Kārlis fon Ostenzakens
Kārlis fon der Ostenzakens (; dzimis , miris ) bija Dundagā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Piltenes apgabala, vēlāk arī Saksijas un Prūsijas valsts darbinieks un diplomāts. Prūsijas Karalistes firsts (1786).
Uzbūvējis Dundagas draudzes novada baznīcu (1766).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1726. gadā Bātas un Dundagas muižu īpašnieka pulkveža Johana Ulriha Ostenzakena (1685—1731) un viņa sievas Benignas Elizabetes, dzimušas Firksas (†1734), ģimenē. Pēc tēva nāves mantoja Dundagas, Lielbātas un Mazbātas muižas. Studēja Kēnigsbergas universitātē, 1746. gadā kļuva par Piltenes apgabala landrātu kolēģijas prezidentu (stārastu). 1749.-1751. gadā ieguva savā īpašumā arī Gulbenes (Gulben, Vaiņodes pagasts), Lagzdienas (Laxdienen) un Jaunkampes (Neu-Kampen) muižas.

Septiņgadu kara laikā bija Polijas-Lietuvas kopvalsts un Saksijas sūtnis Zviedrijā (1756-1763), pēc tam Krievijas Impērijā (1763-1768). 1763. gadā viņam piešķīra Svētās Romas impērijas grāfa (Reichsgraf) titulu.  No 1768. līdz 1777. gadam viņš bija Saksijas valdības ministrs un valsts sekretārs, slepenpadomnieks.

1777. gadā pārgāja Prūsijas Karalistes dienestā, kur iesākumā bija virskambarkungs, vēlāk — kara ministrs Frīdriha Lielā (1712-1786) galmā. 1785. gadā veica savas dzimtmuižas, Dundagas pils pārbūvi, uzceļot tai trešo stāvu. 1786. gadā viņam piesķīra Prūsijas firsta titulu. Darbojās arī Frīdriha Vilhelma II valdīšanas laikā, kad bija Brandenburgas sūtnis imperatora vēlēšanās Frankfurtē 1790. un 1792. gadā.

Miris  Berlīnē, apglabāts viņa celtajā Dundagas baznīcā.
1935. gadā Pieminekļu valde no baznīcas izņēma Ostenzakenu dzimtas muižnieku tēlus un pārveda tos uz Rīgas muzeju pie Doma baznīcas. Dundagas baznīcā saglabājies K. J. fon der Ostenzakena kenotafa fragments.

Atsauces

Ārējās saites 
 

Talsu novadā dzimušie
Vācbaltieši
Kārlis fon der Ostenzakens ( ; dzimis , miris ) bija Dundagā dzimis vācbaltiešu izcelsmes Piltenes apgabala , vēlāk arī Saksijas un Prūsijas valsts darbinieks un diplomāts . Prūsijas Karalistes firsts Uzbūvējis Dundagas draudzes novada baznīcu Dzīvesgājums Dzimis gadā Bātas un Dundagas muižu īpašnieka pulkveža Johana Ulriha Ostenzakena1731 ) un viņa sievas Benignas Elizabetes , dzimušas Firksas ( †1734 ) , ģimenē . Pēc tēva nāves mantoja Dundagas , Lielbātas un Mazbātas muižas . Studēja Kēnigsbergas universitātē , gadā kļuva par Piltenes apgabala landrātu kolēģijas prezidentu ( stārastu ) . -1751. gadā ieguva savā īpašumā arī Gulbenes ( Gulben , Vaiņodes pagasts ) , Lagzdienas ( Laxdienen ) un Jaunkampes ( Neu-Kampen ) muižas . Septiņgadu kara laikā bija Polijas-Lietuvas kopvalsts un Saksijas sūtnis Zviedrijā pēc tam Krievijas Impērijā gadā viņam piešķīra Svētās Romas impērijas grāfa ( Reichsgraf ) titulu . No līdz gadam viņš bija Saksijas valdības ministrs un valsts sekretārs , slepenpadomnieks . 1777. gadā pārgāja Prūsijas Karalistes dienestā , kur iesākumā bija virskambarkungs , vēlāk — kara ministrs Frīdriha Lielāgalmā . gadā veica savas dzimtmuižas , Dundagas pils pārbūvi , uzceļot tai trešo stāvu . gadā viņam piesķīra Prūsijas firsta titulu . Darbojās arī Frīdriha Vilhelma II valdīšanas laikā , kad bija Brandenburgas sūtnis imperatora vēlēšanās Frankfurtē un gadā . Miris Berlīnē , apglabāts viņa celtajā Dundagas baznīcā . 1935. gadā Pieminekļu valde no baznīcas izņēma Ostenzakenu dzimtas muižnieku tēlus un pārveda tos uz Rīgas muzeju pie Doma baznīcas . Dundagas baznīcā saglabājies K. J. fon der Ostenzakena kenotafa fragments . Atsauces Ārējās saites Talsu novadā dzimušie Vācbaltieši