Kaujas organizācija Latvijas atbrīvošanai
Kaujas organizācija Latvijas atbrīvošanai (KOLA) bija pret padomju okupāciju vērsta nacionālās pretestības pagrīdes grupa, kas izveidojās 1940. gada maijā un pastāvēja līdz 1941. gada sākumam, kad to sagrāva padomju drošības iestādes. Tajā apvienojās ap 200 patriotu, kuri darbojās Rīgā, Jelgavā, Dobelē, Saldū, Tukumā un Daugavpilī. Viņiem bija sakari ar Igaunijas un Lietuvas pretestības kustībām.

Vēsture 
Pēc Otrā pasaules kara sākuma un Sarkanās armijas militāro bāzu izveides Latvijā 1940. gada maijā Saldus Kalnsētas parkā satikās politiskās policijas darbinieks Oto Lēģers un Saldus Lauksaimniecības tehnikuma audzēknis Teodors Jūlijs Gulbis. Viņi izstrādāja KOLA struktūru un uzdevumus un pēc Latvijas okupācijas saistījās ar Latviešu Nacionālo leģionu, Tēvijas sargu, Dzelzs gvardi.
Organizācijā iesaistījās jaunietes no Rīgas Sarkanā Krusta medicīnas skolas.
Jelgavas grupu vadīja Spodris Rozentāls, Saldus grupu Ādolfs Burkevics, Tukuma grupu Eduards Vītols, Dobeles grupu Herberts Traumanis. 1940. gada 7. oktobrī NKVD aģenti Kuldīgā apcietināja Oto Lēģeri. 1941. gada martā apcietināja Teodoru Gulbi un viņa dzīvoklī Kalnciema ielā 2a Rīgā arestēja Hariju Veisu, kuru pratināja Simons Šustins. Lietā ierakstīja šādu apsūdzību: "Harijs Veiss zinājis, ka ir tāda Kaujas organizācija Latvijas atbrīvošanai, bet par to nav ziņojis orgāniem".
Pēc Vācijas iebrukuma 1941. gada jūnijā apcietinātos KOLA biedrus no Centrālcietuma aizveda uz trim dažādiem Krievijas cietumiem. Viņus tiesāja Pievolgas kara apgabala, Astrahaņas un Staļingradas kara apgabala kara tribunāli. Hariju Veisu tiesāja Čkalovas apgabala "troika".

Astrahaņā notiesātie 
Astrahaņas cietumā slēgtās tiesas sēdēs no 1941. gada 4. novembra līdz 6. novembrim notiesāja deviņus KOLA grupas dalībniekus, septiņus nošāva 1941. gada 27. novembrī: Jelgavas izpildu komitejas kontrolieri Voldi Utkinu (1921—1941), Rīgas jūrskolas studentu Jurģi Gribovski (1911—1941), Saldus ģimnāzijas audzēkņus Voldemāru Veisu (1920—1941) un Imantu Lagzdiņu (1922—1941), zemnieku Kārli Pilēģi (1912—1941), Kursīšu sargu Jāni Rāceni (1909—1941), LU studentu Visvaldi Bērziņu (1919—1941). Gulaga nometnēs ieslodzīja Saldus ģimnāzijas skolnieku Juri Rumbenieku (1923-) un Daugavpils elektrometinātāju Frici Hugo Golkānu (1908-).

Soļiļeckā notiesātie 
Pievolgas kara apgabala Kara tribunāla slēgtās sēdēs notiesāja 17 KOLA biedrus, Teodors Jūlijs Gulbis Soļiļeckas cietumā nomira pirms tiesas ar tuberkulozi 1941. gada 2. decembrī. 1942. gada 28. aprīlī nošāva 11 Latvijas patriotus: LU studentus Voldemāru Mellupu (1919—1942), Olafu Ozolu (1919—1942), Voldemāru Golkanu (1920—1942), strādniekus Kirilu Iļjinu (1919—1942) un Juri Aleksandru Šteinu (1920—1942), Saldus ģimnāzijas audzēkņus Juri Steinātu (1921—1942), Oskaru Kankāli (1922—1942), Ernestu Voldemāru Zužu-Farnestu (1920—1942), Imantu Pētersonu (1922—1942), Edgaru Kravinski (1922—1942), Jelgavas tehnikuma pasniedzēju Spodri Jūliju Rozentālu (1918—1942), policistu Jāni Vārpiņu (1900—1942).
Gulaga nometnēs ieslodzīja trīs Rīgas medmāsu skolas audzēknes Irmu Krūmiņu (1919-), Annu Andersoni (1919-), Ainu Baltiņu (1920-), strādnieku Ēriku Golkanu (1911-), saimnieku Nikolaju Ziedoni Veitleru (1913-).

Atsauces 

Latvijas vēsture
Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā
Kaujas organizācija Latvijas atbrīvošanai ( KOLA ) bija pret padomju okupāciju vērsta nacionālās pretestības pagrīdes grupa , kas izveidojās gada maijā un pastāvēja līdz gada sākumam , kad to sagrāva padomju drošības iestādes . Tajā apvienojās appatriotu , kuri darbojās Rīgā , Jelgavā , Dobelē , Saldū , Tukumā un Daugavpilī . Viņiem bija sakari ar Igaunijas un Lietuvas pretestības kustībām . Vēsture Pēc Otrā pasaules kara sākuma un Sarkanās armijas militāro bāzu izveides Latvijā gada maijā Saldus Kalnsētas parkā satikās politiskās policijas darbinieks Oto Lēģers un Saldus Lauksaimniecības tehnikuma audzēknis Teodors Jūlijs Gulbis . Viņi izstrādāja KOLA struktūru un uzdevumus un pēc Latvijas okupācijas saistījās ar Latviešu Nacionālo leģionu , Tēvijas sargu , Dzelzs gvardi . Organizācijā iesaistījās jaunietes no Rīgas Sarkanā Krusta medicīnas skolas . Jelgavas grupu vadīja Spodris Rozentāls , Saldus grupu Ādolfs Burkevics , Tukuma grupu Eduards Vītols , Dobeles grupu Herberts Traumanis . gada oktobrī NKVD aģenti Kuldīgā apcietināja Oto Lēģeri . gada martā apcietināja Teodoru Gulbi un viņa dzīvoklī Kalnciema ielā Rīgā arestēja Hariju Veisu , kuru pratināja Simons Šustins . Lietā ierakstīja šādu apsūdzību : " Harijs Veiss zinājis , ka ir tāda Kaujas organizācija Latvijas atbrīvošanai , bet par to nav ziņojis orgāniem " . Pēc Vācijas iebrukuma gada jūnijā apcietinātos KOLA biedrus no Centrālcietuma aizveda uz trim dažādiem Krievijas cietumiem . Viņus tiesāja Pievolgas kara apgabala , Astrahaņas un Staļingradas kara apgabala kara tribunāli . Hariju Veisu tiesāja Čkalovas apgabala " troika " . Astrahaņā notiesātie Astrahaņas cietumā slēgtās tiesas sēdēs no gada novembra līdz novembrim notiesāja deviņus KOLA grupas dalībniekus , septiņus nošāva gada novembrī : Jelgavas izpildu komitejas kontrolieri Voldi Utkinu1941 ) , Rīgas jūrskolas studentu Jurģi Gribovski1941 ) , Saldus ģimnāzijas audzēkņus Voldemāru Veisu1941 ) un Imantu Lagzdiņu1941 ) , zemnieku Kārli Pilēģi1941 ) , Kursīšu sargu Jāni Rāceni1941 ) , LU studentu Visvaldi Bērziņu1941 ) . Gulaga nometnēs ieslodzīja Saldus ģimnāzijas skolnieku Juri Rumbenieku ) un Daugavpils elektrometinātāju Frici Hugo Golkānu ) . Soļiļeckā notiesātie Pievolgas kara apgabala Kara tribunāla slēgtās sēdēs notiesājaKOLA biedrus , Teodors Jūlijs Gulbis Soļiļeckas cietumā nomira pirms tiesas ar tuberkulozi gada decembrī . gada aprīlī nošāva Latvijas patriotus : LU studentus Voldemāru Mellupu1942 ) , Olafu Ozolu1942 ) , Voldemāru Golkanu1942 ) , strādniekus Kirilu Iļjinu1942 ) un Juri Aleksandru Šteinu1942 ) , Saldus ģimnāzijas audzēkņus Juri Steinātu1942 ) , Oskaru Kankāli1942 ) , Ernestu Voldemāru Zužu-Farnestu1942 ) , Imantu Pētersonu1942 ) , Edgaru Kravinski1942 ) , Jelgavas tehnikuma pasniedzēju Spodri Jūliju Rozentālu1942 ) , policistu Jāni Vārpiņu1942 ) . Gulaga nometnēs ieslodzīja trīs Rīgas medmāsu skolas audzēknes Irmu Krūmiņu ) , Annu Andersoni ) , Ainu Baltiņu ) , strādnieku Ēriku Golkanu ) , saimnieku Nikolaju Ziedoni Veitleru ) . Atsauces Latvijas vēsture Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā