Ūdens veronika
Ūdens veronika (Veronica catenata) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints reta augu suga, kura ir disjunkti izplatīta Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Latvijā tā ir sastopama ļoti reti — tikai dažviet Rīgas līča un Baltijas jūras tuvumā (upju palienēs, peļķēs jūras krastā un grāvjos) vai piekrastē.

Morfoloģija 
Ūdens veronika ir daudzgadīgs, 10—50 cm garš lakstaugs. Tā stublājs ir kails un ar sārtu nokrāsu. Stublājs virzienā uz pamatu resnāks — tipiskā gadījumā izskatās mazliet it kā konisks, tas ir stāvs vai pacils un nezaro.

Lapas ir pretējas, sēdošas, olveidīgas līdz lancetiskas, aptuveni 2—5 cm garas un 1—2 cm platas; to mala ir gluda un gals smails vai strups. Parasti (vismaz) lapas vidusdzīsla ir sārta. Ziedi ir skrajos ķekaros lapu žāklēs. Ziedu vainags ir bāli sārts ar tumšākām, sārtām dzīslām. Seglapas ir lancetiskas, ziedu laikā seglapas ir garākas nekā zieda kāts. Auglis ir pogaļa ar seklu jomu. Zied no jūlija līdz septembrim.

Atsauces 

Veronikas
Ceļteku dzimta
Panātru rinda
Latvijas flora
Ūdens veronika ( Veronica catenata ) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints reta augu suga , kura ir disjunkti izplatīta Eirāzijā un Ziemeļamerikā . Latvijā tā ir sastopama ļoti reti — tikai dažviet Rīgas līča un Baltijas jūras tuvumā ( upju palienēs , peļķēs jūras krastā un grāvjos ) vai piekrastē . Morfoloģija Ūdens veronika ir daudzgadīgs,50 cm garš lakstaugs . Tā stublājs ir kails un ar sārtu nokrāsu . Stublājs virzienā uz pamatu resnāks — tipiskā gadījumā izskatās mazliet it kā konisks , tas ir stāvs vai pacils un nezaro . Lapas ir pretējas , sēdošas , olveidīgas līdz lancetiskas , aptuveni5 cm garas un2 cm platas ; to mala ir gluda un gals smails vai strups . Parasti ( vismaz ) lapas vidusdzīsla ir sārta . Ziedi ir skrajos ķekaros lapu žāklēs . Ziedu vainags ir bāli sārts ar tumšākām , sārtām dzīslām . Seglapas ir lancetiskas , ziedu laikā seglapas ir garākas nekā zieda kāts . Auglis ir pogaļa ar seklu jomu . Zied no jūlija līdz septembrim . Atsauces Veronikas Ceļteku dzimta Panātru rinda Latvijas flora