Sapjehas
Sapjehas () jeb Sapegas (, ) bija Lietuvas lielkņazistes dižciltīgo dzimta. Daudzi Sapjehas bija Vitebskas, Podlahijas un citu Lietuvas provinču vaivadi. Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts nodibināšanas Sapjehu dzimtas ietekme pieauga, vairāki dzimtas piederīgie kļuva par Lietuvas lielhetmaņiem.

Dzimtas varenība saruka pēc zaudējuma Lietuvas cīņā pret karaļa Augusta II Stiprā atbalstītājiem Lielais Ziemeļu kara sākumā 1700. gadā. 1768. gadā Polijas-Lietuvas Seims Sapjehu dzimtas piederīgajiem piešķīra kņazu titulu, ko atzina Austrijas Impērija (1836 un 1840), vēlāk arī Krievijas Impērija (1874 un 1901). Pēc piedalīšanās Novembra sacelšanās notikumos Krievijas Impērijas varas iestādes atņēma Sapjehu dzimtas īpašumus.

Izcelsme 
Sapjehu dzimta pa savu ciltstēvu uzskatīja lietuviešu bajāru Sungailu (miris ap 1433). Tomēr ģenealoģiski dzimta ir izsekojama līdz Lietuvas dižkunigaiša Kazimira IV rakstvedim Simonam Sopiham (1441-1449) un viņa dēliem Bogdanam un Ivanam, no kuriem cēlušies divi dzimtas atzari.

Ievērojami Sapjehas

Bogdana Sapjehas pēcnācēji (Čerejas-Ružānu atzars) 
 Bogdans Sapjeha (ap 1450—1512) apprecēja Druckas kņazieni un ieguva savā īpašumā zemes mūsdienu Vitebskas apgabalā. 
 Bogdana dēls Ivans Sapjeha (ap 1480—1546) bija Vitebskas vaivads (1520—1541) un Podlahijas vaivads (no 1529). Sūtnis pie Maskavas lielkņaza (1508, 1531—1532, 1536).
 Ivana mazdēls Leons Sapjeha (1557—1633) izvirzījās Stefana Batorija valdīšanas laikā, kad viņš bija Lietuvas lielsekretārs (1580). Sigismunda III valdīšanas laikā bija Lietuvas lielkanclers (1589-1623), Viļņas vaivads (1621), Lietuvas lielhetmanis (1623).
 viņa brālēns Jans Pjotrs Sapjeha (1569—1611) bija viens no Lietuvas armijas komandieriem Poļu—zviedru kara (1600—1629) pirmajā posmā. 1601. gada 7. janvārī cīnījās pie Cēsu pils. 1601. gada 29. jūnijā Kokneses kaujā, 1603. gada 5. martā pie Rakveres, 1603. gada 13. aprīlī piedalījās Tērbatas ieņemšanā. Salaspils kaujas laikā 1605. gada 27. septembrī komandēja poļu-lietuviešu karaspēka labo flangu.

Ivana Sapjehas pēcnācēji (Kodeņas atzars) 
 Ivans Sapjeha (; ap 1450—1517) bija Lietuvas sūtnis pie Romas pāvesta (1491, 1501), Maskavas lielkņaza (1497-1499, 1503) un Livonijas ordeņa mestra (1502). Sigismunda I valdīšanas laikā bija Lietuvas dižunigaitijas lielsekretārs (1506), Vitebskas vaivads (1511—1514) un Podlahijas vaivads (1514), kur ieguva plašus zemes īpašumus. 
 Ivana Sapjehas dēls Pāvils Sapjeha (ap 1490—1579) bija Podlahijas vaivads (1556—1558) un Navahrudakas vaivads (1558—1579), piedalījās Livonijas karā.
 Pāvila Sapjehas dēls Nikolajs Sapjeha (ap 1545—1599) bija Minskas vaivads (1576—1588), Brestas vaivads (1588) un Vitebskas vaivads (1588—1599).
 Andžejs Sapjeha (1539–1621) bija Minskas kastelāns (1592—1597), Polockas (1597—1613) un Smoļenskas (1621) vaivads. Livonijas kara laikā 1578. gadā vadīja lietuviešu spēkus pret krievu karaspēku Cēsu kaujā.

Attēlu galerija

Atsauces 

Lietuvas dižkunigaitijas dižciltīgo dzimtas
Sapjehu dzimta
Sapjehas ( ) jeb Sapegas ( , ) bija Lietuvas lielkņazistes dižciltīgo dzimta . Daudzi Sapjehas bija Vitebskas , Podlahijas un citu Lietuvas provinču vaivadi . Pēc Polijas-Lietuvas kopvalsts nodibināšanas Sapjehu dzimtas ietekme pieauga , vairāki dzimtas piederīgie kļuva par Lietuvas lielhetmaņiem . Dzimtas varenība saruka pēc zaudējuma Lietuvas cīņā pret karaļa Augusta II Stiprā atbalstītājiem Lielais Ziemeļu kara sākumā gadā . gadā Polijas-Lietuvas Seims Sapjehu dzimtas piederīgajiem piešķīra kņazu titulu , ko atzina Austrijas Impērijaun vēlāk arī Krievijas Impērijaun Pēc piedalīšanās Novembra sacelšanās notikumos Krievijas Impērijas varas iestādes atņēma Sapjehu dzimtas īpašumus . Izcelsme Sapjehu dzimta pa savu ciltstēvu uzskatīja lietuviešu bajāru Sungailu ( miris ap Tomēr ģenealoģiski dzimta ir izsekojama līdz Lietuvas dižkunigaiša Kazimira IV rakstvedim Simonam Sopihamun viņa dēliem Bogdanam un Ivanam , no kuriem cēlušies divi dzimtas atzari . Ievērojami Sapjehas Bogdana Sapjehas pēcnācēji ( Čerejas -Ružānu atzars ) Bogdans Sapjeha ( ap1512 ) apprecēja Druckas kņazieni un ieguva savā īpašumā zemes mūsdienu Vitebskas apgabalā . Bogdana dēls Ivans Sapjeha ( ap1546 ) bija Vitebskas vaivads1541 ) un Podlahijas vaivads ( no Sūtnis pie Maskavas lielkņaza1532 , Ivana mazdēls Leons Sapjeha1633 ) izvirzījās Stefana Batorija valdīšanas laikā , kad viņš bija Lietuvas lielsekretārs Sigismunda III valdīšanas laikā bija Lietuvas lielkanclers Viļņas vaivads Lietuvas lielhetmanis viņa brālēns Jans Pjotrs Sapjeha1611 ) bija viens no Lietuvas armijas komandieriem Poļu — zviedru kara1629 ) pirmajā posmā . gada janvārī cīnījās pie Cēsu pils. gada jūnijā Kokneses kaujā , gada martā pie Rakveres , gada aprīlī piedalījās Tērbatas ieņemšanā . Salaspils kaujas laikā gada septembrī komandēja poļu - lietuviešu karaspēka labo flangu . Ivana Sapjehas pēcnācēji ( Kodeņas atzars ) Ivans Sapjeha ( ; ap1517 ) bija Lietuvas sūtnis pie Romas pāvesta Maskavas lielkņazaun Livonijas ordeņa mestra Sigismunda I valdīšanas laikā bija Lietuvas dižunigaitijas lielsekretārs Vitebskas vaivads1514 ) un Podlahijas vaivads kur ieguva plašus zemes īpašumus . Ivana Sapjehas dēls Pāvils Sapjeha ( ap1579 ) bija Podlahijas vaivads1558 ) un Navahrudakas vaivads1579 ) , piedalījās Livonijas karā . Pāvila Sapjehas dēls Nikolajs Sapjeha ( ap1599 ) bija Minskas vaivads1588 ) , Brestas vaivadsun Vitebskas vaivads1599 ) . Andžejs Sapjeha1621 ) bija Minskas kastelāns1597 ) , Polockas1613 ) un Smoļenskasvaivads . Livonijas kara laikā gadā vadīja lietuviešu spēkus pret krievu karaspēku Cēsu kaujā . Attēlu galerija Atsauces Lietuvas dižkunigaitijas dižciltīgo dzimtas Sapjehu dzimta