Hersonas mākslas muzejs
Hersonas mākslas muzejs, oficiāli Hersonas apgabala Oleksija Šovkunenko mākslas muzejs () ir mākslas muzejs Hersonā, Ukrainā. Tas atrodas kādreizējā pilsētas domes namā Soborna ielā.

Muzejs izveidots 1978. gada 27. maijā.

Vēsture

Muzeja priekšteči 
Vēsturiski par muzeja aizsākumu uzskata 1890. gadu, kad pēc arheologa un žurnālista Viktora Goškeviča iniciatīvas tika atklāts Arheoloģijas muzejs, kurā bija arī mākslas darbi un ikonas, galvenokārt no 17.-19. gadsimta. 1907. gadā ar nosaukumu "Hersonas pilsētas senlietu un tēlotājmākslas muzejs" tas tika nodots pilsētas domei. Aktīvā mākslas dzīve pilsētā pamudināja kņazu Nikolaju Gedroicu uz iniciatīvu griezties Pēterburgā pēc atļaujas un atbalsta atsevišķa mākslas muzeja ierīkošanai, un pēc apstiprinošas atbildes un mākslas priekšmetu un grāmatu sūtījuma saņemšanas 1912. gadā tas tika atklāts šī paša muzeja pirmajā stāvā. Muzeju pārvaldīja komisija, kas iecēla vadītājus; tā, 1914. gadā par vadītāju bija iecelts Lielbritānijas vicekonsuls Viljams Karuana.

1918. gadā pēc revolūcijām Krievijā muzejs sāka uzkrāt mākslas darbus, kas padomju nacionalizācijas politikas laikā bija atņemti agrākajiem saimniekiem. 1923. gadā tas atkalapvienojās ar Vēstures un arheoloģijas muzeju un strukturāli kļuva par Hersonas Pilsētas muzeja daļu.

1929. gadā muzeja kolekcijā bija 350, pirms Otrā pasaules kara — ap 700 eksponātu. Muzejs atradās Hovarda (tagad — Ušakova) ielā 16. Vācu un rumāņu okupācijas laikā muzeja fondi tika izlaupīti un ievērojami cieta dokumentācija. Pēc kara no Rumānijas izdevās atgriezt daļu pazaudētā. Tomēr mākslas nodaļa Vēstures un arheoloģijas muzejā netika atjaunota līdz 1966. gadam. Vēlāk, 1977. gadā pēc liela ziedojuma — Marijas Korņilovskas kolekcijas saņemšanas tika pacelts jautājums par īpaša mākslas muzeja izveidi. Par jaunā muzeja ēku tika izvēlēts 1897. gadā būvētais bijušais pilsētas Domes nams.

Darbība 
1981. gadā Hersonas mākslas muzejs tika nosaukts Hersonā dzimušā ukraiņu gleznotāja un akvarelista, PSRS tautas mākslinieka Oleksija Šovkunenko vārdā. Iemesls šim notikumam bija mākslinieka atraitnes Aleksandras 60 viņa gleznu dāvināšana muzejam. Šodien Šovkuņenko darbu kolekcija ir viena no nozīmīgākajām Ukrainā — 155 eksponāti. Starp citiem muzejā esošajiem mākslas priekšmetu autoriem ir arī latviešu gleznotājs Jānis Osis.

Kopš 1987. gada muzeju desmitiem gadu vada Alina Docenko.

Izlaupīšana 

2022. gadā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā, kamēr Hersona bija okupēta, muzeju izlaupīja Krievijas karaspēks. Īsi pirms pilsētu atbrīvoja ukraiņu spēki, krievi kravas automašīnās un autobusos izveda gandrīz 15 000 mākslas darbu. Izvešanu vadīja Krievijas nozīmētā muzeja vadītāja, bijusī kafejnīcu dziedātāja Natālija Desjatova. Kolekcija tika pārvietota uz Tauridas centrālo muzeju Simferopolē Krievijas okupētajā Krimā, kur muzeja direktors Andrejs Maļgins apgalvoja, ka pārvietošana veikta, lai nodrošinātu mākslas darbu drošību līdz brīdim, kad tos varēs atdot likumīgajam īpašniekam. Hersonas policija uzsāka izmeklēšanu par to, jo novērtēja šo rīcību kā kara noziegumu. Krievijas veikto vairāk nekā 500 Ukrainas kultūras mantojuma objektu iznīcināšanu un izlaupīšanu Ukrainas kultūras ministrs nosauca par kultūras genocīdu.

Atsauces

Ārējās saites 

Mākslas muzeji un galerijas
Ukrainas kultūra
Muzeji Ukrainā
Hersonas mākslas muzejs , oficiāli Hersonas apgabala Oleksija Šovkunenko mākslas muzejs ( ) ir mākslas muzejs Hersonā , Ukrainā . Tas atrodas kādreizējā pilsētas domes namā Soborna ielā . Muzejs izveidots gada maijā . Vēsture Muzeja priekšteči Vēsturiski par muzeja aizsākumu uzskata gadu , kad pēc arheologa un žurnālista Viktora Goškeviča iniciatīvas tika atklāts Arheoloģijas muzejs , kurā bija arī mākslas darbi un ikonas , galvenokārt no - 19. gadsimta . gadā ar nosaukumu " Hersonas pilsētas senlietu un tēlotājmākslas muzejs " tas tika nodots pilsētas domei . Aktīvā mākslas dzīve pilsētā pamudināja kņazu Nikolaju Gedroicu uz iniciatīvu griezties Pēterburgā pēc atļaujas un atbalsta atsevišķa mākslas muzeja ierīkošanai , un pēc apstiprinošas atbildes un mākslas priekšmetu un grāmatu sūtījuma saņemšanas gadā tas tika atklāts šī paša muzeja pirmajā stāvā . Muzeju pārvaldīja komisija , kas iecēla vadītājus ; tā , gadā par vadītāju bija iecelts Lielbritānijas vicekonsuls Viljams Karuana . 1918. gadā pēc revolūcijām Krievijā muzejs sāka uzkrāt mākslas darbus , kas padomju nacionalizācijas politikas laikā bija atņemti agrākajiem saimniekiem . gadā tas atkalapvienojās ar Vēstures un arheoloģijas muzeju un strukturāli kļuva par Hersonas Pilsētas muzeja daļu . 1929. gadā muzeja kolekcijā bija pirms Otrā pasaules kara — apeksponātu . Muzejs atradās Hovarda ( tagad — Ušakova ) ielā Vācu un rumāņu okupācijas laikā muzeja fondi tika izlaupīti un ievērojami cieta dokumentācija . Pēc kara no Rumānijas izdevās atgriezt daļu pazaudētā . Tomēr mākslas nodaļa Vēstures un arheoloģijas muzejā netika atjaunota līdz gadam . Vēlāk , gadā pēc liela ziedojuma — Marijas Korņilovskas kolekcijas saņemšanas tika pacelts jautājums par īpaša mākslas muzeja izveidi . Par jaunā muzeja ēku tika izvēlēts gadā būvētais bijušais pilsētas Domes nams . Darbība 1981. gadā Hersonas mākslas muzejs tika nosaukts Hersonā dzimušā ukraiņu gleznotāja un akvarelista , PSRS tautas mākslinieka Oleksija Šovkunenko vārdā . Iemesls šim notikumam bija mākslinieka atraitnes Aleksandrasviņa gleznu dāvināšana muzejam . Šodien Šovkuņenko darbu kolekcija ir viena no nozīmīgākajām Ukrainā — eksponāti . Starp citiem muzejā esošajiem mākslas priekšmetu autoriem ir arī latviešu gleznotājs Jānis Osis . Kopš gada muzeju desmitiem gadu vada Alina Docenko . Izlaupīšana 2022. gadā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā , kamēr Hersona bija okupēta , muzeju izlaupīja Krievijas karaspēks . Īsi pirms pilsētu atbrīvoja ukraiņu spēki , krievi kravas automašīnās un autobusos izveda gandrīz000 mākslas darbu . Izvešanu vadīja Krievijas nozīmētā muzeja vadītāja , bijusī kafejnīcu dziedātāja Natālija Desjatova . Kolekcija tika pārvietota uz Tauridas centrālo muzeju Simferopolē Krievijas okupētajā Krimā , kur muzeja direktors Andrejs Maļgins apgalvoja , ka pārvietošana veikta , lai nodrošinātu mākslas darbu drošību līdz brīdim , kad tos varēs atdot likumīgajam īpašniekam . Hersonas policija uzsāka izmeklēšanu par to , jo novērtēja šo rīcību kā kara noziegumu . Krievijas veikto vairāk nekāUkrainas kultūras mantojuma objektu iznīcināšanu un izlaupīšanu Ukrainas kultūras ministrs nosauca par kultūras genocīdu . Atsauces Ārējās saites Mākslas muzeji un galerijas Ukrainas kultūra Muzeji Ukrainā