Etjēns Gaspārs Robērs
Etjēns Gaspārs Robērs (, 1763–1837), pseidonīms Robertsons, bija beļģu izcelsmes fiziķis, iluzionists un gaisa balonu konstruktors, kas 1804. gada augustā veica lidojumu aerostatā no Rīgas uz Ropažiem.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1763. gada 15. jūnijā Ljēžā. Studēja Ljēžas Universitātē, sākumā bijis teologs, pēc 1789. gada revolūcijas viņš Ljēžas Universitātē strādāja par optikas profesoru. 1791. gadā Robērs pārcēlās uz Parīzi, kur revolucionārās Francijas valdībai ierosināja izmantot milzu Arhimēda spoguli Lielbritānijas flotes sadedzināšanai. Kopš 1798. gada viņš uzstājās ar publiskiem optikas brīnumu demonstrējumiem, izmantojot paša izgudroto "fantaskopu" jeb maģisko lukturi.

Napoleona karu laikā viņš 1804. gadā devās viesizrādēs uz dažādām Eiropas valstīm. 1803. gada 18. jūlijā Robertsons veica piecarpus stundu ilgu lidojumu gaisa balonā no Hamburgas līdz Hannoverei, kura laikā viņš pētīja mākoņu un gaisa elektrību, skaņas izplatīšanos augstumā un aprakstīja retināta gaisa nelabvēlīgo ietekmi uz organismu. 
Pēc Pēterburgas Zinātņu akadēmijas aicinājuma viņš 1804. gada 30. jūnijā (12. jūlijā) veica lidojumu no Pēterburgas līdz Gatčinai kopā ar ķīmiķi Jakovu Zaharovu.
1804. gada jūlija otrajā pusē Robertsons ieradās Rīgā demonstrēt savas iluzionista un gaisa kuģotāja prasmes. Robertsona balons bija pildīts ar ūdeņradi, kas radās, sērskābei iedarbojoties uz dzelzs naglām.

1806. gadā viņš līdzīgu lidojumu veica no Dānijas karaļa Rozenborgas pils Kopenhāgenā līdz Roskildei. 
Miris 1837. gadā Parīzē, apglabāts Perlašēza kapsētā.

Rīgas lidojuma apraksts 
Savā Rīgas lidojumā viņš 1804. gada 18. augustā sasniedza 700 klafteru (ap 1300 m) augstumu un nolaidās aptuveni trīs jūdzes (21 versti jeb vairāk nekā 22 km) no Rīgas uz Pēterburgas pusi. Kaut arī viņa izlaistā publikācija tika nolasīta visās lauku baznīcās, balonam nolaižoties, lauku ļaudis metās ceļos un tikai ar lielām pūlēm bija pierunājami sniegt
viņam palīdzīgu roku. Kādā muižā netālu no Rīgas kāds zemnieks pat gribēja uz viņu šaut, jo no tāluma to bija noturējis par retu medījumu.
Vietējie muižnieki Baltazars un Ernests fon Bergi aizsteidzās uz viņa nosēšanās vietu un iedeva viņam zirgu. Uz tā sauktās Garās jūdzes (tagadējās Vidzemes šosejas daļa) tauta viņu sagaidīja ar priecīgu jūsmu un ar skaļām gavilēm aizvadīja līdz Rīgas pilsētai.

Darbi 
 Mémoires Réeréatifs, Scientifiques et Anecdotiques du Physicien Aéronaute (1830)

Piemiņa 
2005. gadā Rīgas citadeles teritorijā uzstādīja Robertsona lidojuma piemiņas kompozīciju "Kāpnes uz debesīm" (autors Kristaps Gulbis).

Atsauces

Ārējās saites

Lidotāji
Ljēžas provincē dzimušie
1763. gadā dzimušie
1837. gadā mirušie
Etjēns Gaspārs Robērs ( , 1837 ) , pseidonīms Robertsons , bija beļģu izcelsmes fiziķis , iluzionists un gaisa balonu konstruktors , kas gada augustā veica lidojumu aerostatā no Rīgas uz Ropažiem . Dzīvesgājums Dzimis gada jūnijā Ljēžā . Studēja Ljēžas Universitātē , sākumā bijis teologs , pēc gada revolūcijas viņš Ljēžas Universitātē strādāja par optikas profesoru . gadā Robērs pārcēlās uz Parīzi , kur revolucionārās Francijas valdībai ierosināja izmantot milzu Arhimēda spoguli Lielbritānijas flotes sadedzināšanai . Kopš gada viņš uzstājās ar publiskiem optikas brīnumu demonstrējumiem , izmantojot paša izgudroto " fantaskopu " jeb maģisko lukturi . Napoleona karu laikā viņš gadā devās viesizrādēs uz dažādām Eiropas valstīm . gada jūlijā Robertsons veica piecarpus stundu ilgu lidojumu gaisa balonā no Hamburgas līdz Hannoverei , kura laikā viņš pētīja mākoņu un gaisa elektrību , skaņas izplatīšanos augstumā un aprakstīja retināta gaisa nelabvēlīgo ietekmi uz organismu . Pēc Pēterburgas Zinātņu akadēmijas aicinājuma viņš gada jūnijā jūlijā ) veica lidojumu no Pēterburgas līdz Gatčinai kopā ar ķīmiķi Jakovu Zaharovu . 1804. gada jūlija otrajā pusē Robertsons ieradās Rīgā demonstrēt savas iluzionista un gaisa kuģotāja prasmes . Robertsona balons bija pildīts ar ūdeņradi , kas radās , sērskābei iedarbojoties uz dzelzs naglām . 1806. gadā viņš līdzīgu lidojumu veica no Dānijas karaļa Rozenborgas pils Kopenhāgenā līdz Roskildei . Miris gadā Parīzē , apglabāts Perlašēza kapsētā . Rīgas lidojuma apraksts Savā Rīgas lidojumā viņš gada augustā sasniedzaklafteru ( apm ) augstumu un nolaidās aptuveni trīs jūdzesversti jeb vairāk nekākm ) no Rīgas uz Pēterburgas pusi . Kaut arī viņa izlaistā publikācija tika nolasīta visās lauku baznīcās , balonam nolaižoties , lauku ļaudis metās ceļos un tikai ar lielām pūlēm bija pierunājami sniegt viņam palīdzīgu roku . Kādā muižā netālu no Rīgas kāds zemnieks pat gribēja uz viņu šaut , jo no tāluma to bija noturējis par retu medījumu . Vietējie muižnieki Baltazars un Ernests fon Bergi aizsteidzās uz viņa nosēšanās vietu un iedeva viņam zirgu . Uz tā sauktās Garās jūdzes ( tagadējās Vidzemes šosejas daļa ) tauta viņu sagaidīja ar priecīgu jūsmu un ar skaļām gavilēm aizvadīja līdz Rīgas pilsētai . Darbi Mémoires Réeréatifs , Scientifiques et Anecdotiques du Physicien Aéronaute Piemiņa 2005. gadā Rīgas citadeles teritorijā uzstādīja Robertsona lidojuma piemiņas kompozīciju " Kāpnes uz debesīm " ( autors Kristaps Gulbis ) . Atsauces Ārējās saites Lidotāji Ljēžas provincē dzimušie 1763. gadā dzimušie 1837. gadā mirušie