Austrumu sisinātājķauķi
Austrumu sisinātājķauķi (Helopsaltes) ir viena no sisinātājķauķu dzimtas (Locustellidae) ģintīm, kas apvieno 6 maza auguma putnu sugas. Balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem, ģints izveidota 2018. gadā, to izdalot no sisinātājķauķu ģints (Locustella). Austrumu sisinātājķauķi mājo Āzijas austrumos, sākot ar Sibīrijas rietumiem, Mongolijas, Kazahstānas un Kirgizstānas austrumiem, Ķīnas rietumiem un beidzot ar Sahalīnu, Kuriļu salām un Japānu.

Zinātniskais vārds Helopsaltes atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē: helos (ἕλος) — purva muzikants, purvaina vieta; psaltes (ψάλτης) — stīgu instrumentu mūziķis.

Latvijā 

Latvijā sastopama viena Austrumu sisinātājķauķu ģints suga — Pallasa ķauķis (Helopsaltes  certhiola), kas līdz šim Latvijā novērots vienu reizi.

Kopīgās īpašības 
Austrumu sisinātājķauķu dziesmām raksturīgas īsas frāzes, kuras vienu no otras atdala pauze. Dziedāšanas raksturs var būt ļoti dažāds, jo ir atkarīgs no putna aizrautības. Katra frāze ir melodiska, atšķirīga viena no otras. Savukārt sisinātājķauķiem dziedāšanas frāzes nav viena no otras nodalītas ar izteiktām pauzēm, kā arī pati dziedāšana ir daudz monotonāka, mehāniskāka un ātrāka. Morfoloģiskas atšķirības starp ģintīm praktiski nav.

Sistemātika 

Austrumu sisinātājķauķu ģints (Helopsaltes)
Japānas ķauķis (Helopsaltes pryeri)
Ohotas ķauķis (Helopsaltes ochotensis)
Pallasa ķauķis (Helopsaltes certhiola)
Pleskes ķauķis (Helopsaltes pleskei)
Sahalīnas ķauķis (Helopsaltes amnicola)
Taigas ķauķis (Helopsaltes fasciolatus)

Atsauces

Ārējās saites 
Putni dabā
Bird Guides: Helopsaltes

 
Sisinātājķauķu dzimta
Austrumu sisinātājķauķi ( Helopsaltes ) ir viena no sisinātājķauķu dzimtas ( Locustellidae ) ģintīm , kas apvienomaza auguma putnu sugas . Balstoties uz ģenētiskajiem pētījumiem , ģints izveidota gadā , to izdalot no sisinātājķauķu ģints ( Locustella ) . Austrumu sisinātājķauķi mājo Āzijas austrumos , sākot ar Sibīrijas rietumiem , Mongolijas , Kazahstānas un Kirgizstānas austrumiem , Ķīnas rietumiem un beidzot ar Sahalīnu , Kuriļu salām un Japānu . Zinātniskais vārds Helopsaltes atvasināts no grieķu valodas un latviski nozīmē : helos ( ἕλος ) — purva muzikants , purvaina vieta ; psaltes ( ψάλτης ) — stīgu instrumentu mūziķis . Latvijā Latvijā sastopama viena Austrumu sisinātājķauķu ģints suga — Pallasa ķauķis ( Helopsaltes certhiola ) , kas līdz šim Latvijā novērots vienu reizi . Kopīgās īpašības Austrumu sisinātājķauķu dziesmām raksturīgas īsas frāzes , kuras vienu no otras atdala pauze . Dziedāšanas raksturs var būt ļoti dažāds , jo ir atkarīgs no putna aizrautības . Katra frāze ir melodiska , atšķirīga viena no otras . Savukārt sisinātājķauķiem dziedāšanas frāzes nav viena no otras nodalītas ar izteiktām pauzēm , kā arī pati dziedāšana ir daudz monotonāka , mehāniskāka un ātrāka . Morfoloģiskas atšķirības starp ģintīm praktiski nav . Sistemātika Austrumu sisinātājķauķu ģints ( Helopsaltes ) Japānas ķauķis ( Helopsaltes pryeri ) Ohotas ķauķis ( Helopsaltes ochotensis ) Pallasa ķauķis ( Helopsaltes certhiola ) Pleskes ķauķis ( Helopsaltes pleskei ) Sahalīnas ķauķis ( Helopsaltes amnicola ) Taigas ķauķis ( Helopsaltes fasciolatus ) Atsauces Ārējās saites Putni dabā Bird Guides : Helopsaltes Sisinātājķauķu dzimta