1616. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1616. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas līdz 1617. gadam bija pierimis Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Pēc muižnieku opozīcijas vadoņu brāļu Magnusa un Gotharda fon Noldu nogalināšanas Jelgavā iepriekšējā gadā, Polijas karalis abus hercogus Vilhelmu un Frīdrihu atstādināja no varas.
 Kuldīga pārstāja būt Kurzemes hercogistes galvaspilsēta, bet par Kurzemes un Zemgales hercogistes galvaspilsētu kļuva Jelgava.
 Par birģermeistara un rātskungu līdzekļiem tika uzsāka rātsnama celtniecība Bauskā.
 Georgs Mancelis kļuva par mācītāju Vallē, latviešu draudzē, nomainot iepriekšējo mācītāju Henrihu Molleriju.
 Berķenes muižas īpašums tika sadalīts divās patstāvīgās muižās, kas 1704. gadā ieguva Lielbērķenes un Mazbērķenes muižas vārdu.

Jūnijs 
 30. jūnijs — Latvijas teritorijā, Kurzemes austrumos un Bauskas apkārtnē, notika pirmā dokumentāli aprakstītā zemestrīce. Pazemes grūdieni un kustības bija jūtamas līnijā Birži—Bauska—Dobele. Rakstiskās liecības par notikušo atstājis Valles muižas mācītājs, literāts un valodnieks Georgs Mancelis, kurš tobrīd atradies Pienavā. Tur “lopi uz lauka līdz ar ļaudīm, kā arī mājas tapa stipri satricinātas un no zemes iekšienes nodunēja it kā pērkons”. Pēc mūsdienu aplēsēm, Pienavas zemestrīces spēks varēja būt 5 — 6 balles pēc Eiropas makro seismiskās skalas.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši 
 11. marts — Johans Brēfers, Zviedru Vidzemes vācu pedagogs un teologs. Rīgas akadēmiskās ģimnāzijas daiļrunības (retorikas) un vēstures profesors, vēlāk inspektors un teoloģijas profesors, Rīgas superintendents (miris 1700.)

Miruši 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā , bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei . Šajā laikā pēc pamiera nolēgšanas līdz gadam bija pierimis Poļu - zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem . Valdnieki Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers , bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers . Notikumi Nezināms laiks vai visa gada laikā Pēc muižnieku opozīcijas vadoņu brāļu Magnusa un Gotharda fon Noldu nogalināšanas Jelgavā iepriekšējā gadā , Polijas karalis abus hercogus Vilhelmu un Frīdrihu atstādināja no varas . Kuldīga pārstāja būt Kurzemes hercogistes galvaspilsēta , bet par Kurzemes un Zemgales hercogistes galvaspilsētu kļuva Jelgava . Par birģermeistara un rātskungu līdzekļiem tika uzsāka rātsnama celtniecība Bauskā . Georgs Mancelis kļuva par mācītāju Vallē , latviešu draudzē , nomainot iepriekšējo mācītāju Henrihu Molleriju . Berķenes muižas īpašums tika sadalīts divās patstāvīgās muižās , kas gadā ieguva Lielbērķenes un Mazbērķenes muižas vārdu . Jūnijs jūnijs — Latvijas teritorijā , Kurzemes austrumos un Bauskas apkārtnē , notika pirmā dokumentāli aprakstītā zemestrīce . Pazemes grūdieni un kustības bija jūtamas līnijā Birži —Bauska — Dobele . Rakstiskās liecības par notikušo atstājis Valles muižas mācītājs , literāts un valodnieks Georgs Mancelis , kurš tobrīd atradies Pienavā . Tur “ lopi uz lauka līdz ar ļaudīm , kā arī mājas tapa stipri satricinātas un no zemes iekšienes nodunēja it kā pērkons ” . Pēc mūsdienu aplēsēm , Pienavas zemestrīces spēks varēja būt—balles pēc Eiropas makro seismiskās skalas . Kultūra Zinātne Dzimuši marts — Johans Brēfers , Zviedru Vidzemes vācu pedagogs un teologs . Rīgas akadēmiskās ģimnāzijas daiļrunības ( retorikas ) un vēstures profesors , vēlāk inspektors un teoloģijas profesors , Rīgas superintendents ( miris ) Miruši Latvija Notikumi Latvijā pēc gada