Salasa un Gomesa sala
Salasa un Gomesa sala (, ) ir neapdzīvota Čīlei piederoša sala Klusajā okeānā. Administratīvi ietilpst Valparaiso reģiona Lieldienu salas provincē. Izvietojusies  uz rietumiem no Dienvidamerikas kontinenta piekrastes un  uz ziemeļaustrumiem no Lieldienu salas, kura ir tai tuvākā sauszeme.

Ģeogrāfija 
Salai vulkāniska izcelsme; ko veido ap 3500 m augsts zemūdens kalns. Pati sala veidojas no diviem klinšu masīviem 4 un  platībā, kurus savieno ap  plats zemesšaurums. Sala klinšaina, tajā nav pastāvīgu saldūdens avotu. Austrumu klints ieplakā periodiski veidojas lietusūdens tilpne  diametrā. Salā ligzdo vairākas jūrasputnu sugas. Kopš 2010. gada sala un tās apkārtējā akvatorija  platībā pasludināta par aizsargājamu jūras teritoriju.

Vēsture 
Sala kopš seniem laikiem bija zināma Lieldienu salas iedzīvotājiem kā Motu Motiro Hiva — ‘Putnu sala pa ceļam uz Hivu’. Rapanujieši to periodiski apmeklējuši putnu olu un jaunuļu vākšanai. 

Salas tagadējais nosaukums veidots par godu spāņiem Hosē Salasam Valdesam (José Salas Valdés), kurš kā pirmais no eiropiešiem salu atklāja 1793. gada 23. augustā, un Hosē Manuelam Gomesam (José Manuel Gómez), kurš salu detāli pētīja un aprakstīja 1805. gadā. 1888. gadā pretenzijas uz salu izteica Čīle un to pārvaldīja Čīles Kara flote. 1966. gadā sala administratīvi pakļauta Lieldienu salai.

Atsauces

Ārējās saites 

Čīles salas
Klusais okeāns
Salasa un Gomesa sala ( , ) ir neapdzīvota Čīlei piederoša sala Klusajā okeānā . Administratīvi ietilpst Valparaiso reģiona Lieldienu salas provincē . Izvietojusies uz rietumiem no Dienvidamerikas kontinenta piekrastes un uz ziemeļaustrumiem no Lieldienu salas , kura ir tai tuvākā sauszeme . Ģeogrāfija Salai vulkāniska izcelsme ; ko veido apm augsts zemūdens kalns . Pati sala veidojas no diviem klinšu masīviemun platībā , kurus savieno ap plats zemesšaurums . Sala klinšaina , tajā nav pastāvīgu saldūdens avotu . Austrumu klints ieplakā periodiski veidojas lietusūdens tilpne diametrā . Salā ligzdo vairākas jūrasputnu sugas . Kopš gada sala un tās apkārtējā akvatorija platībā pasludināta par aizsargājamu jūras teritoriju . Vēsture Sala kopš seniem laikiem bija zināma Lieldienu salas iedzīvotājiem kā Motu Motiro Hiva — ‘ Putnu sala pa ceļam uz Hivu ’. Rapanujieši to periodiski apmeklējuši putnu olu un jaunuļu vākšanai . Salas tagadējais nosaukums veidots par godu spāņiem Hosē Salasam Valdesam ( José Salas Valdés ) , kurš kā pirmais no eiropiešiem salu atklāja gada augustā , un Hosē Manuelam Gomesam ( José Manuel Gómez ) , kurš salu detāli pētīja un aprakstīja gadā . gadā pretenzijas uz salu izteica Čīle un to pārvaldīja Čīles Kara flote . gadā sala administratīvi pakļauta Lieldienu salai . Atsauces Ārējās saites Čīles salas Klusais okeāns