Baņa Stijenas ala
Baņa Stijenas ala () jeb Mračna ala (, Tumšā ala) ir ala Bosnijas un Hercegovinas austrumos, Rogaticas pašvaldības teritorijā dziļā Pračas upes kanjonā. Alas eju sistēma sasniedz 1,2 (pēc citiem avotiem — 2) km kopgarumu. Ala ir II kategorijas ģeoloģisks rezervāts (pēc IUCN klasifikācijas — III kategorijas), aizsargājamā zona aizņem 51 hektāru. Ala tika atklāta, būvējot tuvumā dzelzceļu.

Nosaukums 
Literatūrā parasti tiek minēts oficiālais Baņa Stijenas alas nosaukums pēc tuvākā ciema nosaukuma, vārds "Baņa" atsaucas uz reģiona vietējiem lielajiem feodāļiem — baniem. Sadzīvē biežāk tiek lietots Tumšās alas nosaukums, taču tas sakrīt ar vairākām citām alām.

Apraksts

Ģeomorfoloģija 
Horizontālā karsta ala radusies vidējā triasa kaļķakmens klintīs. Ieeja alā ir mākslīgi paplašināta un aizsargāta ar metāla vārtiem. No vārtiem uz pirmo zāli ved šaurs tunelis 15 metru garumā, kas vietām ir paplašināts līdz aptuveni 1x2 m profilam. Kādreizējā dabiskā ieeja laika gaitā ir aizbirusi. No ieejas tuneļa gala līdz pirmajai zālei ir jānokāpj 8 metrus lejā pa betona kāpnēm. No turienes galvenais alas tunelis ir galvenokārt horizontāls, izņemot pēdējo daļu. Ir arī vairākas sānu ejas, kas ļauj veidot divvirzienu tūrisma takas. Pirmā jeb ieejas zāle ir vislielākā, 40x10 metru ar griestu augstumu 6—8 metri.

Ala ir ļoti bagāta ar visu veidu alu izrotājumiem: stalagmītiem, stalaktītiem, kolonnām, travertīna vannām, pateicoties kam tiek uzskatīta par vienu no greznākajām valstī. Alā atrodas arī t.s "alu piens", ļoti reta lipīga balta pasta. Šīs retās vielas rašanās mehānisms vēl nav pilnībā noskaidrots. Papildus alu rotājumiem Baņa Stijenas ala ir arī paleontoloģiska vieta ar alu lāču (Ursus spelaeus) atliekām un vairākām endēmiskām pazemes faunas kukaiņu sugām.

Pieejamība 
Ala atrodas Pračas upes kanjonā divdesmit (pēc cita avota — 50) metrus virs upes gultnes un 597 metrus virs jūras līmeņa. Vienkāršākā pieeja alai ir no vecās Baņa Stijenas dzelzceļa stacijas, izmantojot makadamu (sablietētu akmeņu) ceļu, kas atrodas apmēram 500 metrus augšpus straumei (bijušais šaursliežu dzelzceļa maršruts). Tajā vietā jāšķērso upe un vēl pēc 100 metriem augšup pret straumi atrodas ala.

Tikai 400 metru attālumā no Tumšās alas atrodas Bosnijā un Hercegovinā garākā ala Govještica jeb — kā daži to sauc — Dugovještica. Abas alas, kuras uzskata par saistītām, kopā ar Pračas kanjonu iekļautas Pračas dabas parkā.

Tumšā ala bija viena no pirmajām, kas tika iekārtota tūristu apmeklējumiem. Par to, cik liela interese kādreiz bijusi par šo alu, liecina pirmām kārtām apmeklētāju atstāto parakstu skaits uz alas sienām, īpaši centrālajā zālē, sākot no Austroungārijas laikiem, pirmajiem centieniem pietuvināt alai tūristu ceļus, tostarp uzbūvējot vārtus un kāpnes starpkaru periodā, pirmajiem teodolīta mērījumiem Bosnijas un Hercegovinas alā kā nopietnas pieejas tūrisma attīstībai priekštečiem 1960. gados, kad sākās tūrisma bums. Mūsdienās tā ir zemā vietā pēc piedāvātā tūrisma potenciāla, jo visa teritorija ap alu tika mīnēta pēdējā karā un apmeklēšanai ieteic sagādāt vietējos gidus. Arī Rogaticas pašvaldība tiek kritizēta par nepietiekamu darbu tūrisma attīstībā.

8 km attālumā atrodas Rogaticas ciems, 13,5 km attālumā — Goraždes pilsēta.

Attēli

Atsauces

Ārējās saites 

Bosnijas un Hercegovinas alas
Baņa Stijenas ala ( ) jeb Mračna ala ( , Tumšā ala ) ir ala Bosnijas un Hercegovinas austrumos , Rogaticas pašvaldības teritorijā dziļā Pračas upes kanjonā . Alas eju sistēma sasniedz2 ( pēc citiem avotiem — km kopgarumu . Ala ir II kategorijas ģeoloģisks rezervāts ( pēc IUCN klasifikācijas — III kategorijas ) , aizsargājamā zona aizņemhektāru . Ala tika atklāta , būvējot tuvumā dzelzceļu . Nosaukums Literatūrā parasti tiek minēts oficiālais Baņa Stijenas alas nosaukums pēc tuvākā ciema nosaukuma , vārds " Baņa " atsaucas uz reģiona vietējiem lielajiem feodāļiem — baniem . Sadzīvē biežāk tiek lietots Tumšās alas nosaukums , taču tas sakrīt ar vairākām citām alām . Apraksts Ģeomorfoloģija Horizontālā karsta ala radusies vidējā triasa kaļķakmens klintīs . Ieeja alā ir mākslīgi paplašināta un aizsargāta ar metāla vārtiem . No vārtiem uz pirmo zāli ved šaurs tunelismetru garumā , kas vietām ir paplašināts līdz aptuveni2 m profilam . Kādreizējā dabiskā ieeja laika gaitā ir aizbirusi . No ieejas tuneļa gala līdz pirmajai zālei ir jānokāpjmetrus lejā pa betona kāpnēm . No turienes galvenais alas tunelis ir galvenokārt horizontāls , izņemot pēdējo daļu . Ir arī vairākas sānu ejas , kas ļauj veidot divvirzienu tūrisma takas . Pirmā jeb ieejas zāle ir vislielākā,10 metru ar griestu augstumu8 metri . Ala ir ļoti bagāta ar visu veidu alu izrotājumiem : stalagmītiem , stalaktītiem , kolonnām , travertīna vannām , pateicoties kam tiek uzskatīta par vienu no greznākajām valstī . Alā atrodas arī t.s " alu piens " , ļoti reta lipīga balta pasta . Šīs retās vielas rašanās mehānisms vēl nav pilnībā noskaidrots . Papildus alu rotājumiem Baņa Stijenas ala ir arī paleontoloģiska vieta ar alu lāču ( Ursus spelaeus ) atliekām un vairākām endēmiskām pazemes faunas kukaiņu sugām . Pieejamība Ala atrodas Pračas upes kanjonā divdesmit ( pēc cita avota — metrus virs upes gultnes unmetrus virs jūras līmeņa . Vienkāršākā pieeja alai ir no vecās Baņa Stijenas dzelzceļa stacijas , izmantojot makadamu ( sablietētu akmeņu ) ceļu , kas atrodas apmērammetrus augšpus straumei ( bijušais šaursliežu dzelzceļa maršruts ) . Tajā vietā jāšķērso upe un vēl pēcmetriem augšup pret straumi atrodas ala . Tikaimetru attālumā no Tumšās alas atrodas Bosnijā un Hercegovinā garākā ala Govještica jeb — kā daži to sauc — Dugovještica . Abas alas , kuras uzskata par saistītām , kopā ar Pračas kanjonu iekļautas Pračas dabas parkā . Tumšā ala bija viena no pirmajām , kas tika iekārtota tūristu apmeklējumiem . Par to , cik liela interese kādreiz bijusi par šo alu , liecina pirmām kārtām apmeklētāju atstāto parakstu skaits uz alas sienām , īpaši centrālajā zālē , sākot no Austroungārijas laikiem , pirmajiem centieniem pietuvināt alai tūristu ceļus , tostarp uzbūvējot vārtus un kāpnes starpkaru periodā , pirmajiem teodolīta mērījumiem Bosnijas un Hercegovinas alā kā nopietnas pieejas tūrisma attīstībai priekštečiem gados , kad sākās tūrisma bums . Mūsdienās tā ir zemā vietā pēc piedāvātā tūrisma potenciāla , jo visa teritorija ap alu tika mīnēta pēdējā karā un apmeklēšanai ieteic sagādāt vietējos gidus . Arī Rogaticas pašvaldība tiek kritizēta par nepietiekamu darbu tūrisma attīstībā . 8 km attālumā atrodas Rogaticas ciems,5 km attālumā — Goraždes pilsēta . Attēli Atsauces Ārējās saites Bosnijas un Hercegovinas alas