Caurteka
Caurteka ir ceļa uzbēruma inženierbūve, kas nodrošina nelielai ūdenstecei un sausienei šķērsot zemes klātni, to neizskalojot un nepārmitrinot. Caurtekas izmanto dzelzceļa, autoceļu būvē u.c. Izšķir akmens, metāla, dzelzsbetona un polimērmateriālu caurtekas. Salīdzinot ar dzelzsbetona caurtekām, tās ir lētākas un vairākas reizes vieglākas. Tā kā tām nav vajadzīgs speciāls pamats, to izbūves laiks ir ievērojami īsāks. Gofrētas caurtekas novieto uz smilšu, grants vai šķembu spilvena. Caurtekas garums atbilst vismaz uzbēruma platumam tā apakšā. Palielinoties uzbēruma augstumam, jāpagarina caurteka, kas palielina izmaksas. Tādēļ uzbērumos, kuru augstums ir 10 m un augstāks, ekonomiski izdevīgāk ir būvēt tiltu ar mazu laidumu.

Vairumā gadījumu caurteka atļauj nebūvēt mazu tiltu, kas ir ievērojams ekonomiskais aspekts. Atkarībā no uzbēruma augstuma un caurteces lieluma caurtekas būvē kā monokļus, binokļus vai atsevišķos gadījumos kā trinokļus.

Pēc šķērsgriezuma caurtekas ir apaļas, taisnstūrveida vai velvjveidīgas.

Caurtekas būvē pēc projektiem grunts pārmitrinātās vietās, kur ir lietus ūdeņu plūsmas gravitācijas potenciāls no augstākām reljefa vietām uz zemākām, kā arī grāvju šķērsošanas vietās. Neparedzot caurtekas atbilstošās vietās, kā arī neveicot pienācīgu to tīrīšanu, var notikt zemes klātnes iegruvumi pārmitrinājuma rezultātā, pēc kuriem infrastruktūru līdz tās atjaunošanai jāslēdz. Vislielākās problēmas rodas lietus nokrišņu sezonas laikā - parasti rudenī un pavasarī. Bebri dažkārt pie caurtekām veido aizsprostus, kas arī var novest pie infrastruktūras bojājumiem.

Ieplūdes vietā būvē pieņemošo galveni (ieejas uzgalis), kam ir piltuves forma, virsma no ūdensizturīgiem materiāliem pret izskalošanu, parasti dzelzsbetona, betona vai akmens. Bet izplūdes vietā tas ir izplūdes galvenis (izejas uzgalis), kam ir uzbēruma aizsargapmale izplūdes vietā. Gofrētās metāla caurtekas izmanto bez uzgaļiem. 

Uzbēruma grunts noturēšanai var būt paredzētas spārnsienas.

Caurtekas aprīko ar hidroizolāciju (bitumena emulsiju, stikla betonu) u.tml, lai novērstu ūdens iekļuvi uzbēruma ķermenī un noplūdi gruntsūdeņos.

Dažkārt būvē pietiekoši lielas "sausās caurtekas" cilvēku un dzīvnieku pārvietošanās vietās. Var paredzēt platumu vienas joslas ierīkošanai autotransportam. Pa tām lietus ūdeņi plūst vai nu tikai lielu plūdu laikā vai arī neplūst nekad.

Dzelzsbetona un metāla caurteku būvniecība

Caurtekas lielākoties būvē pēc tipveida projektiem. Tās izgatavo rūpnieciski un montē uz vietas. Caurteka sastāv no gredzeniem vai taisnstūra formas posmiem un gala uzgaļiem. Posmus savstarpēji savieno ar paplašinājumiem to galos. Kas uzlabo caurtekas hidrauliskos darba apstākļus. Galveņu pamatus veido dziļākus par caurtekas posmu pamatni.

Cauruli novieto uz lekāl blokiem, kas nodrošina garenisku reni zem gredzena, kuras loki sakrīt ar cauruli. Bet taisnstūra caurtekām izlīdzinošos blokus.

Informācijas avoti 

Dzelzceļa infrastruktūra
Caurteka ir ceļa uzbēruma inženierbūve , kas nodrošina nelielai ūdenstecei un sausienei šķērsot zemes klātni , to neizskalojot un nepārmitrinot . Caurtekas izmanto dzelzceļa , autoceļu būvē u.c. Izšķir akmens , metāla , dzelzsbetona un polimērmateriālu caurtekas . Salīdzinot ar dzelzsbetona caurtekām , tās ir lētākas un vairākas reizes vieglākas . Tā kā tām nav vajadzīgs speciāls pamats , to izbūves laiks ir ievērojami īsāks . Gofrētas caurtekas novieto uz smilšu , grants vai šķembu spilvena . Caurtekas garums atbilst vismaz uzbēruma platumam tā apakšā . Palielinoties uzbēruma augstumam , jāpagarina caurteka , kas palielina izmaksas . Tādēļ uzbērumos , kuru augstums irm un augstāks , ekonomiski izdevīgāk ir būvēt tiltu ar mazu laidumu . Vairumā gadījumu caurteka atļauj nebūvēt mazu tiltu , kas ir ievērojams ekonomiskais aspekts . Atkarībā no uzbēruma augstuma un caurteces lieluma caurtekas būvē kā monokļus , binokļus vai atsevišķos gadījumos kā trinokļus . Pēc šķērsgriezuma caurtekas ir apaļas , taisnstūrveida vai velvjveidīgas . Caurtekas būvē pēc projektiem grunts pārmitrinātās vietās , kur ir lietus ūdeņu plūsmas gravitācijas potenciāls no augstākām reljefa vietām uz zemākām , kā arī grāvju šķērsošanas vietās . Neparedzot caurtekas atbilstošās vietās , kā arī neveicot pienācīgu to tīrīšanu , var notikt zemes klātnes iegruvumi pārmitrinājuma rezultātā , pēc kuriem infrastruktūru līdz tās atjaunošanai jāslēdz . Vislielākās problēmas rodas lietus nokrišņu sezonas laikā - parasti rudenī un pavasarī . Bebri dažkārt pie caurtekām veido aizsprostus , kas arī var novest pie infrastruktūras bojājumiem . Ieplūdes vietā būvē pieņemošo galveni ( ieejas uzgalis ) , kam ir piltuves forma , virsma no ūdensizturīgiem materiāliem pret izskalošanu , parasti dzelzsbetona , betona vai akmens . Bet izplūdes vietā tas ir izplūdes galvenis ( izejas uzgalis ) , kam ir uzbēruma aizsargapmale izplūdes vietā . Gofrētās metāla caurtekas izmanto bez uzgaļiem . Uzbēruma grunts noturēšanai var būt paredzētas spārnsienas . Caurtekas aprīko ar hidroizolāciju ( bitumena emulsiju , stikla betonu ) u.tml , lai novērstu ūdens iekļuvi uzbēruma ķermenī un noplūdi gruntsūdeņos . Dažkārt būvē pietiekoši lielas " sausās caurtekas " cilvēku un dzīvnieku pārvietošanās vietās . Var paredzēt platumu vienas joslas ierīkošanai autotransportam . Pa tām lietus ūdeņi plūst vai nu tikai lielu plūdu laikā vai arī neplūst nekad . Dzelzsbetona un metāla caurteku būvniecība Caurtekas lielākoties būvē pēc tipveida projektiem . Tās izgatavo rūpnieciski un montē uz vietas . Caurteka sastāv no gredzeniem vai taisnstūra formas posmiem un gala uzgaļiem . Posmus savstarpēji savieno ar paplašinājumiem to galos . Kas uzlabo caurtekas hidrauliskos darba apstākļus . Galveņu pamatus veido dziļākus par caurtekas posmu pamatni . Cauruli novieto uz lekāl blokiem , kas nodrošina garenisku reni zem gredzena , kuras loki sakrīt ar cauruli . Bet taisnstūra caurtekām izlīdzinošos blokus . Informācijas avoti Dzelzceļa infrastruktūra