Engures līdzenums
Engures līdzenums ir dabas apvidus Piejūras zemienes rietumu daļā Kurzemē. Izvietojies Rīgas līča rietumu piekrastē, administratīvi ietilpst Talsu un Tukuma novados. Stiepjas gar līča piekrasti  garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā. Ziemeļrietumos robežojas ar Piejūras zemienes Irves līdzenumu, dienvidaustrumos — Rīgavas līdzenumu. Austrumos un dienvidaustrumos robežojas ar Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu un Vanemas pauguraini. Līdzenuma vidusdaļā izvietojies plašais Engures ezers.

Ģeoloģija 
Līdzenuma pamatiežu virsu veido galvenokārt vidusdevona un augšdevona smilšakmeņi un aleirolīti, nelielā teritorijā dienvidaustrumos — karbonātieži un ģipšakmeņi. Pamatiežu virsa pārsvarā atrodas zem jūras līmeņa. To sedz plāna, mazāk kā  bieza kvartāra nogulumu sega, kas tikai dienvidos no Engures ezera pārsniedz .

Reljefs 
Līdzenuma teritorijas lielāko daļu aizņem Baltijas ledus ezera un Litorīnas jūras smilšainie akumulatīvie līdzenumi, kuru virsa pakāpeniski paceļas līdz  vjl. Rīgas līča piekrastē paceļas mūsdienu kāpu vaļņi. Starp Mērsragu un Enguri līča krastā laukakmeņi. Kaltenes apkaimē sastopamas režģveida konfigurācijas rievotās morēnas, tā sauktās «velna kalvas». Starp Apšuciemu un Ragaciemu ir kangaru—vigu reljefs.

Klimats 
Klimats mēreni silts, nedaudz mitrs. Gada vidējā temperatūra ap , janvāra — , jūlija — . Bezsala periods rietumu daļā 143—160 dienas, nokrišņu daudzums — 600—700 mm gadā. Sniega sega veidojas pēc 30. decembra, nokūst marta otrajā pusē; tās biezums līdz .

Hidrogrāfija 
Engures līdzenuma upes pieder Rīgas līča baseinam. Līdzenumā teritorijā lielākoties ir tikai upju lejteces. Lielākās ir Roja, Grīva, Dzedrupe, Dursupe, Jurģupe un Melnupe.

Līdzenuma centrālajā daļā atrodas bijušās Litorīnas jūras lagūna — Engures ezers, ko no Rīgas līča norobežo piekrastes kāpu josla. Otrs lielākais ir Vanadziņu ezers (3,2 ha).

Reljefa īpatnību dēļ līdzenumā ir pavājināta virszemes notece un augsts gruntsūdens līmenis, tādēļ daudz zemo purvu. Lielākie ir Puņu pļavas (1184 ha; nosusināts), Ūlu purvs (394 ha), Dzilnu purvs (382 ha), Ploču pļava (217 ha), Mazais Ūlu purvs (170 ha).

Dabas aizsardzība 
Engures ezeru un tai pieguļošo teritoriju aizņem  lielais Engures ezera dabas parks. Līdzenuma dienvidaustrumu daļa iestiepjas Ķemeru nacionālā parka teritorijā. Dienvidu piekrastē atrodas dabas liegumi Plieņciema kāpa un Apšuciema zāļu purvs. Pie Kaltenes atrodas īpaši aizsargājams ģeoloģiskais piemineklis Kaltenes kalvas.

Atsauces
Engures līdzenums ir dabas apvidus Piejūras zemienes rietumu daļā Kurzemē . Izvietojies Rīgas līča rietumu piekrastē , administratīvi ietilpst Talsu un Tukuma novados . Stiepjas gar līča piekrasti garumā ziemeļrietumu — dienvidaustrumu virzienā . Ziemeļrietumos robežojas ar Piejūras zemienes Irves līdzenumu , dienvidaustrumos — Rīgavas līdzenumu . Austrumos un dienvidaustrumos robežojas ar Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu un Vanemas pauguraini . Līdzenuma vidusdaļā izvietojies plašais Engures ezers . Ģeoloģija Līdzenuma pamatiežu virsu veido galvenokārt vidusdevona un augšdevona smilšakmeņi un aleirolīti , nelielā teritorijā dienvidaustrumos — karbonātieži un ģipšakmeņi . Pamatiežu virsa pārsvarā atrodas zem jūras līmeņa . To sedz plāna , mazāk kā bieza kvartāra nogulumu sega , kas tikai dienvidos no Engures ezera pārsniedz \ . Reljefs Līdzenuma teritorijas lielāko daļu aizņem Baltijas ledus ezera un Litorīnas jūras smilšainie akumulatīvie līdzenumi , kuru virsa pakāpeniski paceļas līdz vjl . Rīgas līča piekrastē paceļas mūsdienu kāpu vaļņi . Starp Mērsragu un Enguri līča krastā laukakmeņi . Kaltenes apkaimē sastopamas režģveida konfigurācijas rievotās morēnas , tā sauktās « velna kalvas » . Starp Apšuciemu un Ragaciemu ir kangaru — vigu reljefs . Klimats Klimats mēreni silts , nedaudz mitrs . Gada vidējā temperatūra ap , janvāra — , jūlija — \ . Bezsala periods rietumu daļā160 dienas , nokrišņu daudzums — 700 mm gadā . Sniega sega veidojas pēc decembra , nokūst marta otrajā pusē ; tās biezums līdz \ . Hidrogrāfija Engures līdzenuma upes pieder Rīgas līča baseinam . Līdzenumā teritorijā lielākoties ir tikai upju lejteces . Lielākās ir Roja , Grīva , Dzedrupe , Dursupe , Jurģupe un Melnupe . Līdzenuma centrālajā daļā atrodas bijušās Litorīnas jūras lagūna — Engures ezers , ko no Rīgas līča norobežo piekrastes kāpu josla . Otrs lielākais ir Vanadziņu ezers2 ha ) . Reljefa īpatnību dēļ līdzenumā ir pavājināta virszemes notece un augsts gruntsūdens līmenis , tādēļ daudz zemo purvu . Lielākie ir Puņu pļavasha ; nosusināts ) , Ūlu purvsha ) , Dzilnu purvsha ) , Ploču pļavaha ) , Mazais Ūlu purvsha ) . Dabas aizsardzība Engures ezeru un tai pieguļošo teritoriju aizņem lielais Engures ezera dabas parks . Līdzenuma dienvidaustrumu daļa iestiepjas Ķemeru nacionālā parka teritorijā . Dienvidu piekrastē atrodas dabas liegumi Plieņciema kāpa un Apšuciema zāļu purvs . Pie Kaltenes atrodas īpaši aizsargājams ģeoloģiskais piemineklis Kaltenes kalvas . Atsauces