Pinelapa
Pinelapa () ir koraļļu atols Klusajā okeānā, Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā. Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Ponpejas pavalstī, administratīvi veido atsevišķu municipalitāti.

Ģeogrāfija 
Pinelapa ir koraļļu atols Karolīnu salu austrumu daļā  uz dienvidaustrumiem no Ponpejas un  uz ziemeļrietumiem no Kosraes. Atolā 3 salas, to kopējā sauszemes platība ir . Koraļļu rifs ieskauj  lielu un līdz  dziļu lagūnu; kopējā atola platība ir . Vienīgā apdzīvotā sala ir Pinelapa (1,4 km²) atola austrumos; tajā atrodas sākumskola un lidlauks. Citas salas ir Teke (63 ha) ziemeļos un Sjukuru (6 ha) ziemeļrietumos.

Vēsture 
Pirmais no eiropiešiem atolu 1793. gadā atklāja britu jūrasbraucējs Tomass Masgreivs (Thomas Musgrave) ar kuģi Sugar Cane un nosauca to savā vārdā. 1809. gadā atolu atkārtoti apmeklēja Makeskils (MacAskill) ar kuģi Lady Barlow un arī nodēvēja to savā vārdā. Tā kā abi "pirmatklājēji" atšķirīgi bija noteikuši atola koordinātas, 19. gadsimta kartēs bija atzīmēta divas salas — Masgreiva sala un Makeskila sala.

Uz eiropiešu ierašanās laiku atols bija apdzīvots vismaz 800 gadus.

Iedzīvotāji 
Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši, runā pinelapiešu valodā, kas tuva ponpejiešu valodai. Atola populācijai raksturīgs ievērojams ar ahromatopsiju (krāsu aklumu) sirgstošu cilvēku skaits — ar to sirgst ap 10% iedzīvotāju.

Pilnīga ahromatopsija parasti ir ļoti reta parādība, un tās izplatība salā tika izsekota līdz iedzīvotāju depopulācijai 1775. gadā pēc tam, kad atols pārcieta katastrofālu taifūnu, atstājot tikai aptuveni 20 izdzīvojušos no aptuveni 800—1000 iedzīvotājiem — pārējie mira vai nu taifūna laikā, vai arī no tam sekojošā bada un slimībām. Tiek uzskatīts, ka viens no tiem, Dokaesa Mvanenīseds (tolaik valdnieks), ir bijis pamatā esošā ģenētiskā stāvokļa nesējs, taču ahromatopsijas traucējumi parādījās tikai ceturtajā paaudzē pēc taifūna un līdz tam laikam tika ietekmēti jau 2,7% pinelapiešu. Tā kā ahromatopsija ir autosomāli recesīvs traucējums, valdnieka pēcnācēju tuvu radniecīga dzimšana izraisīja recesīvo alēļu biežuma palielināšanos. Sestajā paaudzē tuvu radniecīgo laulību dēļ saslimstība pieauga līdz aptuveni 4,9 %, un mūsdienās visi salas ahromāti var izsekot savus senčus līdz Dokaesam Mvanenīsedam.

Atsauces

Ārējās saites 

Mikronēzija
Mikronēzija (valsts)
Ponpejas pavalsts
Pinelapa ( ) ir koraļļu atols Klusajā okeānā , Karolīnu salu arhipelāga centrālajā daļā . Ietilpst Mikronēzijas Federatīvo Valstu Ponpejas pavalstī , administratīvi veido atsevišķu municipalitāti . Ģeogrāfija Pinelapa ir koraļļu atols Karolīnu salu austrumu daļā uz dienvidaustrumiem no Ponpejas un uz ziemeļrietumiem no Kosraes . Atolāsalas , to kopējā sauszemes platība ir \ . Koraļļu rifs ieskauj lielu un līdz dziļu lagūnu ; kopējā atola platība ir \ . Vienīgā apdzīvotā sala ir Pinelapa4 km² ) atola austrumos ; tajā atrodas sākumskola un lidlauks . Citas salas ir Tekeha ) ziemeļos un Sjukuruha ) ziemeļrietumos . Vēsture Pirmais no eiropiešiem atolu gadā atklāja britu jūrasbraucējs Tomass Masgreivs ( Thomas Musgrave ) ar kuģi Sugar Cane un nosauca to savā vārdā . gadā atolu atkārtoti apmeklēja Makeskils ( MacAskill ) ar kuģi Lady Barlow un arī nodēvēja to savā vārdā . Tā kā abi " pirmatklājēji " atšķirīgi bija noteikuši atola koordinātas , gadsimta kartēs bija atzīmēta divas salas — Masgreiva sala un Makeskila sala . Uz eiropiešu ierašanās laiku atols bija apdzīvots vismazgadus . Iedzīvotāji Atola iedzīvotāji ir mikronēzieši , runā pinelapiešu valodā , kas tuva ponpejiešu valodai . Atola populācijai raksturīgs ievērojams ar ahromatopsiju ( krāsu aklumu ) sirgstošu cilvēku skaits — ar to sirgst ap iedzīvotāju . Pilnīga ahromatopsija parasti ir ļoti reta parādība , un tās izplatība salā tika izsekota līdz iedzīvotāju depopulācijai gadā pēc tam , kad atols pārcieta katastrofālu taifūnu , atstājot tikai aptuveniizdzīvojušos no aptuveni1000 iedzīvotājiem — pārējie mira vai nu taifūna laikā , vai arī no tam sekojošā bada un slimībām . Tiek uzskatīts , ka viens no tiem , Dokaesa Mvanenīseds ( tolaik valdnieks ) , ir bijis pamatā esošā ģenētiskā stāvokļa nesējs , taču ahromatopsijas traucējumi parādījās tikai ceturtajā paaudzē pēc taifūna un līdz tam laikam tika ietekmēti jau7 % pinelapiešu . Tā kā ahromatopsija ir autosomāli recesīvs traucējums , valdnieka pēcnācēju tuvu radniecīga dzimšana izraisīja recesīvo alēļu biežuma palielināšanos . Sestajā paaudzē tuvu radniecīgo laulību dēļ saslimstība pieauga līdz aptuveni9 % , un mūsdienās visi salas ahromāti var izsekot savus senčus līdz Dokaesam Mvanenīsedam . Atsauces Ārējās saites Mikronēzija Mikronēzija ( valsts ) Ponpejas pavalsts