Jodūdeņražskābe
Jodūdeņražskābe ir jodūdeņraža (HI) šķīdums ūdenī. Tā ir ļoti stipra neorganiska vienvērtīga skābe (uzskatāma par stiprāko no "parastajām" skābekli nesaturošām skābēm). Svaigi pagatavota jodūdeņražskābe ir bezkrāsaina, ilgāk glabājot gaisa klātienē, kļūst brūngana, jo sadalās, veidojoties jodam. Jodūdeņražskābe ir šķidrums ar asu, ļoti skābu garšu; koncentrētiem šķīdumiem piemīt asa smaka. Karsējot no jodūdeņražskābes izdalās jodūdeņradis. Destilējot veidojas jodūdeņraža azeotropais maisījums ar ūdeni (57% jodūdeņražskābe), bet, šķīdinot jodūdeņradi ūdenī, iespējams sasniegt koncentrāciju 90%.

Iegūšana 
Jodūdeņražskābi laboratorijas apstākļos iegūst, hidrolizējot fosfora trijodīdu un uztverot iegūto jodūdeņradi traukā ar ūdeni:
PI3 + 3H2O → H3PO3 + 3HI
Lai veiktu šo reakciju, Virca kolbā, kam pievienota pilināmā piltuve, pagatavo joda suspensiju ūdenī. Virca kolbu savieno ar dzesējamu ūdens trauku, kur tiks ievadīta radusies HI gāze. Pagatavo sarkanā fosfora suspensiju ūdenī un uzmanīgi no dalāmās piltuves pievieno vienu pilienu šīs suspensijas joda un ūdens maisījumam. Nākamos pilienus pievieno tikai tad, kad beigusies enerģiskā reakcija. Ja fosforu pievieno pārāk strauji, var notikt eksplozija.

Īpašības 
Jodūdeņražskābe pamazām reaģē ar gaisa skābekli, veidojoties brīvam jodam, kas veido aduktu ar jodūdeņradi:
4HI + O2 → 2H2O + 2I2
HI + I2 → HI3

Bez gaisa piekļuves jodūdeņražskābe istabas temperatūrā ir stabila pat gaismā, bet, piekļūstot skābeklim, gaisma paātrina jodūdeņražskābes sadalīšanos. Sadalīšanās sekas var novērst, pievienojot jodūdeņražskābei vara skaidiņas, kas saista izdalījušos jodu, veidojoties nešķīstošam vara (I) jodīdam CuI.

Jodūdeņražskābe viegli pievienojas alkēnu dubultsaitēm, veidojot jodalkānus.

Koncentrēta jodūdeņražskābe spēj šķīdināt sudrabu, izdaloties ūdeņradim, kaut arī sudrabs elektroķīmiskajā spriegumu rindā ir pa labi no ūdeņraža. Tas izskaidrojams ar kompleksā savienojuma H[AgI2] veidošanos.

Izmantošana 

Izmanto par reducējošu aģentu dažādās reakcijās.

Lieto (kopā ar sarkano fosforu) metamfetamīna sintēzei no pseidoefedrīna. Šajā reakcijā vispirms rodas jodefedrīns, kas reducējas par metamfetamīnu. Reakcija ir stereospecifiska, rodas tikai d-metamfetamīns. Nelegāli sintezējot metamfetamīnu, jodūdeņražskābe tiek ģenerēta uz vietas reakcijas vidē no sarkanā fosfora un joda.

Atsauces

Ārējās saites 

Neorganiskās skābes
Jods
Jodūdeņražskābe ir jodūdeņraža ( HI ) šķīdums ūdenī . Tā ir ļoti stipra neorganiska vienvērtīga skābe ( uzskatāma par stiprāko no " parastajām " skābekli nesaturošām skābēm ) . Svaigi pagatavota jodūdeņražskābe ir bezkrāsaina , ilgāk glabājot gaisa klātienē , kļūst brūngana , jo sadalās , veidojoties jodam . Jodūdeņražskābe ir šķidrums ar asu , ļoti skābu garšu ; koncentrētiem šķīdumiem piemīt asa smaka . Karsējot no jodūdeņražskābes izdalās jodūdeņradis . Destilējot veidojas jodūdeņraža azeotropais maisījums ar ūdeni jodūdeņražskābe ) , bet , šķīdinot jodūdeņradi ūdenī , iespējams sasniegt koncentrāciju . Iegūšana Jodūdeņražskābi laboratorijas apstākļos iegūst , hidrolizējot fosfora trijodīdu un uztverot iegūto jodūdeņradi traukā ar ūdeni : PI3 +2O → H3PO3 + I Lai veiktu šo reakciju , Virca kolbā , kam pievienota pilināmā piltuve , pagatavo joda suspensiju ūdenī . Virca kolbu savieno ar dzesējamu ūdens trauku , kur tiks ievadīta radusies HI gāze . Pagatavo sarkanā fosfora suspensiju ūdenī un uzmanīgi no dalāmās piltuves pievieno vienu pilienu šīs suspensijas joda un ūdens maisījumam . Nākamos pilienus pievieno tikai tad , kad beigusies enerģiskā reakcija . Ja fosforu pievieno pārāk strauji , var notikt eksplozija . Īpašības Jodūdeņražskābe pamazām reaģē ar gaisa skābekli , veidojoties brīvam jodam , kas veido aduktu ar jodūdeņradi : 4HI + O2 → 2O +2 HI + I2 → HI3 Bez gaisa piekļuves jodūdeņražskābe istabas temperatūrā ir stabila pat gaismā , bet , piekļūstot skābeklim , gaisma paātrina jodūdeņražskābes sadalīšanos . Sadalīšanās sekas var novērst , pievienojot jodūdeņražskābei vara skaidiņas , kas saista izdalījušos jodu , veidojoties nešķīstošam vara ( I ) jodīdam CuI . Jodūdeņražskābe viegli pievienojas alkēnu dubultsaitēm , veidojot jodalkānus . Koncentrēta jodūdeņražskābe spēj šķīdināt sudrabu , izdaloties ūdeņradim , kaut arī sudrabs elektroķīmiskajā spriegumu rindā ir pa labi no ūdeņraža . Tas izskaidrojams ar kompleksā savienojuma H[ AgI2 ] veidošanos . Izmantošana Izmanto par reducējošu aģentu dažādās reakcijās . Lieto ( kopā ar sarkano fosforu ) metamfetamīna sintēzei no pseidoefedrīna . Šajā reakcijā vispirms rodas jodefedrīns , kas reducējas par metamfetamīnu . Reakcija ir stereospecifiska , rodas tikai d-metamfetamīns . Nelegāli sintezējot metamfetamīnu , jodūdeņražskābe tiek ģenerēta uz vietas reakcijas vidē no sarkanā fosfora un joda . Atsauces Ārējās saites Neorganiskās skābes Jods