Sēņmušu dzimta
Sēņmušu dzimta () ir mušveidīgo divspārņu dzimta, kurā ietilpst ap 250 sugām no 19 ģintīm.

Izplatība 
Sēņmušu dzimtai pieder apmēram 250 sugas, no tām 70 ir sastopamas Palearktikas reģionā, 43 sugas sastopamas Eiropā un pierobežas apgabalos.

Pieaugušo īpatņu apraksts 
Sēņmušas ir mazas mušas, kuru ķermeņa garums sasniedz 2 līdz 10 mm. Ķermenis ir tievs vai resns; krāsa parasti melna, pelēka, dzeltena, oranža vai brūna, vai to kombinācija, dažos gadījumos ar gaiši zaļu vai zilu zīmējumu. Spārni tīri vai brūni, vienmēr ar salīdzinoši lielu cup šūnu. Aizmugurējais kāju pāris parasti ir plašs.

Ekoloģija 
Dzīvo galvenokārt mežainā vidē. Liels sugu skaits ir sastopams neskartās meža ekosistēmās ar lielu sēņu daudzveidību un tāpēc ir svarīgi no dabas aizsargāšanas viedokļa.

Kāpuri barojas ar sēnēm (mikofāgi) vai ir trofiski saistīti ar sēņu micēliju. Vairākas sugas attīstās lielo sēņu augļķermenī. Vairāku sugu trofiskās saites nav zināmas vai vāji izpētītas. Taču no izpētītajām sugām dažas ir monofāgas un dažas ir oligofāgas sugas. Microsania ģints sugas ir taksonomiski un bioloģiski atšķirīgas no pārējām sēņmušām, atrodoties tur, kur bija ugunskurs.

Filoģenēze 
Vairāki dzimtas filoģenētiskie pētījumi ir pamatoti uz imago un kāpuru morfoloģiskām raksturīpašībām. Pirmo reizi morfoloģiskās filoģenētiskās saites izpētīja Čandlers 2001. gadā. 2004. gadā Rotreis un līdzautori filoģenētiskos pētījumos izmantoja kāpuru morfoloģiskās raksturīpašības. Informatīvāku morfoloģisku pētījumu 2011. gadā veicis Tkočs savā nepublicētajā MSc disertācijā. 2013. gadā ir veikts informatīvākais molekulārais filoģenētiskais pētījums.

Taksonomija 
Iepriekš sēņmušu dzimtā ietilpa Opetia ģints, taču tagad šī ģints ir atdalīta savā dzimtā Opetiidae. Agrāk Atelestus ģints tika bieži iekļauta sēņmušu dzimtā, taču tagad tā ir pārvietota uz Empioidae dzimtu.

Atsauces
Sēņmušu dzimta ( ) ir mušveidīgo divspārņu dzimta , kurā ietilpst apsugām noģintīm . Izplatība Sēņmušu dzimtai pieder apmēramsugas , no tāmir sastopamas Palearktikas reģionā , sugas sastopamas Eiropā un pierobežas apgabalos . Pieaugušo īpatņu apraksts Sēņmušas ir mazas mušas , kuru ķermeņa garums sasniedzlīdzmm . Ķermenis ir tievs vai resns ; krāsa parasti melna , pelēka , dzeltena , oranža vai brūna , vai to kombinācija , dažos gadījumos ar gaiši zaļu vai zilu zīmējumu . Spārni tīri vai brūni , vienmēr ar salīdzinoši lielu cup šūnu . Aizmugurējais kāju pāris parasti ir plašs . Ekoloģija Dzīvo galvenokārt mežainā vidē . Liels sugu skaits ir sastopams neskartās meža ekosistēmās ar lielu sēņu daudzveidību un tāpēc ir svarīgi no dabas aizsargāšanas viedokļa . Kāpuri barojas ar sēnēm ( mikofāgi ) vai ir trofiski saistīti ar sēņu micēliju . Vairākas sugas attīstās lielo sēņu augļķermenī . Vairāku sugu trofiskās saites nav zināmas vai vāji izpētītas . Taču no izpētītajām sugām dažas ir monofāgas un dažas ir oligofāgas sugas . Microsania ģints sugas ir taksonomiski un bioloģiski atšķirīgas no pārējām sēņmušām , atrodoties tur , kur bija ugunskurs . Filoģenēze Vairāki dzimtas filoģenētiskie pētījumi ir pamatoti uz imago un kāpuru morfoloģiskām raksturīpašībām . Pirmo reizi morfoloģiskās filoģenētiskās saites izpētīja Čandlers gadā . gadā Rotreis un līdzautori filoģenētiskos pētījumos izmantoja kāpuru morfoloģiskās raksturīpašības . Informatīvāku morfoloģisku pētījumu gadā veicis Tkočs savā nepublicētajā MSc disertācijā . gadā ir veikts informatīvākais molekulārais filoģenētiskais pētījums . Taksonomija Iepriekš sēņmušu dzimtā ietilpa Opetia ģints , taču tagad šī ģints ir atdalīta savā dzimtā Opetiidae . Agrāk Atelestus ģints tika bieži iekļauta sēņmušu dzimtā , taču tagad tā ir pārvietota uz Empioidae dzimtu . Atsauces