Kresta līcis
Kresta līcis ( — ‘krusta līcis’;  — ‘izliekums’;  — ‘līcis’) ir Beringa jūras Anadiras līča daļa tā ziemeļos. Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Iviltinas rajonā. Austrumos līci norobežo Čukču pussala, dienvidu robeža tiek vilkta no Mēskina raga austrumos līdz Ueļkaļas ragam rietumos. Krasti lielākoties krauji, krastos pārpurvota tundra, ziemeļos — kalnu tundra. Līcim vairāki lieli atzari, galvenie no kuriem ir Kengiņina, Eteļkujima un Egvekinotas līči ziemeļdaļā. Ietek vairākas nelielas upes.

Pirmais no eiropiešiem līci apmeklēja Semjons Dežņovs 1648. gadā. Tagadējo nosaukumu līcim piešķīra Vitusa Beringa ekspedīcija 1728. gadā par godu Svētā Krusta dienai. Krasti mazapdzīvoti, vienīgās pastāvīgās apdzīvotās vietas ir Egvekinota, Koņergina un Ueļkaļa.

Atsauces 

Krievijas līči
Beringa jūra
Čukotkas autonomais apvidus
Kresta līcis ( — ‘ krusta līcis ’ ; — ‘ izliekums ’ ; — ‘ līcis ’ ) ir Beringa jūras Anadiras līča daļa tā ziemeļos . Administratīvi ietilpst Krievijas Čukotkas autonomā apvidus Iviltinas rajonā . Austrumos līci norobežo Čukču pussala , dienvidu robeža tiek vilkta no Mēskina raga austrumos līdz Ueļkaļas ragam rietumos . Krasti lielākoties krauji , krastos pārpurvota tundra , ziemeļos — kalnu tundra . Līcim vairāki lieli atzari , galvenie no kuriem ir Kengiņina , Eteļkujima un Egvekinotas līči ziemeļdaļā . Ietek vairākas nelielas upes . Pirmais no eiropiešiem līci apmeklēja Semjons Dežņovs gadā . Tagadējo nosaukumu līcim piešķīra Vitusa Beringa ekspedīcija gadā par godu Svētā Krusta dienai . Krasti mazapdzīvoti , vienīgās pastāvīgās apdzīvotās vietas ir Egvekinota , Koņergina un Ueļkaļa . Atsauces Krievijas līči Beringa jūra Čukotkas autonomais apvidus