Krusta pacelšana
Krusta pacelšana ir flāmu gleznotāja Pītera Paula Rubensa gleznots triptihs, kas tika pabeigts 1610.—1611. gadā.

Pīters Pauls Rubenss uzgleznoja Krusta pacelšanu pēc atgriešanās Flandrijā no Itālijas. Darbā skaidri saskatāma itāļu renesanses un baroka mākslinieku kā Karavadžo, Tintoreto un Mikelandželo ietekme. Centrālais panelis ilustrē spriedzi starp daudziem muskuļotiem vīriešiem, kuri cenšas pacelt krustu un Kristus uz krusta šķietami nepaceļamo svaru.

Pītera Paula Rubensa perspektīvas saīsināšana redzama krustu ceļošo vīriešu kontūrās. Kristus izvietots uz centrālā paneļa diagonāles, stilistiski līdzīgi Karavadžo Apglabāšanā. Kustība, vieta un laiks ir ilustrēti kopā ar grūtībām piecelt krustu vertikāli. Rubens droši izmanto dinamiskas krāsas un chiaroscuro, stilu, kas ar laiku kļūts izsmalcinātāks.

Glezna kopā ar dažiem citiem Rubensa darbiem atrodas Antverpenes katedrālē, Beļģijā. To pasūtīja baznīca, lai izteiktu savu atbalstu katolicismam pēc protestantu atdalīšanās. Pēc Napoleona rīkojuma šo gleznu kopā ar citu Pītera Paula Rubensa darbu Noņemšana no krusta aizveda uz Parīzi. Gleznas atgriezās katedrālē 1815. gadā.

Masu kultūrā 
Marijas Luīzas Ramē (Ouida) romānā "Flandrijas suns" galvenie tēli, Nello un Patrašs, vēlas kaut reizi dzīvē redzēt gan  Rubensa Krusta pacelšanu, gan Noņemšanu no krusta. Tas kalpo kā stāsta kulminācija, kad abi aukstā Ziemassvētku vakarā ielavās Antverpenes katedrālē, lai redzētu gleznas skaistumu. Nākamajā dienā viņus atrod mirušus triptiha priekšā.

Atsauces

Ārējās saites 

1611. gada gleznas
Triptihi
Krusta pacelšana ir flāmu gleznotāja Pītera Paula Rubensa gleznots triptihs , kas tika pabeigts —1611. gadā . Pīters Pauls Rubenss uzgleznoja Krusta pacelšanu pēc atgriešanās Flandrijā no Itālijas . Darbā skaidri saskatāma itāļu renesanses un baroka mākslinieku kā Karavadžo , Tintoreto un Mikelandželo ietekme . Centrālais panelis ilustrē spriedzi starp daudziem muskuļotiem vīriešiem , kuri cenšas pacelt krustu un Kristus uz krusta šķietami nepaceļamo svaru . Pītera Paula Rubensa perspektīvas saīsināšana redzama krustu ceļošo vīriešu kontūrās . Kristus izvietots uz centrālā paneļa diagonāles , stilistiski līdzīgi Karavadžo Apglabāšanā . Kustība , vieta un laiks ir ilustrēti kopā ar grūtībām piecelt krustu vertikāli . Rubens droši izmanto dinamiskas krāsas un chiaroscuro , stilu , kas ar laiku kļūts izsmalcinātāks . Glezna kopā ar dažiem citiem Rubensa darbiem atrodas Antverpenes katedrālē , Beļģijā . To pasūtīja baznīca , lai izteiktu savu atbalstu katolicismam pēc protestantu atdalīšanās . Pēc Napoleona rīkojuma šo gleznu kopā ar citu Pītera Paula Rubensa darbu Noņemšana no krusta aizveda uz Parīzi . Gleznas atgriezās katedrālē gadā . Masu kultūrā Marijas Luīzas Ramē ( Ouida ) romānā " Flandrijas suns " galvenie tēli , Nello un Patrašs , vēlas kaut reizi dzīvē redzēt gan Rubensa Krusta pacelšanu , gan Noņemšanu no krusta . Tas kalpo kā stāsta kulminācija , kad abi aukstā Ziemassvētku vakarā ielavās Antverpenes katedrālē , lai redzētu gleznas skaistumu . Nākamajā dienā viņus atrod mirušus triptiha priekšā . Atsauces Ārējās saites 1611. gada gleznas Triptihi