Hermanis Goldšmits
Hermanis Maiers Salomons Goldšmits (;  — ) bija vācu-franču gleznotājs un astronoms. Atklājis 14 asteroīdus.

Hermanis Goldšmits piedzima Frankfurtē turīga ebreju tirgoņa ģimenē. Kāda ceļojuma laikā pa Nīderlandi, viņš apmeklēja gleznu galerijas, kur gūto iespaidu rezultātā nolēma kļūt par gleznotāju. Vairākus gadus viņš Minhenē mācījās gleznošanu pie pazīstamiem māksliniekiem. 1836. gadā pārcēlās uz Parīzi, lai pilnveidotu gleznošanas prasmi.
 
45 gadu vecumā H. Goldšmits nolēma pievērsties astronomijai. Uz to viņu pamudināja franču astronoma Leverjē lekcija, kuru tas nolasīja Sorbonā 1847. gada 31. martā. Lekcijas tēma bija par pilno Mēness aptumsumu, kas notika tanī pašā diennaktī. Goldšmits esot gājis garām universitātei un nolēmis paklausīties lekciju. Tās iespaidots, viņš sācis pastiprināti interesēties par astronomiju.

1849. gada beigās Goldšmits iegādājās nelielu (2 collas) teleskopu. To viņš nopirka par naudu, kuru ieguva pārdodot vienu no divām Galileo Galileja portreta kopijām. Teleskopu viņš uzstādīja savā dzīvoklī, sestajā stāvā. Drīz vien viņš sāka papildināt savā rīcībā esošās zvaigžņu kartes ar jauniem objektiem. Goldšmits novēroja vienu debess apgabalu vairākas naktis pēc kārtas un spēja noteikt vairākas maiņzvaigznes. 1852. gada 15. novembrī Goldšmits atklāja savu pirmo asteroīdu. 18. novembrī ar Fransuā Arago palīdzību atklājums tika apstiprināts Parīzes observatorijā. Asteroīdu Fransuā Arago nodēvēja par Lutēciju, nosaucot to Romas impērijas laika apmetnes vārdā, kura atradās Parīzes vietā.
  
Nākamajos gados Goldšmits ieguva nedaudz lielāku teleskopu un līdz 1856. gada maijam bija atklājis vēl 4 asteroīdus. Nākamais teleskops bija jau ar 10 cm diametra lēcu. Tas viņam ļāva atklāt vēl 9 asteroīdus laikposmā no 1857. gada maija līdz 1861. gada maijam.

Francijas Zinātņu akadēmija Goldšmitam vairākkārt (1852., 1854., 1855., 1857., 1858. un 1861. g.) piešķīra Lalanda balvu par nozīmīgiem atklājumiem astronomijā. 1857. gadā Hermanis Goldšmits tika apbalvots ar Goda Leģiona ordeni. Pirms 1861. gada maija Goldšmits saņēma arī Karaliskās astronomijas savienības zelta medaļu, kā astronoms, kurš atklājis visvairāk asteroīdu (tobrīd 13). Džons Hainds un Roberts Luters tobrīd bija atklājuši pa 10 asteroīdiem katrs.

Hermaņa Goldšmita vārdā nosaukti asteroīds 1614 Goldšmits, Mēness krāteris Goldšmits un apgabals uz asteroīda Lutēcija.

Atsauces 

Hesenē dzimušie
Vācijas astronomi
Francijas astronomi
Ar Goda Leģiona ordeni apbalvotie
Hermanis Maiers Salomons Goldšmits ( ; — ) bija vācu -franču gleznotājs un astronoms . Atklājisasteroīdus . Hermanis Goldšmits piedzima Frankfurtē turīga ebreju tirgoņa ģimenē . Kāda ceļojuma laikā pa Nīderlandi , viņš apmeklēja gleznu galerijas , kur gūto iespaidu rezultātā nolēma kļūt par gleznotāju . Vairākus gadus viņš Minhenē mācījās gleznošanu pie pazīstamiem māksliniekiem . gadā pārcēlās uz Parīzi , lai pilnveidotu gleznošanas prasmi . 45 gadu vecumā H. Goldšmits nolēma pievērsties astronomijai . Uz to viņu pamudināja franču astronoma Leverjē lekcija , kuru tas nolasīja Sorbonā gada martā . Lekcijas tēma bija par pilno Mēness aptumsumu , kas notika tanī pašā diennaktī . Goldšmits esot gājis garām universitātei un nolēmis paklausīties lekciju . Tās iespaidots , viņš sācis pastiprināti interesēties par astronomiju . 1849. gada beigās Goldšmits iegādājās nelielucollas ) teleskopu . To viņš nopirka par naudu , kuru ieguva pārdodot vienu no divām Galileo Galileja portreta kopijām . Teleskopu viņš uzstādīja savā dzīvoklī , sestajā stāvā . Drīz vien viņš sāka papildināt savā rīcībā esošās zvaigžņu kartes ar jauniem objektiem . Goldšmits novēroja vienu debess apgabalu vairākas naktis pēc kārtas un spēja noteikt vairākas maiņzvaigznes . gada novembrī Goldšmits atklāja savu pirmo asteroīdu . novembrī ar Fransuā Arago palīdzību atklājums tika apstiprināts Parīzes observatorijā . Asteroīdu Fransuā Arago nodēvēja par Lutēciju , nosaucot to Romas impērijas laika apmetnes vārdā , kura atradās Parīzes vietā . Nākamajos gados Goldšmits ieguva nedaudz lielāku teleskopu un līdz gada maijam bija atklājis vēlasteroīdus . Nākamais teleskops bija jau arcm diametra lēcu . Tas viņam ļāva atklāt vēlasteroīdus laikposmā no gada maija līdz gada maijam . Francijas Zinātņu akadēmija Goldšmitam vairākkārt , , , , un g. ) piešķīra Lalanda balvu par nozīmīgiem atklājumiem astronomijā . gadā Hermanis Goldšmits tika apbalvots ar Goda Leģiona ordeni . Pirms gada maija Goldšmits saņēma arī Karaliskās astronomijas savienības zelta medaļu , kā astronoms , kurš atklājis visvairāk asteroīdu ( tobrīd Džons Hainds un Roberts Luters tobrīd bija atklājuši paasteroīdiem katrs . Hermaņa Goldšmita vārdā nosaukti asteroīdsGoldšmits , Mēness krāteris Goldšmits un apgabals uz asteroīda Lutēcija . Atsauces Hesenē dzimušie Vācijas astronomi Francijas astronomi Ar Goda Leģiona ordeni apbalvotie