Jūrasvēdzele
Jūrasvēdzele jeb četrtaustekļu jūrasvēdzele (Enchelyopus cimbrius) ir vēdzeļu dzimtas (Lotidae) zivju suga, kas ir vienīgā suga četrtaustekļu jūrasvēdzeļu ģintī (Enchelyopus). Tās gaļa ir ēdama un ir garšīga, taču mazā skaita dēļ zveja nav izdevīga. Jūrasvēdzele ir mencu barības objekts.

Izplatība 
Jūrasvēdzele sastopama Atlantijas okeāna ziemeļdaļā. Okeāna rietumdaļā tā mājo no Meksikas līča ziemeļiem līdz Ņūfaundlendai un Grenlandes rietumiem. Okeāna austrumdaļā — Eiropas piekrastēs no Biskajas līča līdz Islandei un Barenca jūras rietumdaļai. Izolēta populācija mājo arī pie Baltā raga pussalas Mauritānijā un retos gadījumos to var novērot Tālajos Austrumos.

Baltijas jūrā 
Baltijas jūrā jūrasvēdzele mājo jūras rietumdaļā līdz Somu līča rietumdaļai un Botnijas līcim. Pie Latvijas sastopama rietumu piekrastēs. Jūrasvēdzele galvenokārt uzturas jūras centrālajā daļā, īpaši pavasarī, uz dūņainām gruntīm dziļāk par 80—100 m. Vietām sastopama bieži.

Izskats 

Jūrasvēdzele ir neliela vai vidēji liela zivs. Tās ķermeņa garums pieaugušiem īpatņiem parasti ir 15—30 cm. Lielākie īpatņi sasniedz 41 cm, bet Baltijas jūrā 36 cm.

Ķermenis iegarens ar divām muguras spurām un vienu anālo spuru. Pirmā muguras spura reducējusies līdz vienam garam staram. Aiz tā seklā rievā seko īsu, smalku pavedienveida staru rinda (apmēram 50). Otrā muguras spura gara (ar 45—53 stariem), tā gandrīz sasniedz astes spuru. Arī anālā spura gara (ar 39—43 stariem), tikai nedaudz īsāka kā muguras spura. Astes spura ovāla, noapaļota. Vēdera spuras īsas, noapaļotas ar 5—7 stariem. Galva neliela ar platu muti. Augšžoklis izbīdīts uz priekšu, strups. Jūrasvēdzelei ir 4 gari taustekļi: viens uz apakšžokļa, viens augšlūpas centrā un divi katrā pusē pie ārējās nāss malas. Sānu līnija ķermeņa priekšdaļā izliekta uz augšu.

Muguras krāsa no pelēkbrūnas līdz sarkanbrūnai, tumšu dzeltenzaļu olīvkrāsas toni ieskaitot, sāni pelēcīgi, vēders balts ar zilganpelēku nokrāsu un brūniem punktiņiem. Uz sāniem, otrās muguras spuras un anālās spuras var būt tumši plankumi.

Īpašības 
Jūrasvēdzele ir bentiska jūras zivs. Sastopama 20—130 m dziļumā. Retos gadījumos to var novērot seklos piekrastes ūdeņos (īpaši ziemā). Galvenokārt uzturas uz dūņainām gruntīm, arī pie relatīvi zema ūdens piesātinājuma ar skābekli (līdz 1 ml/l). Tās uzvedība pētīta maz. Veic lokālas migrācijas krasta virzienā rudenī, no krasta atpakaļ uz jūru — pavasarī.

Barība 
Jūrasvēdzele ir bentofāgs. Barojas ar bentiskajiem vēžveidīgajiem (galvenokārt ar garnelēm) un tārpiem, retāk ar plekstveidīgo zivju kāpuriem.

Vairošanās 
Jūrasvēdzele nārsto jūras ieplakās (ne dziļāk par 140 m) no marta līdz augustam. Ikri un kāpuri pelaģiski, brīvi peldoši. Auglība ap 500 000 ikru. To diametrs 0,66—0,98 mm. Ikri veiksmīgi attīstās, ja ūdens temperatūra ir 13—19 °C. Kad izšķiļas kāpuri, tie ir 2 mm gari, bet ātri sasniedz 10 mm garumu un tiem jau ir garā muguras spura. Kad jaunā jūrasvēdzele sasniedz 17—20 mm garumu, tai ir jau redzama pirmā muguras spura (garais stars), pēc kura sugu var jau identificēt.

Atsauces

Ārējās saites 
 IUCN: Fourbeard Rockling
 Information of Enchelyopus cimbrius
 Aquatic Biodiversity: Four-bearded rockling, Enchelyopus cimbrius

Vēdzeļu dzimta
Latvijas zivis
Eiropas zivis
Ziemeļamerikas zivis
Baltijas jūras fauna
Atlantijas okeāna fauna
Islandes fauna
Grenlandes fauna
Jūrasvēdzele jeb četrtaustekļu jūrasvēdzele ( Enchelyopus cimbrius ) ir vēdzeļu dzimtas ( Lotidae ) zivju suga , kas ir vienīgā suga četrtaustekļu jūrasvēdzeļu ģintī ( Enchelyopus ) . Tās gaļa ir ēdama un ir garšīga , taču mazā skaita dēļ zveja nav izdevīga . Jūrasvēdzele ir mencu barības objekts . Izplatība Jūrasvēdzele sastopama Atlantijas okeāna ziemeļdaļā . Okeāna rietumdaļā tā mājo no Meksikas līča ziemeļiem līdz Ņūfaundlendai un Grenlandes rietumiem . Okeāna austrumdaļā — Eiropas piekrastēs no Biskajas līča līdz Islandei un Barenca jūras rietumdaļai . Izolēta populācija mājo arī pie Baltā raga pussalas Mauritānijā un retos gadījumos to var novērot Tālajos Austrumos . Baltijas jūrā Baltijas jūrā jūrasvēdzele mājo jūras rietumdaļā līdz Somu līča rietumdaļai un Botnijas līcim . Pie Latvijas sastopama rietumu piekrastēs . Jūrasvēdzele galvenokārt uzturas jūras centrālajā daļā , īpaši pavasarī , uz dūņainām gruntīm dziļāk par100 m . Vietām sastopama bieži . Izskats Jūrasvēdzele ir neliela vai vidēji liela zivs . Tās ķermeņa garums pieaugušiem īpatņiem parasti ir30 cm . Lielākie īpatņi sasniedzcm , bet Baltijas jūrācm . Ķermenis iegarens ar divām muguras spurām un vienu anālo spuru . Pirmā muguras spura reducējusies līdz vienam garam staram . Aiz tā seklā rievā seko īsu , smalku pavedienveida staru rinda ( apmēram Otrā muguras spura gara ( ar53 stariem ) , tā gandrīz sasniedz astes spuru . Arī anālā spura gara ( ar43 stariem ) , tikai nedaudz īsāka kā muguras spura . Astes spura ovāla , noapaļota . Vēdera spuras īsas , noapaļotas ar7 stariem . Galva neliela ar platu muti . Augšžoklis izbīdīts uz priekšu , strups . Jūrasvēdzelei irgari taustekļi : viens uz apakšžokļa , viens augšlūpas centrā un divi katrā pusē pie ārējās nāss malas . Sānu līnija ķermeņa priekšdaļā izliekta uz augšu . Muguras krāsa no pelēkbrūnas līdz sarkanbrūnai , tumšu dzeltenzaļu olīvkrāsas toni ieskaitot , sāni pelēcīgi , vēders balts ar zilganpelēku nokrāsu un brūniem punktiņiem . Uz sāniem , otrās muguras spuras un anālās spuras var būt tumši plankumi . Īpašības Jūrasvēdzele ir bentiska jūras zivs . Sastopama 130 m dziļumā . Retos gadījumos to var novērot seklos piekrastes ūdeņos ( īpaši ziemā ) . Galvenokārt uzturas uz dūņainām gruntīm , arī pie relatīvi zema ūdens piesātinājuma ar skābekli ( līdzml/l ) . Tās uzvedība pētīta maz . Veic lokālas migrācijas krasta virzienā rudenī , no krasta atpakaļ uz jūru — pavasarī . Barība Jūrasvēdzele ir bentofāgs . Barojas ar bentiskajiem vēžveidīgajiem ( galvenokārt ar garnelēm ) un tārpiem , retāk ar plekstveidīgo zivju kāpuriem . Vairošanās Jūrasvēdzele nārsto jūras ieplakās ( ne dziļāk parm ) no marta līdz augustam . Ikri un kāpuri pelaģiski , brīvi peldoši . Auglība ap000 ikru . To diametrs66—0,98 mm . Ikri veiksmīgi attīstās , ja ūdens temperatūra ir19 ° C . Kad izšķiļas kāpuri , tie irmm gari , bet ātri sasniedzmm garumu un tiem jau ir garā muguras spura . Kad jaunā jūrasvēdzele sasniedz20 mm garumu , tai ir jau redzama pirmā muguras spura ( garais stars ) , pēc kura sugu var jau identificēt . Atsauces Ārējās saites IUCN : Fourbeard Rockling Information of Enchelyopus cimbrius Aquatic Biodiversity : Four-bearded rockling , Enchelyopus cimbrius Vēdzeļu dzimta Latvijas zivis Eiropas zivis Ziemeļamerikas zivis Baltijas jūras fauna Atlantijas okeāna fauna Islandes fauna Grenlandes fauna