Alfreds Zēbergs
Alfreds Dāvids Zēbergs (; dzimis , miršanas datums nezināms) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas ķīmiķis, žurnālists un politiķis. Bijis Tautas padomes loceklis no Vācbaltu progresīvās partijas.

Biogrāfija 
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Rīgā kuģniecības sabiedrības "Brāļi Zēbergi" ( — ) līdzīpašnieka Kārļa Heinriha Zēberga (1859 Rīgā-1928 Vācijā) un viņa sievas Karolīnes Elīzes, dzimušas Šternas (1863-1949 Vācijā), ģimenē. Brālis — kuģniecības sabiedrības "Brāļi Zēbergi" mantinieks Artūrs Zēbergs.

Pabeidzis pirmmācības skolu, iestājies Nikolaja ģimnāzijā, pēc kam pārgājis uz Mironova komercskolu, kuru beidza 1905. gadā. Tai pašā gadā iestājies Rīgas politehniskajā institūtā, kur sākumā studēja komercnodaļā, tad pārgāja uz ķīmijas fakultāti. 1907. gadā turpināja ķīmijas studijas Vācijas universitātēs Jēnā, Kēnigsbergā un Marburgā, 1912. gadā iegūdams Dr. phil. grādu. No 1912. līdz 1914. gadam Jelgavas vācu skolotāju semināra virsskolotājs. No 1914. — 1915. g. privātskolotājs Rīgā. No 1915. — 1917. g. strādā kā ķimiķis Pēterburgas fabrikās. 1917. g. maijā pārbraucis dzimtenē, strādā Liepājā par skolotāju, aktīvi piedalīdamies sabiedriski-politiskajā dzīvē. Iestājas Vācu-baltiešu progresīvā partijā, aizstāvēdams liberālisma politiku un saprašanos starp latviešiem un vāciešiem. 1918. g. viņu ieceļ par vācu pārstāvi pilsētas skolu valdē. 1919. g. deleģē Tautas padomē un par vācu pārstāvi pagaidu valdības izglītības ministrijā. 1920. g. Ulmaņa valdība viņu uzaicina uz Rīgu par sevišķu uzdevumu ierēdni izglītības ministrijā, bet viņš atsakās. 1922. g. ievēlēts Liepājas pilsētas domē. 1923. gadā pārtrauca skolotāja darbu un atrāvās arī no aktīvas politikas, pārgāja dzīvot uz Ventspili, kur uzņemas sava tēva saimniecības vadīšanu Ventspils tuvumā. Viņš piedalās arī vairākos sociālos un kulturālos uzņēmumos: Ventspils vācu laikraksta "Windausche Zeitung" izdevējs un redaktors (1924—1925).

Precējies ar Margareti Doroteju Fleišeri, Tukuma vācu draudzes mācītāja meitu. Viņu laulībā 3 bērni: meita Helga Sofija un 2 dēli — Klauss Magnuss un Armīns Eižens.

Kopā ar ģimeni 1939. gadā izceļojis uz Vāciju. Par turpmāko likteni ziņu nav.

Atsauces 

1886. gadā dzimušie
Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu
Rīgā dzimušie
Tautas padomes locekļi
Vācbaltieši
Alfreds Dāvids Zēbergs ( ; dzimis , miršanas datums nezināms ) bija vācbaltu izcelsmes Latvijas ķīmiķis , žurnālists un politiķis . Bijis Tautas padomes loceklis no Vācbaltu progresīvās partijas . Biogrāfija Dzimis ( pēc vecā stila — ) Rīgā kuģniecības sabiedrības " Brāļi Zēbergi " ( — ) līdzīpašnieka Kārļa Heinriha ZēbergaRīgā - 1928 Vācijā ) un viņa sievas Karolīnes Elīzes , dzimušas ŠternasVācijā ) , ģimenē . Brālis — kuģniecības sabiedrības " Brāļi Zēbergi " mantinieks Artūrs Zēbergs . Pabeidzis pirmmācības skolu , iestājies Nikolaja ģimnāzijā , pēc kam pārgājis uz Mironova komercskolu , kuru beidza gadā . Tai pašā gadā iestājies Rīgas politehniskajā institūtā , kur sākumā studēja komercnodaļā , tad pārgāja uz ķīmijas fakultāti . gadā turpināja ķīmijas studijas Vācijas universitātēs Jēnā , Kēnigsbergā un Marburgā , gadā iegūdams Dr. phil. grādu . No līdz gadam Jelgavas vācu skolotāju semināra virsskolotājs . No — g. privātskolotājs Rīgā . No — g. strādā kā ķimiķis Pēterburgas fabrikās . g. maijā pārbraucis dzimtenē , strādā Liepājā par skolotāju , aktīvi piedalīdamies sabiedriski -politiskajā dzīvē . Iestājas Vācu -baltiešu progresīvā partijā , aizstāvēdams liberālisma politiku un saprašanos starp latviešiem un vāciešiem . g. viņu ieceļ par vācu pārstāvi pilsētas skolu valdē . g. deleģē Tautas padomē un par vācu pārstāvi pagaidu valdības izglītības ministrijā . g. Ulmaņa valdība viņu uzaicina uz Rīgu par sevišķu uzdevumu ierēdni izglītības ministrijā , bet viņš atsakās . g. ievēlēts Liepājas pilsētas domē . gadā pārtrauca skolotāja darbu un atrāvās arī no aktīvas politikas , pārgāja dzīvot uz Ventspili , kur uzņemas sava tēva saimniecības vadīšanu Ventspils tuvumā . Viņš piedalās arī vairākos sociālos un kulturālos uzņēmumos : Ventspils vācu laikraksta " Windausche Zeitung " izdevējs un redaktors1925 ) . Precējies ar Margareti Doroteju Fleišeri , Tukuma vācu draudzes mācītāja meitu . Viņu laulībābērni : meita Helga Sofija undēli — Klauss Magnuss un Armīns Eižens . Kopā ar ģimeni gadā izceļojis uz Vāciju . Par turpmāko likteni ziņu nav . Atsauces 1886. gadā dzimušie Cilvēki ar nezināmu miršanas datumu Rīgā dzimušie Tautas padomes locekļi Vācbaltieši