Katalonijas neatkarības referendums
2017. gada Katalonijas neatkarības referendums bija referendums par neatkarīgas Katalonijas Republikas izveides iespēju, kas notika . 90,18% balsotāju atbalstīja atdalīšanos no Spānijas, bet referendumā piedalījās 43% no aptuveni 5,3 miljoniem balsstiesīgo.

Priekšvēsture 
2017. gada 7. septembrī Katalonijas parlaments pieņēma likumu par neatkarības referenduma rīkošanu 1. oktobrī, par ko nobalsoja 72 no 83 reģionālajiem deputātiem, bet 52 Spānijas vienotības atbalstītāji pirms balsojuma atstāja sēžu zāli. Lēmumu tūlīt atbalstīja reģionālās valdības vadītājs Karless Pudždemons, bet Spānijas konstitucionālā tiesa paziņoja par Katalonijas parlamenta lēmuma apstādināšanu.
Spānijas prokuratūra sāka kriminālizmeklēšanu pret vairāk nekā 700 Katalonijas pašvaldību mēriem, kuri bija piedāvājuši savu palīdzību referenduma sarīkošanai, kā arī pieprasīja, lai policija konfiscē visus materiālus, kas var tikt izmantoti referenduma sarīkošanā, piemēram, biļetenus, balsošanas urnas un plakātus, kas aicina vēlētājus piedalīties referendumā.

21. septembrī Spānijas policija Barselonā veica kratīšanu vairākās Katalonijas valdības ēkās un aizturēja ekonomikas valsts ministru Džuzepu Mariju Džuvē.

Norise 
Referenduma priekšvakarā Spānijas valdība paziņoja, ka policija slēgusi un aizzīmogojusi 1300 no 2315 vēlēšanu iecirkņiem. Dienā pirms referenduma Madridē, Seviļā, Santanderā, Ļeidā, Alikantē un Palmā, kā arī Barselonā demonstranti pauda atbalstu Spānijas vienotībai. Savukārt Galisijas apgabalā notika Katalonijas neatkarības atbalsta demonstrācija.

Balsošanas dienā 2017. gada 1. oktobrī Spānijas policija mēģināja nepieļaut balsošanu, ieņemot referenduma iecirkņus un konfiscējot urnas un biļetenus. Tomēr Katalonijas valdība paziņoja, ka referendumu neatcels, lai gan policija slēdza lielāko daļu balsošanas iecirkņu.

3. oktobrī simtiem tūkstoši cilvēku Barselonā izgāja ielās, lai protestētu pret policijas vardarbību referenduma dienā. Saskaņā ar Katalonijas varasiestāžu teikto, ievainojumus guva gandrīz 900 cilvēku.
Katalonijas reģionālā valdība paziņoja, ka referendumā piedalījušies nepilni 2,3 miljoni cilvēku jeb aptuveni 40% no balsstiesīgajiem, un ka 90% no viņiem atbalstījuši Katalonijas neatkarību. 
Katalonijas reģionālās valdības līderis Karless Pudždemons paziņoja, ka Katalonija pasludinās neatkarību 48 stundu laikā pēc balsojuma "oficiālo rezultātu saskatīšanas".

Spānijas valdības reakcija 
Spānijas Konstitucionālā tiesa un Spānijas valdība noraidīja referenduma rīkošanu kā nelikumīgu.
Spānijas karalis Felipe VI 3. oktobrī savā uzrunā valstij paziņoja, ka Katalonijas līderi ir izgājuši "ārpus likuma varas" un ar savu "bezatbildīgo" rīcību apdraud gan autonomā reģiona, gan visas valsts ekonomiku, teica karalis. Viņš uzsvēra, ka Spānija nonākusi "galēji smagā" situācijā un "valsts likumīgajām varasiestādēm ir pienākums garantēt konstitucionālo kārtību". Viņš aicināja visus Spānijas pilsoņus "ievērot likumu un konstitūciju".
5. oktobrī Spānijas konstitucionālā tiesa nolēma aizliegt sasaukt 9. oktobrī gaidāmo Katalonijas parlamenta sesiju, lai novērstu iespējamo vienpusējo Katalonijas  neatkarības pasludināšanu.

18. oktobrī Spānijas valdība piedraudēja Katalonijai atņemt tās reģionālās autonomijas statusu, ja tā neatteiksies no prasības pēc neatkarības, bet 21. oktobrī tā uzsāka Katalonijas autonomijas atcelšanas procesu, paredzot pusgada laikā sarīkot jaunas reģiona valdības vēlēšanas.

Rezultāti 
6. oktobrī Katalonijas reģionālā valdība paziņoja galīgos balsu skaitīšanas rezultātus, saskaņā ar kuriem atdalīšanos no Spānijas atbalstījuši 90,18% balsotāju, bet referendumā piedalījušies 43% no aptuveni 5,3 miljoniem balsstiesīgo.

Atsauces

Ārējās saites 

Katalonijas neatkarības referendums  
Catalonia Votes     

Katalonija
2017. gada referendumi
2017. gada Katalonijas neatkarības referendums bija referendums par neatkarīgas Katalonijas Republikas izveides iespēju , kas notika \ . 18 % balsotāju atbalstīja atdalīšanos no Spānijas , bet referendumā piedalījās no aptuveni3 miljoniem balsstiesīgo . Priekšvēsture 2017. gada septembrī Katalonijas parlaments pieņēma likumu par neatkarības referenduma rīkošanu oktobrī , par ko nobalsojanoreģionālajiem deputātiem , betSpānijas vienotības atbalstītāji pirms balsojuma atstāja sēžu zāli . Lēmumu tūlīt atbalstīja reģionālās valdības vadītājs Karless Pudždemons , bet Spānijas konstitucionālā tiesa paziņoja par Katalonijas parlamenta lēmuma apstādināšanu . Spānijas prokuratūra sāka kriminālizmeklēšanu pret vairāk nekāKatalonijas pašvaldību mēriem , kuri bija piedāvājuši savu palīdzību referenduma sarīkošanai , kā arī pieprasīja , lai policija konfiscē visus materiālus , kas var tikt izmantoti referenduma sarīkošanā , piemēram , biļetenus , balsošanas urnas un plakātus , kas aicina vēlētājus piedalīties referendumā . 21. septembrī Spānijas policija Barselonā veica kratīšanu vairākās Katalonijas valdības ēkās un aizturēja ekonomikas valsts ministru Džuzepu Mariju Džuvē . Norise Referenduma priekšvakarā Spānijas valdība paziņoja , ka policija slēgusi un aizzīmogojusinovēlēšanu iecirkņiem . Dienā pirms referenduma Madridē , Seviļā , Santanderā , Ļeidā , Alikantē un Palmā , kā arī Barselonā demonstranti pauda atbalstu Spānijas vienotībai . Savukārt Galisijas apgabalā notika Katalonijas neatkarības atbalsta demonstrācija . Balsošanas dienā gada oktobrī Spānijas policija mēģināja nepieļaut balsošanu , ieņemot referenduma iecirkņus un konfiscējot urnas un biļetenus . Tomēr Katalonijas valdība paziņoja , ka referendumu neatcels , lai gan policija slēdza lielāko daļu balsošanas iecirkņu . 3. oktobrī simtiem tūkstoši cilvēku Barselonā izgāja ielās , lai protestētu pret policijas vardarbību referenduma dienā . Saskaņā ar Katalonijas varasiestāžu teikto , ievainojumus guva gandrīzcilvēku . Katalonijas reģionālā valdība paziņoja , ka referendumā piedalījušies nepilni3 miljoni cilvēku jeb aptuveni no balsstiesīgajiem , un ka no viņiem atbalstījuši Katalonijas neatkarību . Katalonijas reģionālās valdības līderis Karless Pudždemons paziņoja , ka Katalonija pasludinās neatkarībustundu laikā pēc balsojuma " oficiālo rezultātu saskatīšanas " . Spānijas valdības reakcija Spānijas Konstitucionālā tiesa un Spānijas valdība noraidīja referenduma rīkošanu kā nelikumīgu . Spānijas karalis Felipe VI oktobrī savā uzrunā valstij paziņoja , ka Katalonijas līderi ir izgājuši " ārpus likuma varas " un ar savu " bezatbildīgo " rīcību apdraud gan autonomā reģiona , gan visas valsts ekonomiku , teica karalis . Viņš uzsvēra , ka Spānija nonākusi " galēji smagā " situācijā un " valsts likumīgajām varasiestādēm ir pienākums garantēt konstitucionālo kārtību " . Viņš aicināja visus Spānijas pilsoņus " ievērot likumu un konstitūciju " . 5. oktobrī Spānijas konstitucionālā tiesa nolēma aizliegt sasaukt oktobrī gaidāmo Katalonijas parlamenta sesiju , lai novērstu iespējamo vienpusējo Katalonijas neatkarības pasludināšanu . 18. oktobrī Spānijas valdība piedraudēja Katalonijai atņemt tās reģionālās autonomijas statusu , ja tā neatteiksies no prasības pēc neatkarības , bet oktobrī tā uzsāka Katalonijas autonomijas atcelšanas procesu , paredzot pusgada laikā sarīkot jaunas reģiona valdības vēlēšanas . Rezultāti 6. oktobrī Katalonijas reģionālā valdība paziņoja galīgos balsu skaitīšanas rezultātus , saskaņā ar kuriem atdalīšanos no Spānijas atbalstījuši18 % balsotāju , bet referendumā piedalījušies no aptuveni3 miljoniem balsstiesīgo . Atsauces Ārējās saites Katalonijas neatkarības referendums Catalonia Votes Katalonija 2017. gada referendumi