Amūras Baltija
Amūras Baltija vai Amurobaltijska () ir latviešu dibināts ciems Krievijas Federācijas Amūras apgabala Zejas rajonā. Atrodas Urkanas, Zejas pietekas, krastos 50 kilometru attālumā no Zejas pilsētas.

Ciems dibināts 1907. gadā. 2016. gadā tajā bija 207 iedzīvotāji. Ciems ir Amūras Baltijas ciema padomes centrs. Ciemā darbojas feldšeru-akušieru punkts, kultūras nams, pasts un vairāki veikali. Ciems atrodas desmit kilometru attālumā no apgabala nozīmes autoceļa, kas savieno līdzās Transsibīrijas dzelzceļa maģistrālei esošo Tigdu ar rajona centru Zeju.

Vēsture 
Amūras Baltija ir viena no trim 1907. gadā latviešu kolonistu izveidotajām apdzīvotajām vietām Zejas rajonā. Pārējās ir netālā Aizupe (Aizupenka) un Vidussala (Sredņe-Ostrovnaja), kas izveidota uz salas Zejas upē iepretim Ovsjankai. Pirmie ieceļotāji Zejas koloniju grupā bijuši no Jēkabpils apriņķa, vēlāk apmetušies ieceļotāji no Suntažiem un Kastrānes. 1912. gadā Amūras Baltijā atvērta skola, kurā no 1914. līdz 1938. gadam par skolotāju strādāja Pēteris Lakstīgals. Ciema garīgo aprūpi veikuši Vladivostokas luterāņu mācītāji, kas regulāri apmeklējuši Zejas apvidus kolonijas.

Atbilstoši 1928. gada datiem kolonijā bijušas 36 saimniecības (Aizupē - 30, Vidussalā - 10), bet 1936. gadā tur darbojies kolhozs "Trieciennieks".

PSRS Lielā terora laikā NKVD "latviešu operācijas" genocīdā 1937. un 1938. gadā daudzi ciema iedzīvotāji, arī skolotājs Lakstīgals, represēti, ieslodzījumā spīdzināti un nošauti.

Ārējās saites 
 Par Amūras apgabala latviešu kolonijām vietnē "Latviešu diasporas izpēte kā pretpadomju darbība"
 Atmiņas par Amūras Baltijā dzimušo skolotāju Ernu Lakstīgalu
 Latvieši Tālajos Austrumos un atgriešanās dzimtenē 20.gs 20.-30.gados LVIŽ

Atsauces 

Krievijas ciemi
Krievijas latvieši
Amūras Baltija vai Amurobaltijska ( ) ir latviešu dibināts ciems Krievijas Federācijas Amūras apgabala Zejas rajonā . Atrodas Urkanas , Zejas pietekas , krastoskilometru attālumā no Zejas pilsētas . Ciems dibināts gadā . gadā tajā bijaiedzīvotāji . Ciems ir Amūras Baltijas ciema padomes centrs . Ciemā darbojas feldšeru -akušieru punkts , kultūras nams , pasts un vairāki veikali . Ciems atrodas desmit kilometru attālumā no apgabala nozīmes autoceļa , kas savieno līdzās Transsibīrijas dzelzceļa maģistrālei esošo Tigdu ar rajona centru Zeju . Vēsture Amūras Baltija ir viena no trim gadā latviešu kolonistu izveidotajām apdzīvotajām vietām Zejas rajonā . Pārējās ir netālā Aizupe ( Aizupenka ) un Vidussala ( Sredņe-Ostrovnaja ) , kas izveidota uz salas Zejas upē iepretim Ovsjankai . Pirmie ieceļotāji Zejas koloniju grupā bijuši no Jēkabpils apriņķa , vēlāk apmetušies ieceļotāji no Suntažiem un Kastrānes . gadā Amūras Baltijā atvērta skola , kurā no līdz gadam par skolotāju strādāja Pēteris Lakstīgals . Ciema garīgo aprūpi veikuši Vladivostokas luterāņu mācītāji , kas regulāri apmeklējuši Zejas apvidus kolonijas . Atbilstoši gada datiem kolonijā bijušassaimniecības ( Aizupē - Vidussalā - bet gadā tur darbojies kolhozs " Trieciennieks " . PSRS Lielā terora laikā NKVD " latviešu operācijas " genocīdā un gadā daudzi ciema iedzīvotāji , arī skolotājs Lakstīgals , represēti , ieslodzījumā spīdzināti un nošauti . Ārējās saites Par Amūras apgabala latviešu kolonijām vietnē " Latviešu diasporas izpēte kā pretpadomju darbība " Atmiņas par Amūras Baltijā dzimušo skolotāju Ernu Lakstīgalu Latvieši Tālajos Austrumos un atgriešanās dzimtenēgs -30. gados LVIŽ Atsauces Krievijas ciemi Krievijas latvieši