Votzeme
Votzeme (, , ) ir vēsturisks reģions tagadējā Krievijas Ļeņingradas apgabala dienvidrietumos starp Lugas un Volhovas upēm.. Votzeme no 13. līdz 18. gadsimtam bija strīdus teritorija starp krieviem un zviedriem, dāņiem un vāciešiem.

Vēsture 
Voti pirmo reizi minēti Novgorodas hronikā, kur teikts, ka 854. gadā viņi kopā ar slāvu ciltīm esot padzinuši varjagu kungus no savas zemes. Pēc tam, kad 1019. gadā zviedru ķēniņa Olafa meita Ingegerda salaulājās ar Kijevas kņazu Jaroslavu Gudro, viņa kā kāzu dāvanu saņēma zemes ap Lādogas ezeru, ko vēlāk nodēvēja par Ingriju.   

1240. gadā to uz pāris gadiem iekaroja Livonijas ordenis un uzcēla Koporjes cietoksni. Arī Novgorodas-Livonijas karu laikā 14.-15. gadsimtā Votzemē atkārtoti iebruka Livonijas ordenis un sagūstītos votus (krieviņus nometināja arī Latvijas teritorijā.

No 1617. gada votu zeme atradās Zviedrijas pakļautībā. Lielā Ziemeļu kara laikā to 1703. gadā iekaroja Krievijas cariste, nodibinot tai pakļautu Ingermanlandes hercogisti, kas pastāvēja līdz 1708. gadam.

Dokumenti

Novgorodas hronika par Lotigolas atgūšanu 
1242. gada vasarā, kā Novgorodas 1. laika grāmatā vēstīts, vācieši pēc sakāves Ledus kaujā atsacījās no pirms tam iekarotās Votzemes (Водь):

Literatūra 
 Неволин К. А. О пятинах и погостах новгородских в XVI веке, с приложением карты. Санкт-петербург: Тип. императорской Академии Наук,1853 
 Рябинин Е. А. Водская земля Великого Новгорода. СПб., 2001.

Atsauces

Skatīt arī 
 Voti
 Ingrija

Ļeņingradas apgabals
Somugri
Votzeme ( , , ) ir vēsturisks reģions tagadējā Krievijas Ļeņingradas apgabala dienvidrietumos starp Lugas un Volhovas upēm .. Votzeme no līdz gadsimtam bija strīdus teritorija starp krieviem un zviedriem , dāņiem un vāciešiem . Vēsture Voti pirmo reizi minēti Novgorodas hronikā , kur teikts , ka gadā viņi kopā ar slāvu ciltīm esot padzinuši varjagu kungus no savas zemes . Pēc tam , kad gadā zviedru ķēniņa Olafa meita Ingegerda salaulājās ar Kijevas kņazu Jaroslavu Gudro , viņa kā kāzu dāvanu saņēma zemes ap Lādogas ezeru , ko vēlāk nodēvēja par Ingriju . 1240. gadā to uz pāris gadiem iekaroja Livonijas ordenis un uzcēla Koporjes cietoksni . Arī Novgorodas-Livonijas karu laikā - 15. gadsimtā Votzemē atkārtoti iebruka Livonijas ordenis un sagūstītos votus ( krieviņus nometināja arī Latvijas teritorijā . No gada votu zeme atradās Zviedrijas pakļautībā . Lielā Ziemeļu kara laikā to gadā iekaroja Krievijas cariste , nodibinot tai pakļautu Ingermanlandes hercogisti , kas pastāvēja līdz gadam . Dokumenti Novgorodas hronika par Lotigolas atgūšanu 1242. gada vasarā , kā Novgorodas laika grāmatā vēstīts , vācieši pēc sakāves Ledus kaujā atsacījās no pirms tam iekarotās Votzemes ( Водь ) : Literatūra Неволин К. А. О пятинах и погостах новгородских в XVI веке , с приложением карты . Санкт -петербург : Тип . императорской Академии Наук , 1853 Рябинин Е. А. Водская земля Великого Новгорода . СПб. , Atsauces Skatīt arī Voti Ingrija Ļeņingradas apgabals Somugri