Gvido Zemrībo
Gvido Zemrībo (dzimis , miris ) bija latviešu jurists un diplomāts, Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētājs.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1932. gada 26. decembrī Rīgā grāmatveža un advokātes ģimenē. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē. 1958. gadā Zemrībo kļuva par Latvijas PSR Ministru Padomes Valsts arbitrāžas arbitru. No 1961. gada darbojās Latvijas PSR Augstākajā tiesā, sākotnēji bija tiesas loceklis, tad no 1985. gada tās priekšsēdētājs.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1990. gada 16. maijā Latvijas Republikas Augstākā Padome ievēlēja G. Zemrībo par Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētāju. Viņa vadībā Augstākās tiesas plēnums 1991. gada 11. martā pieņēma lēmumu „Par Latvijas Republikas tiesu neatkarību”, kurā pirmo reizi bija noteikti tiesu neatkarības un lietu iztiesāšanas pamatprincipi, kas atbilda demokrātiskas valsts standartiem. G. Zemrībo vadībā izstrādāja likumu „Par tiesu varu”, ko pieņēma 1992. gada 15. decembrī un kas bija Latvijas tiesu reformas tiesiskais pamats. 1990. — 1993. gadā viņš uzstājās ar referātiem vairākās universitātēs ASV, piedalījās starptautiskās konferencēs Dānijā, Zviedrijā, Francijā, Nīderlandē, bija daudzu juridisku publikāciju autors. Latvijas Tenisa federācijas prezidents.

No 1994. gada maija  Zemrībo bija Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Dānijas Karalistē un Islandē. Vēlāk bija Latvijas Policijas akadēmijas lektors (1999—2010). Kopš 1998. gada darbojās kā zvērināts advokāts, no 2013. gada — zvērinātu advokātu biroja "Varul" padomnieks. Latvijas Juristu biedrības viceprezidents.
Miris 2021. gada 6. augustā.

Darbi 
 "Padomju tiesības" (līdzautors, 1978), 
 "Īsi par saistību tiesībām" (1979), 
 Gvido Zemrībo, Lia Guļevska. "Darbs dara cilvēku", Rīga: Jumava, 2015.

Apbalvojumi 
 Dannebroga ordenis, 1. klase (1997) 
 Tieslietu sistēmas Goda zīme, 1. pakāpe (2008)
 Triju Zvaigžņu ordenis, 3. šķira (2011)

Atsauces

Ārējās saites 
 Bijušie Augstākās tiesas priekšsēdētāji Latvijas Republikas Augstākā tiesa

1932. gadā dzimušie
2021. gadā mirušie
Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas tiesību zinātnieki
Rīgā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Gvido Zemrībo ( dzimis , miris ) bija latviešu jurists un diplomāts , Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētājs . Dzīvesgājums Dzimis gada decembrī Rīgā grāmatveža un advokātes ģimenē . Mācījās Rīgas vidusskolā , studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē . gadā Zemrībo kļuva par Latvijas PSR Ministru Padomes Valsts arbitrāžas arbitru . No gada darbojās Latvijas PSR Augstākajā tiesā , sākotnēji bija tiesas loceklis , tad no gada tās priekšsēdētājs . Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas gada maijā Latvijas Republikas Augstākā Padome ievēlēja G. Zemrībo par Latvijas Republikas Augstākās tiesas priekšsēdētāju . Viņa vadībā Augstākās tiesas plēnums gada martā pieņēma lēmumu „ Par Latvijas Republikas tiesu neatkarību ” , kurā pirmo reizi bija noteikti tiesu neatkarības un lietu iztiesāšanas pamatprincipi , kas atbilda demokrātiskas valsts standartiem . G. Zemrībo vadībā izstrādāja likumu „ Par tiesu varu ” , ko pieņēma gada decembrī un kas bija Latvijas tiesu reformas tiesiskais pamats . — gadā viņš uzstājās ar referātiem vairākās universitātēs ASV , piedalījās starptautiskās konferencēs Dānijā , Zviedrijā , Francijā , Nīderlandē , bija daudzu juridisku publikāciju autors . Latvijas Tenisa federācijas prezidents . No gada maija Zemrībo bija Latvijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Dānijas Karalistē un Islandē . Vēlāk bija Latvijas Policijas akadēmijas lektors2010 ) . Kopš gada darbojās kā zvērināts advokāts , no gada — zvērinātu advokātu biroja " Varul " padomnieks . Latvijas Juristu biedrības viceprezidents . Miris gada augustā . Darbi " Padomju tiesības " ( līdzautors , " Īsi par saistību tiesībām " Gvido Zemrībo , Lia Guļevska . " Darbs dara cilvēku " , Rīga : Jumava , Apbalvojumi Dannebroga ordenis , klase Tieslietu sistēmas Goda zīme , pakāpe Triju Zvaigžņu ordenis , šķira Atsauces Ārējās saites Bijušie Augstākās tiesas priekšsēdētāji Latvijas Republikas Augstākā tiesa 1932. gadā dzimušie 2021. gadā mirušie Rīgas Valsts ģimnāzijas absolventi Latvijas Universitātes absolventi Latvijas tiesību zinātnieki Rīgā dzimušie Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri