9. šaha olimpiāde
9. šaha olimpiāde notika no 1950. gada 20. augusta līdz 10. septembrim Dienvidslāvijas, tagad Horvātijas pilsētā Dubrovnikā.

Olimpiādes organizēšana 
FIDE 9. kongresā, kas 1948. gadā notika Zviedrijas pilsētā Saltsjobadenā, Dienvidslāvijas delegāts paziņoja, ka viņa valsts šaha federācija ir gatava sarīkot pirmo pēckara "Nāciju turnīru". Tomēr galīgo lēmumu par olimpiādes sarīkošanu Dienvidslāvijā pieņēma FIDE nākamais 1949. gada kongress Parīzē. Lai piesaistītu tūristus, Dienvidslāvija par olimpiādes mājvietu izvēlējās vēstures pieminekļiem un muzejiem bagāto kūrortpilsētu Dubrovniku, kurā šahistu rīcībā tika nodotas trīs zāles Mākslas galerijā. Pirmo reizi olimpiāžu vēsturē spēlēšanai bija radīti tik labu apstākļi: viena kārta dienā un katrā trešā dienā pārtraukto partiju izspēle. Jauninājums bija arī tas, ka katra komandā varēja būt ne viens, bet divi rezervisti. Šo iespēju gan izmantoja tikai dažas komandas. Olimpiādē tika pieņemts sekojošs spēles reglaments: 40 gājieni 2,5 stundās un pa 16 gājieniem katrā nākamajā stundā. Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Milans Vidmars (Dienvidslāvija). Pirmo reizi šaha olimpiādē vīriešu komandas sastāvā piedalījās sieviete - Francijas komandā pie rezerves galdiņa spēlēja Šantala Šodē de Silana, kas savāca 1½ punktus 6 partijās.

Pirmo reizi valsts olimpiādes rīkotāja izlaida pastmarkas — piecu marku sēriju.

Olimpiādes rezultāti 
Sacensībās piedalījās 16 valstu komandas.  Visas komandas spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas. Olimpiādes rezultāti bija šādi:

Labākie pie galdiņiem 
 {| class="wikitable"
!Galdiņš, vieta||Vārds, Uzvārds||Valsts||Punkti||Partijas||Procenti
|-
|1. galdiņš
|-
|1||Volfgangs Uncikers||VFR||11||14||78,6
|-
|1||Migels Naidorfs||Argentīna||11||14||78,6
|-
|3||Semjuels Reševskis||ASV||8½||11||77,3
|-
|2. galdiņš
|-
|1||Hulio Bolbočans||Argentīna||11½||14||82,1
|-
|2||Lotārs Šmids||VFR||9||12||75,0
|-
|2||Nikolass Rossolimo||Francija||9||12||75,0
|-
|3. galdiņš
|-
|1||Petars Trifunovičs||Dienvidslāvija||10||13||76,9
|-
|2||Lodeveiks Prinss||Nīderlande||6½||10||65,0
|-
|3||Gerhards Pfeifers||VFR||7||11||63,6
|-
|4. galdiņš
|-
|1||Braslavs Rabars||Dienvidslāvija||9||10||90,0
|-
|2||Nikolass Kortlevers||Nīderlande||8½||11||77,3
|-
|3||Nils Bergkvists||Zviedrija||7½||12||62,5
|-
|3||Hektors Rossetto||Argentīna||7½||12||62,5
|-
|1. rezervists
|-
|1||Hermans Piļņiks||Argentīna||7½||10||75,0
|-
|2||Hanss Lamberts||Austrija||8||12||66,7
|-
|3||Džordžs Kramers||ASV||7½||12||62,5
|-
|3||Hanss Hilmārs Štaute||VFR||7½||12||62,5
|-
|2. rezervists
|-
|1||Lerijs Evanss||ASV||9||10||90,0
|-
|2||Jans Donners||Nīderlande||4½||8||56,3
|}

Uzvarētāju individuālie rezultāti

1. vieta — Dienvidslāvija

2. vieta — Argentīna

3. vieta — Vācijas Federatīvā Republika

Atsauces

Ārējās saites 
 9th Chess Olympiad: Dubrovnik 1950 
 Geschichte der Schacholympiaden - vierter Teil 

Šaha olimpiādes
1950. gads sportā
Šahs Dienvidslāvijā
Šahs Horvātijā
9. šaha olimpiāde notika no gada augusta līdz septembrim Dienvidslāvijas , tagad Horvātijas pilsētā Dubrovnikā . Olimpiādes organizēšana FIDE kongresā , kas gadā notika Zviedrijas pilsētā Saltsjobadenā , Dienvidslāvijas delegāts paziņoja , ka viņa valsts šaha federācija ir gatava sarīkot pirmo pēckara " Nāciju turnīru " . Tomēr galīgo lēmumu par olimpiādes sarīkošanu Dienvidslāvijā pieņēma FIDE nākamais gada kongress Parīzē . Lai piesaistītu tūristus , Dienvidslāvija par olimpiādes mājvietu izvēlējās vēstures pieminekļiem un muzejiem bagāto kūrortpilsētu Dubrovniku , kurā šahistu rīcībā tika nodotas trīs zāles Mākslas galerijā . Pirmo reizi olimpiāžu vēsturē spēlēšanai bija radīti tik labu apstākļi : viena kārta dienā un katrā trešā dienā pārtraukto partiju izspēle . Jauninājums bija arī tas , ka katra komandā varēja būt ne viens , bet divi rezervisti . Šo iespēju gan izmantoja tikai dažas komandas . Olimpiādē tika pieņemts sekojošs spēles reglaments : gājieni5 stundās un pagājieniem katrā nākamajā stundā . Olimpiādes galvenais tiesnesis bija starptautiskais tiesnesis Milans Vidmars ( Dienvidslāvija ) . Pirmo reizi šaha olimpiādē vīriešu komandas sastāvā piedalījās sieviete - Francijas komandā pie rezerves galdiņa spēlēja Šantala Šodē de Silana , kas savāca punktuspartijās . Pirmo reizi valsts olimpiādes rīkotāja izlaida pastmarkas — piecu marku sēriju . Olimpiādes rezultāti Sacensībās piedalījāsvalstu komandas . Visas komandas spēlēja katra ar katru pēc apļa sistēmas . Olimpiādes rezultāti bija šādi : Labākie pie galdiņiem { | class=" wikitable " ! Galdiņš , vieta ||Vārds , Uzvārds ||Valsts ||Punkti ||Partijas ||Procenti |- | 1. galdiņš |- | 1 || Volfgangs Uncikers ||VFR ||11| |14| |78,6 |- | 1 | |Migels Naidorfs ||Argentīna | |11| | 14| |78,6 |- | 3 | | Semjuels Reševskis ||ASV | |8½ | |11| |77,3 |- | 2. galdiņš |- | 1 | | Hulio Bolbočans ||Argentīna | |11½ | |14| | 82,1 |- |2||Lotārs Šmids ||VFR ||9| |12| |75,0 |- |2 | |Nikolass Rossolimo ||Francija | |9| |12||75,0 |- | 3. galdiņš |- | 1 | | Petars Trifunovičs ||Dienvidslāvija | |10 | | 13| |76,9 |- |2||Lodeveiks Prinss ||Nīderlande | |6½ | |10 | | 65,0 |- | 3 | |Gerhards Pfeifers ||VFR ||7 | |11 | | 63,6 |- | 4. galdiņš |- | 1 | |Braslavs Rabars ||Dienvidslāvija | |9 | |10 | | 90,0 |- |2 | |Nikolass Kortlevers ||Nīderlande | |8½ | |11| |77,3 |- | 3 | | Nils Bergkvists ||Zviedrija | |7½ | |12 | | 62,5 |- | 3 | |Hektors Rossetto ||Argentīna | |7½ | |12 | | 62,5 |- |1. rezervists |- | 1 | | Hermans Piļņiks ||Argentīna | |7½ | |10| |75,0 |- |2| |Hanss Lamberts ||Austrija | |8 | |12 | | 66,7 |- | 3 | |Džordžs Kramers ||ASV | |7½ | |12 | | 62,5 |- | 3 | |Hanss Hilmārs Štaute ||VFR | |7½ | |12 | | 62,5 |- |2. rezervists |- |1||Lerijs Evanss ||ASV | |9 | | 10 | | 90,0 |- |2| |Jans Donners ||Nīderlande | |4½ | |8 | |56,3 | } Uzvarētāju individuālie rezultāti 1. vieta — Dienvidslāvija 2. vieta — Argentīna 3. vieta — Vācijas Federatīvā Republika Atsauces Ārējās saites h Chess Olympiad : Dubrovnik Geschichte der Schacholympiaden - vierter Teil Šaha olimpiādes 1950. gads sportā Šahs Dienvidslāvijā Šahs Horvātijā