Priekules muiža
Priekules muiža () bija Korfu dzimtas pilsmuiža, kuras centrā 19. gadsimtā izveidojās Priekules pilsēta.

Vēsture 
Vēstures avotos pilsmuiža Grobiņas fogtejā pirmo reizi minēta 1483. gadā, kad Livonijas ordeņa mestrs Borhs to piešķīra Nikolajam (Klausam) Korfam.  No 1560. līdz 1609. gadam tā atradās Prūsijas hercogistes, pēc tam Kurzemes un Zemgales hercogistes Grobiņas pilskunga iecirkņa sastāvā, vēlāk Durbes draudzes novadā. 
Pilsmuiža atradās izdevīgā vietā, kur krustojās septiņi lielceļi un tai piederēja Kņiupju, Katrīnes, Jūles un Jaujenieku pusmuižas (Knupen, Katharinenhof, Julianenhof un Jaugeneeken). 

1887. gadā Liepājas arhitekts Pauls Makss Berči pēc muižas īpašnieka Korfa pasūtījuma projektēja jaunu Priekules pili negotikas stilā. 
1920. gada zemes reformas laikā 2697 ha lielo Priekules muižu sadalīja 173 vienībās un kungu mājā iekārtoja Priekules slimnīcu.  

Muižas kungu māja cieta Kurzemes cietokšņa lielkaujā Otrā pasaules kara laikā, bojā gāja ēkas trešais stāvs, neskarts palika tikai pagrabstāvs. 1950. gados to atjaunoja un pārbūvētajā ēkā iekārtoja Priekules vidusskolu.

Muižas pils 

Paula Maksa Berči projektētā Priekules muižas pils trīsstāvu ēka celta no sarkaniem ķieģeļiem. Tajā bija zāle, ēdamistaba, ieroču istaba, naudas glabātuve, baznīcas telpa, viesu istabas, muižnieka, viņa piederīgo un kalpotāju istabas. Pie ieejas vestibilā atradās liels kamīns, zem pils plašs velvēts pagrabs. Ēku papildināja balkons, kuram bija izeja no zāles un plašas parādes kāpnes, kas turpinājās upes krasta nogāzē un pāri gājēju tiltiņam aizveda parkā.

Zviedru vārti 

Otrā ziemeļu kara laikā pils aizsardzībai pret zviedru karaspēka uzbrukumu uzcēla nocietinātus caurbraucamos vārtus, kurus nodēvēja par Zviedru vārtiem. Lai gan to fasādē ierakstīts 1688. gads, vārtu celtniecība notikusi 17. gadsimta vidū, bet daži dekoratīvās apdares darbi — 1688. gadā. Vārtu caurbrauktuvei abās pusēs izbūvētās nišās ievietoja vairāk nekā divus metrus augstas akmens sargu skulptūras, kuru zābaki bijuši melni, bikses zilas, jakas brūnas.  

Vārtu fasādes daļā atrodas Gotlandes smilšakmenī kalts Korfu dzimtas ģerbonis, sudraba lode un maskarons. 

Priekules Zviedru vārti atzīti kā valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, to plastiskā apdare un akmens cilnis ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

Atsauces 

Pilis Latvijā
Muižas Latvijā
Priekule
Priekules muiža ( ) bija Korfu dzimtas pilsmuiža , kuras centrā gadsimtā izveidojās Priekules pilsēta . Vēsture Vēstures avotos pilsmuiža Grobiņas fogtejā pirmo reizi minēta gadā , kad Livonijas ordeņa mestrs Borhs to piešķīra Nikolajam ( Klausam ) Korfam . No līdz gadam tā atradās Prūsijas hercogistes , pēc tam Kurzemes un Zemgales hercogistes Grobiņas pilskunga iecirkņa sastāvā , vēlāk Durbes draudzes novadā . Pilsmuiža atradās izdevīgā vietā , kur krustojās septiņi lielceļi un tai piederēja Kņiupju , Katrīnes , Jūles un Jaujenieku pusmuižas ( Knupen , Katharinenhof , Julianenhof un Jaugeneeken ) . 1887. gadā Liepājas arhitekts Pauls Makss Berči pēc muižas īpašnieka Korfa pasūtījuma projektēja jaunu Priekules pili negotikas stilā . 1920. gada zemes reformas laikāha lielo Priekules muižu sadalījavienībās un kungu mājā iekārtoja Priekules slimnīcu . Muižas kungu māja cieta Kurzemes cietokšņa lielkaujā Otrā pasaules kara laikā , bojā gāja ēkas trešais stāvs , neskarts palika tikai pagrabstāvs . gados to atjaunoja un pārbūvētajā ēkā iekārtoja Priekules vidusskolu . Muižas pils Paula Maksa Berči projektētā Priekules muižas pils trīsstāvu ēka celta no sarkaniem ķieģeļiem . Tajā bija zāle , ēdamistaba , ieroču istaba , naudas glabātuve , baznīcas telpa , viesu istabas , muižnieka , viņa piederīgo un kalpotāju istabas . Pie ieejas vestibilā atradās liels kamīns , zem pils plašs velvēts pagrabs . Ēku papildināja balkons , kuram bija izeja no zāles un plašas parādes kāpnes , kas turpinājās upes krasta nogāzē un pāri gājēju tiltiņam aizveda parkā . Zviedru vārti Otrā ziemeļu kara laikā pils aizsardzībai pret zviedru karaspēka uzbrukumu uzcēla nocietinātus caurbraucamos vārtus , kurus nodēvēja par Zviedru vārtiem . Lai gan to fasādē ierakstīts gads , vārtu celtniecība notikusi gadsimta vidū , bet daži dekoratīvās apdares darbi — gadā . Vārtu caurbrauktuvei abās pusēs izbūvētās nišās ievietoja vairāk nekā divus metrus augstas akmens sargu skulptūras , kuru zābaki bijuši melni , bikses zilas , jakas brūnas . Vārtu fasādes daļā atrodas Gotlandes smilšakmenī kalts Korfu dzimtas ģerbonis , sudraba lode un maskarons . Priekules Zviedru vārti atzīti kā valsts nozīmes arhitektūras piemineklis , to plastiskā apdare un akmens cilnis ir valsts nozīmes mākslas piemineklis . Atsauces Pilis Latvijā Muižas Latvijā Priekule