Odveidīgie
Odveidīgie jeb gartaustekleņi (Nematocera) ir viena no divām divspārņu kārtas (Diptera) apakškārtām, kas apvieno 7 infrakārtas. Tā ir mazākā divspārņu apakškārta un apvieno apmēram 45 kukaiņu dzimtas, dažādus odus, piemēram, dzēlējodus, trīsuļodus, tīklspārnodus, kā arī knišļus un miģeļus. Salīdzinot ar otru apakškārtu — mušveidīgajiem (Brachycera) kukaiņiem, odveidīgie ir primitīvāki, arhaiskāki divspārņi. Mūsdienās to sugu daudzveidība ir samazinājusies, salīdzinot ar aizvēsturi. Odveidīgie kukaiņi pamatā mājo mitrās vietās un galvenokārt ir aktīvi krēslas stundās. Pasaulē daudzas odu sugas pazīstamas dēļ to pārnēsātajām slimībām, no tām bīstamākās ir malārija, dzeltenais drudzis un tropu drudzis. Odi pārnēsā arī encefalīta vīrusu un dzīvniekutu kāpurus.

Kopīgās pazīmes 

To galvenā pazīme ir pagarināti, tievi taustekļi, kuriem ir 14 posmi. Dažu sugu tēviņiem antenas ir ar matiņiem. Salīdzinot ar mušveidīgajiem kukaiņiem, odveidīgie ir smalkāk būvēti, pagarinātiem ķermeņiem, smalkām, tievām, samērā garām ekstremitātēm un slaidiem spārniem.

Odveidīgo kukaiņu kāpuri ir ūdenī mītoši, un olas tiek dētas gan seklākos, gan dziļākos stāvošos ūdeņos, peļķes ieskaitot. Kāpuriem ir īpaši veidota, labi attīstīta galva un mute, kas, lai barotos, piemērota ūdens filtrācijai. Daudzas sugas vairošanās sezonas laikā veido tēviņu spietus, un konkurence par sapārošanos ir ļoti sīva.

Garākie spārni un kājas ir garkājodiem (Tipulidae), to spārnu plētums var sasniegt 65 mm, bet vieni no mazākajiem ir pangodiņi (Cecidomyiidae), kuriem daudzas sugas ir mazākas par 1 mm un spārnu plētums nepārsniedz 1,5 mm. Kopumā odveidīgie kukaiņi (izņemot garkājodus) ir mazi vai ļoti mazi kukaiņi, turklāt mātītes ir lielākas nekā tēviņi. Tēviņu antenas ir skaņas jutīgas, spējot atšķirt savas sugas mātītes spārnu vēdu skaņas frekvenci.

Ne visas odu sugas sūc asinis, turklāt ar asinīm barojas tikai asinssūcēju sugu mātītes, bet tēviņi barojas ar ziedu nektāru. Mātītes no asinīm iegūst olbaltumvielas, kas savukārt nepieciešamas olu attīstībai.

Sistemātika 

 Pamatraksts: divspārņu sistemātika
Odveidīgo apakškārta  (Nematocera)
Aksimīdodu infrakārta (Axymyiomorpha)
Dzēlējodu infrakārta (Culicomorpha)
Garkājodu infrakārta (Tipulomorpha)
Kožodiņu infrakārta (Psychodomorpha)
Krastmalodu infrakārta (Ptychopteromorpha)
Resnkājodu infrakārta (Bibionomorpha)
Tīklspārnodu infrakārta (Blephariceromorpha)

Atsauces

Ārējās saites 
 Dziedava: Odveidīgie
 Latvijas Daba: Divspārņi
 How to Identify Flies – Nematocera

 
Divspārņi
Odveidīgie jeb gartaustekleņi ( Nematocera ) ir viena no divām divspārņu kārtas ( Diptera ) apakškārtām , kas apvienoinfrakārtas . Tā ir mazākā divspārņu apakškārta un apvieno apmēramkukaiņu dzimtas , dažādus odus , piemēram , dzēlējodus , trīsuļodus , tīklspārnodus , kā arī knišļus un miģeļus . Salīdzinot ar otru apakškārtu — mušveidīgajiem ( Brachycera ) kukaiņiem , odveidīgie ir primitīvāki , arhaiskāki divspārņi . Mūsdienās to sugu daudzveidība ir samazinājusies , salīdzinot ar aizvēsturi . Odveidīgie kukaiņi pamatā mājo mitrās vietās un galvenokārt ir aktīvi krēslas stundās . Pasaulē daudzas odu sugas pazīstamas dēļ to pārnēsātajām slimībām , no tām bīstamākās ir malārija , dzeltenais drudzis un tropu drudzis . Odi pārnēsā arī encefalīta vīrusu un dzīvniekutu kāpurus . Kopīgās pazīmes To galvenā pazīme ir pagarināti , tievi taustekļi , kuriem irposmi . Dažu sugu tēviņiem antenas ir ar matiņiem . Salīdzinot ar mušveidīgajiem kukaiņiem , odveidīgie ir smalkāk būvēti , pagarinātiem ķermeņiem , smalkām , tievām , samērā garām ekstremitātēm un slaidiem spārniem . Odveidīgo kukaiņu kāpuri ir ūdenī mītoši , un olas tiek dētas gan seklākos , gan dziļākos stāvošos ūdeņos , peļķes ieskaitot . Kāpuriem ir īpaši veidota , labi attīstīta galva un mute , kas , lai barotos , piemērota ūdens filtrācijai . Daudzas sugas vairošanās sezonas laikā veido tēviņu spietus , un konkurence par sapārošanos ir ļoti sīva . Garākie spārni un kājas ir garkājodiem ( Tipulidae ) , to spārnu plētums var sasniegtmm , bet vieni no mazākajiem ir pangodiņi ( Cecidomyiidae ) , kuriem daudzas sugas ir mazākas parmm un spārnu plētums nepārsniedz5 mm . Kopumā odveidīgie kukaiņi ( izņemot garkājodus ) ir mazi vai ļoti mazi kukaiņi , turklāt mātītes ir lielākas nekā tēviņi . Tēviņu antenas ir skaņas jutīgas , spējot atšķirt savas sugas mātītes spārnu vēdu skaņas frekvenci . Ne visas odu sugas sūc asinis , turklāt ar asinīm barojas tikai asinssūcēju sugu mātītes , bet tēviņi barojas ar ziedu nektāru . Mātītes no asinīm iegūst olbaltumvielas , kas savukārt nepieciešamas olu attīstībai . Sistemātika Pamatraksts : divspārņu sistemātika Odveidīgo apakškārta ( Nematocera ) Aksimīdodu infrakārta ( Axymyiomorpha ) Dzēlējodu infrakārta ( Culicomorpha ) Garkājodu infrakārta ( Tipulomorpha ) Kožodiņu infrakārta ( Psychodomorpha ) Krastmalodu infrakārta ( Ptychopteromorpha ) Resnkājodu infrakārta ( Bibionomorpha ) Tīklspārnodu infrakārta ( Blephariceromorpha ) Atsauces Ārējās saites Dziedava : Odveidīgie Latvijas Daba : Divspārņi How to Identify Flies – Nematocera Divspārņi