Kenets Brana . Filmas projekts tika paziņots gada septembrī , tiesības uz Nolana scenāriju iegūstot Universal Pictures . Oktobrī tika paziņots , ka galveno lomu atveidos Mērfijs , pārējais aktieru sastāvs tika paziņots starp gada novembri un gada aprīli . Filmēšana notika no gada februāra līdz maijam . Līdzīgi kā citās filmās , Nolans minimāli izmantoja datora radītus attēlus , vairāk pielietojot praktiskus specefektus , izmantojot benzīnu , propānu , alumīnija pulveri un magniju . Filmas pirmizrāde notika Parīzē . ASV , Apvienotajā Karalistē un arī Latvijā filmas pirmizrāde notika \ . Filma tika izdota vienā dienā ar komēdiju " Bārbija " , izveidojot interneta fenomenu Barbenheimer , tādējādi aicinot skatītājus vienā dienā apmeklēt abas filmas . Filma guva plašu kritiķu atzinību , slavējot Nolana režiju un scenāriju , aktierspēli , vizuālos efektus un Ludviga Jēransona mūziku . Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekāmiljoni ASV dolāru , padarot to par trešo ienesīgāko gada filmu . Sižets Roberts Openheimers ir izcils students Kavendiša laboratorijā Kembridžas Universitātē , pasniedzēja Patrika Bleketa vadībā . Pēc doktora grāda iegūšanas fizikā Getingenes Universitātē , kur iepazinies ar Verneru Heizenbergu , viņš atgriežas ASV , lai attīstītu tur kvantu fizikas pētījumus Kalifornijas Universitātē Bērkli . Šajā laikā viņš satiekas ar Nobela prēmijas laureātu Ernestu Lorensu , Džīnu Tetloku , ASV komunistiskās partijas aktīvisti , ar ko viņš uzsāk romantiskas attiecības , un bioloģi , bijušo komunisti Ketrinu Puningu , kuru viņš vēlāk apprec . Otrā pasaules kara laikā Openheimeru apmeklē ģenerālleitnants Leslijs Grovss , kurš meklē Manhetenas projekta vadītāju , lai izstrādātu atombumbu . Grovss viņu lūdz iesaistīties projektā tikai pēc tam , kad Openheimers apliecina , ka viņam nav simpātijas pret komunismu . Openheimers pulcē zinātnieku komandu , lai slepeni izveidotu atombumbu speciālā laboratorijā Losalamosā , Ņūmeksikā , cenšoties to izmantot kā līdzekli pasaules glābšanai , neskatoties uz bažām par iespējamām globālām sekām . Vienā brīdi viņš un Alberts Einšteins apspriež iespēju , ka bumba varētu izraisīt ķēdes reakciju , kas varētu novest pie katastrofālām sekām un , iespējams , pasaules gala . Kad Vācija padodas Otrajā pasaules karā , daži no projekta zinātniekiem sāk apšaubīt tā nozīmi . Tomēr projekts turpinās un Trinity tests , tieši pirms Potsdamas konferences , noris veiksmīgi . ASV prezidents Harijs Trumens pieņem lēmumu nomest atombumbas uz Japānas pilsētām Hirosimu un Nagasaki . Šo sprādzienu izraisītās masveida iznīcināšanas satriekts , Openheimers tiekas ar Trumenu . Trumenam nepatīk Openheimera izmisīgā nožēla un viņš to uztver kā vājumu . Trumens Openheimeram paziņo , ka atbildīgais par sprādzieniem ir viņš , tomēr Openheimers sevi turpina uzskatīt par vainīgo . Nākamajos gados Openheimers kļūst par skaļu turpmākās kodolenerģijas attīstības pretinieku , īpaši pretojoties ūdeņraža bumbas izveidei , ko veica viņa Manhetenas projekta kolēģis Edvards Tellers . Viņa nostāja kļūst par strīdus punktu Aukstā kara saspringtajā gaisotnē . Viņa attiecības ar kreisā spārna personām , tai skaitā ar savu brāli Frenku , kurš bija iesaistīts komunistiskajā partijā , un Džīnu Tetloku , rada aizdomas valdības amatpersonām . Lūiss Štrauss , vecākais ASV Atomenerģijas komisijas loceklis , tur ļaunu prātu uz Openheimeru par to , ka viņš sarunā ar Einšteinu , ko viņš vēro no tālienes , šķietami nomelno Štrausu . Viņš izmanto šos apgalvojumus tiesas sēdē , kuras rezultātā Openheimera drošības pielaide ir atsaukta , novēršot viņa ietekmi uz politiskajiem procesiem . Paša Štrausa Senāta sēdē , lai apstiprinātu viņu par Tirdzniecības ministru , zinātnieks Deivids Hils liecina pret Štrausu , atklājot viņa personīgo nepatiku pret Openheimeru un viņa lomu Openheimera sabrukumā , liekot Senātam balsot pret apstiprināšanu . Vēlākos gados Openheimers saņem Enriko Fermi balvu no viceprezidenta Lindona Džonsona kā politiskās reabilitācijas žestu . Filmas beigās atklājas ka Openheimera saruna ar Einšteinu nav par Štrausu , bet gan par kodolieroču tālejošām sekām un smago zināšanu nastu , ko tie nes . Neskatoties uz Manhetenas projekta panākumiem , Openheimers domā , vai viņš nav iesācis ķēdes reakciju , kas varētu novest līdz pasaules galam . Viņš redz vīziju par pasauli , ko iznīcina viņa paši radītie ieroči . Lomās Kilians Mērfijs — Roberts Openheimers Emilija Blanta — Ketrina " Kitija " Openheimera Mets Deimons — Leslijs Grovss Roberts Daunijs jaunākais — Lūiss Štrauss Florensa Pjū — Džīna Tetloka Džošs Hārtnets — Ernests Lorenss Keisijs Afleks — Boriss Pašs Rāmī Māleks — Deivids Hils Kenets Brana — Nīlss Bors Benijs Safdijs — Edvards Tellers Džeisons Klārks — Rodžers Robs Dilans Arnolds — Frenks Openheimers Toms Konti — Alberts Einšteins Džeimss D' Arsijs — Patriks Blekets Deivids Dastmolčens — Viljams L. Bordens Deins Dehāns — Kenets Nikolss Oldens Erenraiks — Senāta palīgs Lūisam Štrausam Tonijs Goldvins — Gordons Grejs Džefersons Hols — Hakons Ševaljē Deivids Krumholcs — Izidors Rabi Metjū Modains — Venivārs Bušs Gustavs Skašgords — Hanss Bēte Maikls Angarano — Roberts Serbers Džeks Kveids — Ričards Fainmens Džošs Peks — Kenets Beinbridžs Olīvija Tirlbija — Lilija Horniga Denijs Deferrari — Enriko Fermi Devons Bostiks — Sets Nedermejers Alekss Volfs — Luiss Alvaress Skots Graimss — padomnieks Džošs Zakermens — Džovanni Rosi Lomanics Matiass Šveghofers — Verners Heizenbergs Kristofers Denems — Klauss Fukss Deivids Raisdāls — Donalds Hornigs Gajs Bērnets — Džordžs Elentons Luīze Lombarda — Ruta Tolmana Harisons Gilbertsons — Filips Morisons Emma Damonta — Džekija Openheimera Tronds Fausa Aurvegs — Georgijs Kistjakovskis Olli Hāsviki — Edvards Kondons Gērijs Oldmens — Harijs Trumens Džons Govanss — Vords Evanss Kurts Kēlers — Tomass A. Morgans Meikons Blērs — Loids K. Garisons Harijs Grēners — Geils V. Makgī Džeks Katmors-Skots — Lails Džonsons Džeimss Remars — Henrijs Stimsons Gregorijs Džbara — Vorens Magnusons Tims Dekejs — Džons Pastore Džeimss Urbaniaks — Kurts Gēdels Maikls A. Beikers — Džo Volpe '' Atsauces Ārējās saites 2023. gada filmas ASV filmas Apvienotās Karalistes filmas Biogrāfiskas filmas Episkās filmas Kara filmas Vēsturiskas filmas Kristofera Nolana filmas Universal Pictures filmas