Fodiji
Fodiji, fodiju ģints (Foudia) ir audējputnu dzimtas (Ploceidae) ģints, kas apvieno 7 Indijas okeāna rietumu daļas salās mūsdienās sastopamas dziedātājputnu sugas. Viena fodiju suga ir izmirusi.

Izplatība 

Fodiju areāls aptver Madagaskaru, Seišelas, Komoras un Maskarēnu salas, ieviests Čagosas arhipelāgā un Svētās Helēnas salā. 

To dabiskā dzīvesvide iekļauj mežus un mežainus apgabalus. Madagaskaras fodijs sastopams vairāk atklātos apgabalos, kā arī pielāgojies urbanizētai videi.

Izskats 
Fodiji ir nelieli dziedātājputni. Ķermeņa garums 12—15 cm. Knābis īss, konusveida vai iegarens.

Gandrīz visām sugām, izņemot Seišelu fodiju,  ligzdošanas sezonā raksturīgs dzimumdimorfisms. Pārošanās laikā tēviņu apspalvojums daļēji vai pilnībā iegūst koši sarkanu, oranžu vai spilgti dzeltenu krāsu.  Ārpus vairošanās sezonas atkarībā no sugas tēviņi kļūst zaļganbrūni, blāvi dzelteni vai blāvi, nespodri sarkani. Mātītes ir zaļganbrūnas, ārēji atgādinot mājas zvirbuļus.

Barība 
Šīs grupas putnu ēdienkarti veido graudzāļu un rīsu sēklas, kukaiņi, nektārs, augļi, gekoni; dažām sugām arī citu putnu olas.

Vairošanās 
Visu sugu fodiju ligzdas ir kupolveida, ar ieeju netālu no tās virspuses. Virs ieejas bieži neliels lievenītis. Salīdzinājumā ar citu audējputnu ligzdām, fodiju vītās ligzdas ir krietni vienkāršākas. Perē mātītes, jauno putnu barošanā piedalās abi vecāki.

Sistemātika 
 Fodiju ģints (Foudia)
 Aldabras fodijs (Foudia aldabrana)
 Maurīcijas fodijs (Foudia rubra)
 Mežu fodijs (Foudia omissa)
 Rodrigesas fodijs (Foudia flavicans)
 Sarkanais fodijs (Foudia madagascariensis)
 Sarkangalvas fodijs (Foudia eminentissima)
 Seišelu fodijs (Foudia sechellarum)
 †Reinjonas fodijs (Foudia delloni), pirmo reizi pieminēts 1668. gadā, pēdējās ziņas kopš 1672. gada.

Atsauces 

 
Audējputnu dzimta
Fodiji , fodiju ģints ( Foudia ) ir audējputnu dzimtas ( Ploceidae ) ģints , kas apvienoIndijas okeāna rietumu daļas salās mūsdienās sastopamas dziedātājputnu sugas . Viena fodiju suga ir izmirusi . Izplatība Fodiju areāls aptver Madagaskaru , Seišelas , Komoras un Maskarēnu salas , ieviests Čagosas arhipelāgā un Svētās Helēnas salā . To dabiskā dzīvesvide iekļauj mežus un mežainus apgabalus . Madagaskaras fodijs sastopams vairāk atklātos apgabalos , kā arī pielāgojies urbanizētai videi . Izskats Fodiji ir nelieli dziedātājputni . Ķermeņa garums15 cm . Knābis īss , konusveida vai iegarens . Gandrīz visām sugām , izņemot Seišelu fodiju , ligzdošanas sezonā raksturīgs dzimumdimorfisms . Pārošanās laikā tēviņu apspalvojums daļēji vai pilnībā iegūst koši sarkanu , oranžu vai spilgti dzeltenu krāsu . Ārpus vairošanās sezonas atkarībā no sugas tēviņi kļūst zaļganbrūni , blāvi dzelteni vai blāvi , nespodri sarkani . Mātītes ir zaļganbrūnas , ārēji atgādinot mājas zvirbuļus . Barība Šīs grupas putnu ēdienkarti veido graudzāļu un rīsu sēklas , kukaiņi , nektārs , augļi , gekoni ; dažām sugām arī citu putnu olas . Vairošanās Visu sugu fodiju ligzdas ir kupolveida , ar ieeju netālu no tās virspuses . Virs ieejas bieži neliels lievenītis . Salīdzinājumā ar citu audējputnu ligzdām , fodiju vītās ligzdas ir krietni vienkāršākas . Perē mātītes , jauno putnu barošanā piedalās abi vecāki . Sistemātika Fodiju ģints ( Foudia ) Aldabras fodijs ( Foudia aldabrana ) Maurīcijas fodijs ( Foudia rubra ) Mežu fodijs ( Foudia omissa ) Rodrigesas fodijs ( Foudia flavicans ) Sarkanais fodijs ( Foudia madagascariensis ) Sarkangalvas fodijs ( Foudia eminentissima ) Seišelu fodijs ( Foudia sechellarum ) † Reinjonas fodijs ( Foudia delloni ) , pirmo reizi pieminēts gadā , pēdējās ziņas kopš gada . Atsauces Audējputnu dzimta