Parker Solar Probe
Parker Solar Probe (PSP, sākotnēji zināms kā Solar Probe, Solar Probe Plus) ir ASV NASA kosmiskais aparāts, kas paredzēts Saules vainaga pētīšanai. Tā ir daļa no Living With a Star programmas. Zonde tika palaista 2018. gada augustā.

Pirmo reizi NASA vēsturē kosmiskais aparāts nosaukts dzīvas personas vārdā, par godu astrofiziķim, Čikāgas Universitātes emeritētajam profesoram Jūdžinam Pārkeram.

Projekts tika paziņots 2009. gada fiskālā budžeta gadā. Projekta izmaksas bija 1,5 miljardi ASV dolāru. Kosmisko aparātu izstrādāja un izgatavoja Džonsa Hopkinsa Universitātes Lietišķās fizikas laboratorija.

Sākotnēji Parker Solar Probe bija paredzēts palaist ar nesējraķeti Atlas V/551 un jaunu augšējo pakāpi Star-48GXV. 2014. gada jūlijā Star-48GXV izstrāde tika pārtraukta pārāk liela riska dēļ. Tās vietā nolēma izmantot lidojumos sevi pierādījušo Star-48BV, kas gan nebija tik jaudīga, tāpēc vajadzēja lielāku nesējraķeti — Delta IV Heavy.

Parker Solar Probe tika palaists  07:31 UTC ar nesējraķeti Delta IV Heavy / Star-48BV no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC-37.

Zondes lidojuma trajektorija izvēlēta tāda, lai ar vairāku Veneras gravitācijas manevru palīdzību samazinātu orbītas perihēliju. Gandrīz septiņu gadu laikā 24 Saules apriņķojumos Parker Solar Probe veiks septiņus Veneras pārlidojumus.

Pirmais Veneras pārlidojums notika 2018. gada 3. oktobrī.
Otro gravitācijas manevru pie Veneras Parker Solar Probe veica 2019. gada 26. decembrī.

2021. gada decembrī zonde pirmo reizi izlidoja cauri Saules vainagam.

Atsauces

Ārējās saites 
 Parker Solar Probe The Johns Hopkins University Applied Physics Laboratory
 Parker Solar Probe NASA
 Parker Solar Probe (PSP, Solar Probe Plus, SPP) Gunter Dirk Krebs 

NASA kosmiskie aparāti
Saules izpētes kosmiskie aparāti
Parker Solar Probe ( PSP , sākotnēji zināms kā Solar Probe , Solar Probe Plus ) ir ASV NASA kosmiskais aparāts , kas paredzēts Saules vainaga pētīšanai . Tā ir daļa no Living With a Star programmas . Zonde tika palaista gada augustā . Pirmo reizi NASA vēsturē kosmiskais aparāts nosaukts dzīvas personas vārdā , par godu astrofiziķim , Čikāgas Universitātes emeritētajam profesoram Jūdžinam Pārkeram . Projekts tika paziņots gada fiskālā budžeta gadā . Projekta izmaksas bija5 miljardi ASV dolāru . Kosmisko aparātu izstrādāja un izgatavoja Džonsa Hopkinsa Universitātes Lietišķās fizikas laboratorija . Sākotnēji Parker Solar Probe bija paredzēts palaist ar nesējraķeti Atlas V / 551 un jaunu augšējo pakāpi Star -48GXV. gada jūlijā Star -48GXV izstrāde tika pārtraukta pārāk liela riska dēļ . Tās vietā nolēma izmantot lidojumos sevi pierādījušo Star -48BV , kas gan nebija tik jaudīga , tāpēc vajadzēja lielāku nesējraķeti — Delta IV Heavy . Parker Solar Probe tika palaists 31 UTC ar nesējraķeti Delta IV Heavy / Star -48BV no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma SLC- 37. Zondes lidojuma trajektorija izvēlēta tāda , lai ar vairāku Veneras gravitācijas manevru palīdzību samazinātu orbītas perihēliju . Gandrīz septiņu gadu laikāSaules apriņķojumos Parker Solar Probe veiks septiņus Veneras pārlidojumus . Pirmais Veneras pārlidojums notika gada oktobrī . Otro gravitācijas manevru pie Veneras Parker Solar Probe veica gada decembrī . 2021. gada decembrī zonde pirmo reizi izlidoja cauri Saules vainagam . Atsauces Ārējās saites Parker Solar Probe The Johns Hopkins University Applied Physics Laboratory Parker Solar Probe NASA Parker Solar Probe ( PSP , Solar Probe Plus , SPP ) Gunter Dirk Krebs NASA kosmiskie aparāti Saules izpētes kosmiskie aparāti