Mencveidīgās
Mencveidīgās (Gadiformes) ir viena no mencu un makšķerniekzivju divīzijas (Paracanthopterygii) kārtām, kas apvieno 15 zivju dzimtas. Pazīstamākās no tām ir mencu un vēdzeļu dzimtas. Lielākā daļa ēdamo zivju sugu pieder šai kārtai.

Izplatība 

Tās sastopamas jūrās visā pasaulē un lielākā daļa mājo vēsos vai mēreni siltos ūdeņos. Tropu ūdeņu sugas parasti uzturas lielā dziļumā. Tikai viena suga mājo saldūdens tilpēs — vēdzele (Lota lota), lai gan dažas sugas mēdz iepeldēt un ir sastopamas upju grīvās.

Baltijas jūrā un Latvijā 
Baltijas jūrā pie Latvijas krastiem sastopamas 3 mencveidīgo zivju sugas: Atlantijas menca (Gadus morhua), jūrasvēdzele (Enchelyopus cimbrius) un vēdzele. Vēdzele sastopama arī vairākumā upju un daudzos ezeros. Reti ieceļotāji Baltijas jūrā ir merlangs (Merlangius merlangus), pikša (Melanogrammus aeglefinus), pollaks (Pollachius pollachius) un saida (Pollachius virens).

Kopīgās īpašības 

Mencveidīgajām zivīm vēdera spuras (ja tādas ir) atrodas ķermeņa priekšgalā, apmēram zem rīkles, zem krūšu spurām vai tām priekšā. Tikai dažos gadījumos vēdera spuras ir aiz krūšu spurām — pātagastu dzimtas (Macrouridae) zivīm. Kopumā spurām nav asi stari. Lielākai daļai sugu ir garas muguras un anālās spuras. Zvīņas cikloīdas, reti ar zobiņiem maliņā. Peldpūslis ir bez pneimatiskā kanāla, bet melnajām menciņām (Melanonidae) peldpūšļa nav vispār.

Ķermeņa lielums atkarībā no sugas var būt ļoti dažāds. Mazākās ir menciņas (Bregmacerotidae), kuru mazākie pieaugušie īpatņi nepārsniedz 7 cm lielumu, bet lielākā ir Atlantijas menca, kas var sasniegt 2 m garumu.

Sistemātikas diskusijas 
Līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem zivju sistemātikā ieviestas ievērojamas izmaiņas. Saskaņā ar 2016. gada sistemātiku mencveidīgo kārtā ir 15 dzimtas. Vairākas kādreizējās apakšdzimtas un ģintis ieguvušas dzimtas statusu. Bet vēdzeļu dzimta ir likvidēta un dzimtas ģintis pievienotas mencu dzimtai. Šajā rakstā vēdzeļu dzimta saglabāta kā atsevišķs taksons, tā kā vairāki autoratīvi avoti vēdzeļu dzimtu joprojām izdala kā atsevišķu vienību.

Sistemātika 
Mencveidīgo kārta (Gadiformes)
Diegspuru vēdzeļu dzimta (Phycidae)
Dienvidamerikas vilkzivju dzimta (Steindachneriidae)
Grenadieru dzimta (Trachyrincidae)
Juklas mencu dzimta (Euclichthyidae)
Trīstaustekļu jūrasvēdzeļu dzimta (Gaidropsaridae)
Makruronu dzimta (Macruronidae)
Melno menciņu dzimta (Melanonidae)
Menciņu dzimta (Bregmacerotidae)
Mencu dzimta (Gadidae)
Merlūzu dzimta (Merlucciidae)
Moru dzimta (Moridae)
Pātagastu dzimta (Macrouridae)
Varžgalvu dzimta (Ranicipitidae)
Vēdzeļu dzimta (Lotidae)
Žurkastu dzimta (Bathygadidae)
Zušmencu dzimta (Muraenolepididae)

Atsauces

Ārējās saites 
Zivju ekoloģija un ihtioloģija 
Britannica: Gadiformes
Encyclopedia: Gadiformes (Grenadiers, Hakes, Cods, And Relatives)
Mencveidīgās ( Gadiformes ) ir viena no mencu un makšķerniekzivju divīzijas ( Paracanthopterygii ) kārtām , kas apvienozivju dzimtas . Pazīstamākās no tām ir mencu un vēdzeļu dzimtas . Lielākā daļa ēdamo zivju sugu pieder šai kārtai . Izplatība Tās sastopamas jūrās visā pasaulē un lielākā daļa mājo vēsos vai mēreni siltos ūdeņos . Tropu ūdeņu sugas parasti uzturas lielā dziļumā . Tikai viena suga mājo saldūdens tilpēs — vēdzele ( Lota lota ) , lai gan dažas sugas mēdz iepeldēt un ir sastopamas upju grīvās . Baltijas jūrā un Latvijā Baltijas jūrā pie Latvijas krastiem sastopamasmencveidīgo zivju sugas : Atlantijas menca ( Gadus morhua ) , jūrasvēdzele ( Enchelyopus cimbrius ) un vēdzele . Vēdzele sastopama arī vairākumā upju un daudzos ezeros . Reti ieceļotāji Baltijas jūrā ir merlangs ( Merlangius merlangus ) , pikša ( Melanogrammus aeglefinus ) , pollaks ( Pollachius pollachius ) un saida ( Pollachius virens ) . Kopīgās īpašības Mencveidīgajām zivīm vēdera spuras ( ja tādas ir ) atrodas ķermeņa priekšgalā , apmēram zem rīkles , zem krūšu spurām vai tām priekšā . Tikai dažos gadījumos vēdera spuras ir aiz krūšu spurām — pātagastu dzimtas ( Macrouridae ) zivīm . Kopumā spurām nav asi stari . Lielākai daļai sugu ir garas muguras un anālās spuras . Zvīņas cikloīdas , reti ar zobiņiem maliņā . Peldpūslis ir bez pneimatiskā kanāla , bet melnajām menciņām ( Melanonidae ) peldpūšļa nav vispār . Ķermeņa lielums atkarībā no sugas var būt ļoti dažāds . Mazākās ir menciņas ( Bregmacerotidae ) , kuru mazākie pieaugušie īpatņi nepārsniedzcm lielumu , bet lielākā ir Atlantijas menca , kas var sasniegtm garumu . Sistemātikas diskusijas Līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem atklājumiem zivju sistemātikā ieviestas ievērojamas izmaiņas . Saskaņā ar gada sistemātiku mencveidīgo kārtā irdzimtas . Vairākas kādreizējās apakšdzimtas un ģintis ieguvušas dzimtas statusu . Bet vēdzeļu dzimta ir likvidēta un dzimtas ģintis pievienotas mencu dzimtai . Šajā rakstā vēdzeļu dzimta saglabāta kā atsevišķs taksons , tā kā vairāki autoratīvi avoti vēdzeļu dzimtu joprojām izdala kā atsevišķu vienību . Sistemātika Mencveidīgo kārta ( Gadiformes ) Diegspuru vēdzeļu dzimta ( Phycidae ) Dienvidamerikas vilkzivju dzimta ( Steindachneriidae ) Grenadieru dzimta ( Trachyrincidae ) Juklas mencu dzimta ( Euclichthyidae ) Trīstaustekļu jūrasvēdzeļu dzimta ( Gaidropsaridae ) Makruronu dzimta ( Macruronidae ) Melno menciņu dzimta ( Melanonidae ) Menciņu dzimta ( Bregmacerotidae ) Mencu dzimta ( Gadidae ) Merlūzu dzimta ( Merlucciidae ) Moru dzimta ( Moridae ) Pātagastu dzimta ( Macrouridae ) Varžgalvu dzimta ( Ranicipitidae ) Vēdzeļu dzimta ( Lotidae ) Žurkastu dzimta ( Bathygadidae ) Zušmencu dzimta ( Muraenolepididae ) Atsauces Ārējās saites Zivju ekoloģija un ihtioloģija Britannica : Gadiformes Encyclopedia : Gadiformes ( Grenadiers , Hakes , Cods , And Relatives )