Fomalhauts
Fomalhauts (no arābu: فم الحوت fam al-hut – 'Zivs mute'), pazīstams arī kā Dienvidu Zivs Alfa jeb Dienvidu Zivs α (α PsA, Alpha PsA, Alpha Piscis Austrini), ir spožākā zvaigzne Dienvidu Zivs zvaigznājā, kā arī astoņpadsmitā spožākā zvaigzne nakts debesīs. Fomalhauts, tāpat kā Vega, atrodas aptuveni 25,1 gaismas gadu attālumā un tiek klasificēts kā A3V tipa zvaigzne. Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz 1,8 reizes lielāks par Sauli, arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par Sauli — 1,92 Saules masas. Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveni 8500 K, līdz ar to tas ir arī vismaz 16 reizes spožāks par Sauli. Savukārt tā vecums tiek mērīts ap 450 miljoniem gadu. 2008. gadā pie Fomalhauta tika atklāta citplanēta, kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b. Vēlāk tika nolemts, ka šī atklātā planēta patiesībā ir kosmisko putekļu mākonis, kura centrā varētu atrasties vai neatrasties pundurplanēta vai asteroīds.

Nakts debesīs Latvijā Fomalhautu var ieraudzīt tikai ļoti zemu pie apvāršņa.

Fomalhauts b 
Fomalhauts b jeb Dagons ir kosmisks objekts - putekļu mākonis, kas atrodas orbītā ap zvaigzni Dienvidu Zivs Alfu jeb Fomalhautu A.

Fomalhauta sistēma 
Fomalhauts, cik zināms 2020.gadu sākumā, ir trīskārša zvaigzne, taču tās komponenti atrodas visai tālu viens no otra. Oranžais punduris Fomalhauts B (spektra klase K4V) atrodas no galvenās zvaigznes 0,9 gaismas gadu attālumā, bet sarkanais punduris Fomalhauts C (spektra klase M4Ve) - 2,5 gaismas gadu attālumā un pašlaik 3,2 gaismas gadus no B komponenta, turklāt pašlaik atrodas pat ne Dienvidu Zivs, bet Ūdensvīra zvaigznājā. Redzamais C komponenta attālums no galvenās zvaigznes ir 5,7 grādi, t.i. ap 11 Mēness redzamajiem diametriem, un tikai 2013. gadā pēc viņa attāluma no Zemes, kustības ātruma un ķīmiskā sastāva tika nospriests, ka šī zvaigzne ir Fomalhauta sistēmas daļa. Pateicoties tam, Fomalhauta sistēma Zemes novērotāja skatījumā ir visplašākā debesīs pēc leņķiskā izmēra, apsteidzot Centaura Alfas sistēmu, kuras tālākā zvaigzne ir 2,2 grādus no centra. Agrāk tika pieņemts, ka C komponents pats ir dubultzvaigzne, tomēr līdz šim pētījumi to nav apstiprinājuši, tās vietā norādot uz putekļu mākoni ap arī šo zvaigzni. Redzamais C komponenta zvaigžņu lielums, t.i. spožums 12,6 ļauj to saredzēt tikai teleskopā.

Atsauces 

Zvaigznes
Fomalhauts ( no arābu : فم الحوت fam al- hut – ' Zivs mute ' ) , pazīstams arī kā Dienvidu Zivs Alfa jeb Dienvidu Zivs α ( α PsA , Alpha PsA , Alpha Piscis Austrini ) , ir spožākā zvaigzne Dienvidu Zivs zvaigznājā , kā arī astoņpadsmitā spožākā zvaigzne nakts debesīs . Fomalhauts , tāpat kā Vega , atrodas aptuveni1 gaismas gadu attālumā un tiek klasificēts kā A3V tipa zvaigzne . Diametra ziņā Fomalhauts ir gandrīz8 reizes lielāks par Sauli , arī masas ziņā tas ir gandrīz divas reizes lielāks par Sauli — 92 Saules masas . Fomalhauta vidējā virsmas temperatūra ir aptuveniK , līdz ar to tas ir arī vismazreizes spožāks par Sauli . Savukārt tā vecums tiek mērīts apmiljoniem gadu . gadā pie Fomalhauta tika atklāta citplanēta , kurai tika dots nosaukums Fomalhauts b. Vēlāk tika nolemts , ka šī atklātā planēta patiesībā ir kosmisko putekļu mākonis , kura centrā varētu atrasties vai neatrasties pundurplanēta vai asteroīds . Nakts debesīs Latvijā Fomalhautu var ieraudzīt tikai ļoti zemu pie apvāršņa . Fomalhauts b Fomalhauts b jeb Dagons ir kosmisks objekts - putekļu mākonis , kas atrodas orbītā ap zvaigzni Dienvidu Zivs Alfu jeb Fomalhautu A. Fomalhauta sistēma Fomalhauts , cik zināmsgadu sākumā , ir trīskārša zvaigzne , taču tās komponenti atrodas visai tālu viens no otra . Oranžais punduris Fomalhauts B ( spektra klase K4V ) atrodas no galvenās zvaigznes9 gaismas gadu attālumā , bet sarkanais punduris Fomalhauts C ( spektra klase M4Ve ) - 5 gaismas gadu attālumā un pašlaik2 gaismas gadus no B komponenta , turklāt pašlaik atrodas pat ne Dienvidu Zivs , bet Ūdensvīra zvaigznājā . Redzamais C komponenta attālums no galvenās zvaigznes ir7 grādi , t.i . apMēness redzamajiem diametriem , un tikai gadā pēc viņa attāluma no Zemes , kustības ātruma un ķīmiskā sastāva tika nospriests , ka šī zvaigzne ir Fomalhauta sistēmas daļa . Pateicoties tam , Fomalhauta sistēma Zemes novērotāja skatījumā ir visplašākā debesīs pēc leņķiskā izmēra , apsteidzot Centaura Alfas sistēmu , kuras tālākā zvaigzne ir2 grādus no centra . Agrāk tika pieņemts , ka C komponents pats ir dubultzvaigzne , tomēr līdz šim pētījumi to nav apstiprinājuši , tās vietā norādot uz putekļu mākoni ap arī šo zvaigzni . Redzamais C komponenta zvaigžņu lielums , t.i. spožums6 ļauj to saredzēt tikai teleskopā . Atsauces Zvaigznes