Kūdrāja grīslis
Kūdrāja grīslis () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, vietām Āzijā un Ziemeļamerikā aukstā klimata un kalnu apvidos.

Latvijā reti, galvenokārt ziemeļrietumu daļas zāļu purvos un Latvijas austrumos.

Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Kūdrāja grīslis ir daudzgadīgs, 15—30 cm garš lakstaugs, kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai, jo vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā.

Augs veido nelielu, skraju ceru. Stublājs ir trīsšķautņains, tievs, stāvs un augšdaļā raupjš. Lapas ir tikai stublāja apakšdaļā, un tās ir īsākas nekā stublājs, pelēki zaļas un 0,1—0,2 cm šauras. Piezemes lapu makstis ir tumšbrūnas, parasti pie cera pamata saglabājas iepriekšējā gada atmirušās lapas. Ziedkopu veido nelielas, 0,5—1 cm garas, 0,4—0,6 cm platas, stublāja galā satuvinātas 3—6 vārpiņas. Seglapu nav. Vārpiņā sievišķie ziedi atrodas augšdaļā, vīrišķie — apakšdaļā. Vārpiņas ir brūnas. Augļa pūslītis ir brūns, 0,25—0,35 cm garš, olveidīgs, ar izšķiramu dzīslojumu, knābītis ir īsi divzobains. Segplēksne ir smaila, gaišbrūna, ar gaišāku joslu vidū un plēvjainu apmali, tikpat gara, cik pūslītis. Zied no maija beigām līdz jūlijam.

Atsauces

Ārējās saites 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Kūdrāja grīslis ( ) ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga . Savvaļā tā ir sastopama Eiropā , vietām Āzijā un Ziemeļamerikā aukstā klimata un kalnu apvidos . Latvijā reti , galvenokārt ziemeļrietumu daļas zāļu purvos un Latvijas austrumos . Ierakstīts Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā kategorijā . Apraksts Kūdrāja grīslis ir daudzgadīgs,30 cm garš lakstaugs , kurš pieder vienādvārpu grīšļu grupai , jo vīrišķie ziedi atrodas vārpiņu apakšdaļā . Augs veido nelielu , skraju ceru . Stublājs ir trīsšķautņains , tievs , stāvs un augšdaļā raupjš . Lapas ir tikai stublāja apakšdaļā , un tās ir īsākas nekā stublājs , pelēki zaļas un1—0,2 cm šauras . Piezemes lapu makstis ir tumšbrūnas , parasti pie cera pamata saglabājas iepriekšējā gada atmirušās lapas . Ziedkopu veido nelielas,5 —1 cm garas , 4—0,6 cm platas , stublāja galā satuvinātas6 vārpiņas . Seglapu nav . Vārpiņā sievišķie ziedi atrodas augšdaļā , vīrišķie — apakšdaļā . Vārpiņas ir brūnas . Augļa pūslītis ir brūns ,25—0,35 cm garš , olveidīgs , ar izšķiramu dzīslojumu , knābītis ir īsi divzobains . Segplēksne ir smaila , gaišbrūna , ar gaišāku joslu vidū un plēvjainu apmali , tikpat gara , cik pūslītis . Zied no maija beigām līdz jūlijam . Atsauces Ārējās saites Grīšļi Latvijas flora Latvijas Sarkanā grāmata