Operācija Aderlass
Operācija Aderlass (latviešu: Operācija "Asins nolaišana") ir izmeklēšana Austrijā un Vācijā par iespējamu dopinga lietošanu, ko organizēja vācu ārsts Marks Šmits no Erfurtes. Par iespējamiem Šmita klientiem nosaukti dažādu disciplīnu sportisti, kuri saņēma nelegālu asins pārliešanu, lai uzlabotu sniegumu, un vairāki no viņiem ir atzinušies.

Lieta tika uzsākta, pateicoties distanču slēpotāja Johanesa Dīra atzīšanās 2019. gada februāra beigās. Viņš nosauca Marku Šmitu, ārstu, kurš darbojies Vācijas pilsētā Erfurtē, par operācijas vadītāju, kurā veica sistemātisku asins dopinga izmantošanu. Šmits iepriekš bija bijis komandas ārsts gan Gerolsteiner, gan Milram riteņbraukšanas komandā. 2009. gada oktobrī Bernhards Kols, kurš 2008. gadā tika pieķerts dopinga kontrolē, braucot Gerolsteiner komandā, apsūdzēja Šmitu par dopinga prakses uzraudzību. Šmits toreiz apsūdzības noraidīja. Pēc Dīra liecībām policija 2019. gada 27. februārī veica reidu Erfurtes birojos. Izmeklēšanu veica Minhenes policijas dopinga darba grupa.

Iesaistītie sportisti 
Bavārijas štata prokurori 2019. gada 20. martā apstiprināja, ka kopumā par 21 sportistu ir aizdomas, ka viņi ir bijuši Marka Šmita klienti. Sākumā netika nosaukti visi vārdi, lai netraucētu izmeklēšanas gaitu.

Ziemas sporta veidi 
Pēc Dīra liecībām Austrijas policija arestēja piecus sportistus 2019. gada Pasaules čempionātā ziemeļu slēpošanā Zēfeldē Tirolē. Tie bija distanču slēpotāji Makss Hauke un Dominiks Baldaufs no Austrijas, Andreass Vērpalu un Karels Tammjervs no Igaunijas, kā arī Aleksejs Poltoraņins no Kazahstānas.

Sākotnējie ziņojumi liecināja, ka ar Šmitu bija saistīts arī kāds Vācijas ātrslidotājs. 2019. gada 27. maijā plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka iepriekšējā nedēļā policija pratinājusi kalnu slēpotāju Hannesu Reiheltu par iespējamo saistību ar šo lietu. Reihelts kategoriski noraidīja apsūdzības. Apsūdzības pret Reiheltu tika atceltas 2019. gada 16. oktobrī.

Makss Hauke 2019. gada 30. oktobrī no Insbrukas tiesas saņēma nosacītu piecu mēnešu sodu par dopinga pārkāpumiem, kas sniedzās līdz pat 2015. gadam. Dominiks Baldaufs tajā pašā tiesā 2020. gada 14. janvārī arī saņēma nosacītu piecu mēnešu sodu. Abi sportisti 2019. gada 23. jūlijā no Austrijas Antidopinga aģentūras bija saņēmuši četru gadu aizliegumus piedalīties sacensībās. 2020. gada 27. janvārī Johannesam Dīram pēc vainas atzīšanas tika piespriests nosacīts 15 mēnešu cietumsods par līdzdalību šajā lietā. Tomēr viņš noliedza, ka būtu iepazīstinājis Šmitu ar citiem distanču slēpotājiem Hauki un Baldaufu, kā viņi to apgalvoja. Vācu laikraksta Der Tagesspiegel ziņojumā tika apgalvots, ka Dīrs ir apsvēris dopinga operāciju pārņemšanu no Šmita.

Starptautiskā slēpošanas federācija (FIS) 2019. gada 29. novembrī piešķīra četru gadu sacensību aizliegumus Andreasam Vērpalu, Karelam Tammjervam un Algo Kerpam, kā arī diviem igauņu treneriem. Visi trīs sportisti iepriekš bija atzinuši savu dalību dopinga lietošanā. Aleksejs Poltoraņins, kurš arī iepriekš bija atzinis, ka lieto dopingu, 2019. gada 8. martā atsauca atzīšanos. 12. martā Kazahstānas Kultūras un sporta ministrija atbrīvoja Poltoraņinu no jebkādām apsūdzībām par dopinga lietošanu, apgalvojot, ka viņš to tikai plānojis darīt un "par laimi [...] nelietoja asins dopingu". Tomēr 2020. gada 6. janvārī FIS viņam noteica četru gadu aizliegums piedalīties sacensībās.

Riteņbraukšana 

2019. gada 3. martā Stefans Denifls, kurš pēdējoreiz brauca Aqua Blue Sport komandā, atzinās, ka ar Šmita palīdzību lietojis asins dopingu. Dienu vēlāk Georgs Preidlers, tobrīd pārstāvot , arī atzinās, ka 2018. gada beigās ar Šmitu bija veicis divas asinis nolaišanas, taču noliedza, ka būtu faktiski lietojis dopingu. Tomēr viņš pārtrauca līgumu ar komandu. Gan Deniflu, gan Preidleru uz laiku diskvalificēja sporta pārvaldes institūcija UCI. Abiem 2019. gada 27. jūnijā Austrijas antidopinga organizācija piesprieda četru gadu aizliegumu un papildus tam varēja tikt izvirzītas apsūdzības par komerciālu krāpšanos sportā. Insbrukas apgabaltiesa 2020. gada 22. jūlijā Preidleru atzina par vainīgu krāpšanā un viņam piesprieda divpadsmit mēnešu nosacītu cietumsodu, kā arī viņam piesprieda 2880 eiro lielu naudas sodu.

2019. gada 13. maijā Danilo Hondo intervijā Vācijas raidorganizācijai ARD atzinās, ka 2011. gadā, braucot  komandā, Šmita vadībā lietojis asins dopingu. Pēc tam viņš tika atlaists no Šveices riteņbraukšanas federācijas trenera amata.

2019. gada 14. maijā franču laikraksts Le Monde paziņoja, ka pensionētais itāļu sprinteris Alesandro Petaki, iespējams, 2012. un 2013. gadā ir strādājis ar Šmitu. Petaki noliedza apsūdzības, bet tomēr vienu dienu vēlāk UCI viņu provizoriski atstādināja no sacensībām. 2019. gada 24. augustā UCI piešķīra Petaki divu gadu aizliegumu dalībai sacensībās. Līdz ar Petaki uz laiku atstādināti arī Kristijans Korens (), Kristijans Džuraseks () un Boruts Božičs. Korens un Džuraseks tobrīd startēja attiecīgi 2019. gada Giro d'Italia un 2019. gada Tour of California, bet Božičs strādāja par sporta direktoru  komandā. Vēlāk tajā pašā dienā  un  apstiprināja, ka ir atsaukuši savus braucējus no sacīkstēm. 9. oktobrī UCI gan Korenam, gan Božičam piesprieda divu gadu aizliegumu piedalīties sacensībās. 2019. gada 13. novembrī Džurasekam tika noteikta četru gadu diskvalifikācija par viņa piedalīšanos dopinga lietošanā.

2019. gada 19. maijā Itālijas laikraksts Corriere della Sera ziņoja par slovēņa Milana Eržena saitēm uz operāciju Aderlass, kamēr Eržens bija Bahreinas — Merida komandas izpilddirektors. 22. maijā tika paziņots, ka UCI vairākās izmeklēšanās ir sekojuši Eržena un Slovēnijas riteņbraukšanas aktivitātēm kopumā.

2019. gada maijā UCI atstādināja kalnu riteņbraucēju Kristīnu Kollmani sakarā ar asins dopinga pārkāpumiem saistībā ar operāciju Aderlass. Pēc tam viņai uz četriem gadiem bija aizliegts piedalīties sacensībās, un Austrijas tiesa 2019. gada augustā piesprieda astoņu mēnešu nosacītu cietumsodu.

2019. gada 27. novembrī UCI paziņoja, ka ir pieprasījusi atkārtotu 2016. un 2017. gada antidopinga paraugu pārbaudi, atsaucoties uz Austrijas varas iestāžu apkopoto informāciju.

Pēc Šveices laikraksta Neue Zürcher Zeitung izmeklēšanas 2020. gada 22. februārī karjeru beigušais riteņbraucējs Pirmins Langs (pēdējā pārstāvētā komanda ), atzina savu iesaistīšanos Aderlass. Pēc tam viņu atlaida Swiss Racing Academy, komanda, kuru viņš bija līdzdibinājis un kur viņš bija nodarbināts kā menedžeris un sporta direktors.

Tiesa 
Tiesas process pret Šmitu sākās 2020. gada 16. septembrī Minhenes Oberlandesgericht tiesā. Sākuma paziņojumā aizstāvība apsūdzībai pārmeta par procesuālām kļūdām, tostarp par nelikumīgām uzraudzības metodēm, nepilnīgiem dokumentiem un nepamatotu apcietinājumu.

2020. gada 29. septembrī Šmits atzinās gandrīz visos 150 pret viņu izvirzītajos pārkāpumos. Viņš atzina, ka jau no 2012. gada ir ieguvis asinis no klientiem dopinga nolūkos. Tomēr viņš noliedza rīkošanos finansiāla labuma gūšanai, apgalvojot, ka ir saņēmis naudu tikai savu izdevumu segšanai, un uzstāja, ka viņa klientu veselība nekad nav bijusi apdraudēta. Dienu vēlāk Johanness Dīrs atbalstīja Šmita apgalvojumus. Kā liecinieks Dīrrs apgalvoja, ka ar Šmitu vienmēr "juties drošās, profesionālās rokās". Turklāt viņš atteicās vainot Šmitu par dopinga lietošanu, apgalvojot, ka šo lēmumu pieņēmis kopā ar savu treneri. Arī trīs no četriem Šmita līdzapsūdzētajiem atzinās, savukārt cits apsūdzētais — darbuzņēmējs — atteicās sniegt liecības. Darbiniekam Dirkam Q. 2008. gadā tika piespriests divu gadu pārbaudes laiks par miesas bojājumiem, kas izraisīja nāvi, pēc 2003. gada janvāra incidenta, kurā viņš, iespējams, uzbruka diviem cilvēkiem, no kuriem viens vēlāk nomira. Dirks Q. esot bijis daļa no Erfurtes neonacistu kopienas. Šajā tiesas procesā Q. tika apsūdzēts par to, ka viņš ir strādājis kopā ar Šmitu, pārvadājot asinis, kā arī veicot pārliešanu.

2020. gada 10. novembrī Hondo sniedza liecības tiesā, apgalvojot, ka 2012. gadā kopā ar Petaki viņš veicis asins pārliešanu Šmita vadībā dopinga nolūkos. Viņš liecināja, ka Šmits ar viņu sazinājās 2011. gada beigās un pēc tam nākamā gada laikā samaksāja 25 000 eiro par dopinga pakalpojumiem, pēc kuriem viņš pārtrauca sadarbību. Hondo aprakstīja arī kodēto nosaukumu izmantošanu, līdzīgi kā Operación Puerto, un Hondo bija pazīstams kā "Džeimss Bonds".

2021. gada 16. janvārī Šmits tika notiesāts uz 4 gadiem un 10 mēnešiem cietumā.

Atsauces 

2019. gads riteņbraukšanā
Dopings
Dopinga lietas riteņbraukšanā
Dopinga lietas distanču slēpošanā
Sports Austrijā
Sports Vācijā
Operācija Aderlass ( latviešu : Operācija " Asins nolaišana " ) ir izmeklēšana Austrijā un Vācijā par iespējamu dopinga lietošanu , ko organizēja vācu ārsts Marks Šmits no Erfurtes . Par iespējamiem Šmita klientiem nosaukti dažādu disciplīnu sportisti , kuri saņēma nelegālu asins pārliešanu , lai uzlabotu sniegumu , un vairāki no viņiem ir atzinušies . Lieta tika uzsākta , pateicoties distanču slēpotāja Johanesa Dīra atzīšanās gada februāra beigās . Viņš nosauca Marku Šmitu , ārstu , kurš darbojies Vācijas pilsētā Erfurtē , par operācijas vadītāju , kurā veica sistemātisku asins dopinga izmantošanu . Šmits iepriekš bija bijis komandas ārsts gan Gerolsteiner , gan Milram riteņbraukšanas komandā . gada oktobrī Bernhards Kols , kurš gadā tika pieķerts dopinga kontrolē , braucot Gerolsteiner komandā , apsūdzēja Šmitu par dopinga prakses uzraudzību . Šmits toreiz apsūdzības noraidīja . Pēc Dīra liecībām policija gada februārī veica reidu Erfurtes birojos . Izmeklēšanu veica Minhenes policijas dopinga darba grupa . Iesaistītie sportisti Bavārijas štata prokurori gada martā apstiprināja , ka kopumā parsportistu ir aizdomas , ka viņi ir bijuši Marka Šmita klienti . Sākumā netika nosaukti visi vārdi , lai netraucētu izmeklēšanas gaitu . Ziemas sporta veidi Pēc Dīra liecībām Austrijas policija arestēja piecus sportistus gada Pasaules čempionātā ziemeļu slēpošanā Zēfeldē Tirolē . Tie bija distanču slēpotāji Makss Hauke un Dominiks Baldaufs no Austrijas , Andreass Vērpalu un Karels Tammjervs no Igaunijas , kā arī Aleksejs Poltoraņins no Kazahstānas . Sākotnējie ziņojumi liecināja , ka ar Šmitu bija saistīts arī kāds Vācijas ātrslidotājs . gada maijā plašsaziņas līdzekļi ziņoja , ka iepriekšējā nedēļā policija pratinājusi kalnu slēpotāju Hannesu Reiheltu par iespējamo saistību ar šo lietu . Reihelts kategoriski noraidīja apsūdzības . Apsūdzības pret Reiheltu tika atceltas gada oktobrī . Makss Hauke gada oktobrī no Insbrukas tiesas saņēma nosacītu piecu mēnešu sodu par dopinga pārkāpumiem , kas sniedzās līdz pat gadam . Dominiks Baldaufs tajā pašā tiesā gada janvārī arī saņēma nosacītu piecu mēnešu sodu . Abi sportisti gada jūlijā no Austrijas Antidopinga aģentūras bija saņēmuši četru gadu aizliegumus piedalīties sacensībās . gada janvārī Johannesam Dīram pēc vainas atzīšanas tika piespriests nosacītsmēnešu cietumsods par līdzdalību šajā lietā . Tomēr viņš noliedza , ka būtu iepazīstinājis Šmitu ar citiem distanču slēpotājiem Hauki un Baldaufu , kā viņi to apgalvoja . Vācu laikraksta Der Tagesspiegel ziņojumā tika apgalvots , ka Dīrs ir apsvēris dopinga operāciju pārņemšanu no Šmita . Starptautiskā slēpošanas federācija ( FIS ) gada novembrī piešķīra četru gadu sacensību aizliegumus Andreasam Vērpalu , Karelam Tammjervam un Algo Kerpam , kā arī diviem igauņu treneriem . Visi trīs sportisti iepriekš bija atzinuši savu dalību dopinga lietošanā . Aleksejs Poltoraņins , kurš arī iepriekš bija atzinis , ka lieto dopingu , gada martā atsauca atzīšanos . martā Kazahstānas Kultūras un sporta ministrija atbrīvoja Poltoraņinu no jebkādām apsūdzībām par dopinga lietošanu , apgalvojot , ka viņš to tikai plānojis darīt un " par laimi [ ... ] nelietoja asins dopingu " . Tomēr gada janvārī FIS viņam noteica četru gadu aizliegums piedalīties sacensībās . Riteņbraukšana 2019. gada martā Stefans Denifls , kurš pēdējoreiz brauca Aqua Blue Sport komandā , atzinās , ka ar Šmita palīdzību lietojis asins dopingu . Dienu vēlāk Georgs Preidlers , tobrīd pārstāvot , arī atzinās , ka gada beigās ar Šmitu bija veicis divas asinis nolaišanas , taču noliedza , ka būtu faktiski lietojis dopingu . Tomēr viņš pārtrauca līgumu ar komandu . Gan Deniflu , gan Preidleru uz laiku diskvalificēja sporta pārvaldes institūcija UCI . Abiem gada jūnijā Austrijas antidopinga organizācija piesprieda četru gadu aizliegumu un papildus tam varēja tikt izvirzītas apsūdzības par komerciālu krāpšanos sportā . Insbrukas apgabaltiesa gada jūlijā Preidleru atzina par vainīgu krāpšanā un viņam piesprieda divpadsmit mēnešu nosacītu cietumsodu , kā arī viņam piespriedaeiro lielu naudas sodu . 2019. gada maijā Danilo Hondo intervijā Vācijas raidorganizācijai ARD atzinās , ka gadā , braucot komandā , Šmita vadībā lietojis asins dopingu . Pēc tam viņš tika atlaists no Šveices riteņbraukšanas federācijas trenera amata . 2019. gada maijā franču laikraksts Le Monde paziņoja , ka pensionētais itāļu sprinteris Alesandro Petaki , iespējams , un gadā ir strādājis ar Šmitu . Petaki noliedza apsūdzības , bet tomēr vienu dienu vēlāk UCI viņu provizoriski atstādināja no sacensībām . gada augustā UCI piešķīra Petaki divu gadu aizliegumu dalībai sacensībās . Līdz ar Petaki uz laiku atstādināti arī Kristijans Korens ( ) , Kristijans Džuraseks ( ) un Boruts Božičs . Korens un Džuraseks tobrīd startēja attiecīgi gada Giro d' Italia un gada Tour of California , bet Božičs strādāja par sporta direktoru komandā . Vēlāk tajā pašā dienā un apstiprināja , ka ir atsaukuši savus braucējus no sacīkstēm . oktobrī UCI gan Korenam , gan Božičam piesprieda divu gadu aizliegumu piedalīties sacensībās . gada novembrī Džurasekam tika noteikta četru gadu diskvalifikācija par viņa piedalīšanos dopinga lietošanā . 2019. gada maijā Itālijas laikraksts Corriere della Sera ziņoja par slovēņa Milana Eržena saitēm uz operāciju Aderlass , kamēr Eržens bija Bahreinas — Merida komandas izpilddirektors . maijā tika paziņots , ka UCI vairākās izmeklēšanās ir sekojuši Eržena un Slovēnijas riteņbraukšanas aktivitātēm kopumā . 2019. gada maijā UCI atstādināja kalnu riteņbraucēju Kristīnu Kollmani sakarā ar asins dopinga pārkāpumiem saistībā ar operāciju Aderlass . Pēc tam viņai uz četriem gadiem bija aizliegts piedalīties sacensībās , un Austrijas tiesa gada augustā piesprieda astoņu mēnešu nosacītu cietumsodu . 2019. gada novembrī UCI paziņoja , ka ir pieprasījusi atkārtotu un gada antidopinga paraugu pārbaudi , atsaucoties uz Austrijas varas iestāžu apkopoto informāciju . Pēc Šveices laikraksta Neue Zürcher Zeitung izmeklēšanas gada februārī karjeru beigušais riteņbraucējs Pirmins Langs ( pēdējā pārstāvētā komanda ) , atzina savu iesaistīšanos Aderlass . Pēc tam viņu atlaida Swiss Racing Academy , komanda , kuru viņš bija līdzdibinājis un kur viņš bija nodarbināts kā menedžeris un sporta direktors . Tiesa Tiesas process pret Šmitu sākās gada septembrī Minhenes Oberlandesgericht tiesā . Sākuma paziņojumā aizstāvība apsūdzībai pārmeta par procesuālām kļūdām , tostarp par nelikumīgām uzraudzības metodēm , nepilnīgiem dokumentiem un nepamatotu apcietinājumu . 2020. gada septembrī Šmits atzinās gandrīz visospret viņu izvirzītajos pārkāpumos . Viņš atzina , ka jau no gada ir ieguvis asinis no klientiem dopinga nolūkos . Tomēr viņš noliedza rīkošanos finansiāla labuma gūšanai , apgalvojot , ka ir saņēmis naudu tikai savu izdevumu segšanai , un uzstāja , ka viņa klientu veselība nekad nav bijusi apdraudēta . Dienu vēlāk Johanness Dīrs atbalstīja Šmita apgalvojumus . Kā liecinieks Dīrrs apgalvoja , ka ar Šmitu vienmēr " juties drošās , profesionālās rokās " . Turklāt viņš atteicās vainot Šmitu par dopinga lietošanu , apgalvojot , ka šo lēmumu pieņēmis kopā ar savu treneri . Arī trīs no četriem Šmita līdzapsūdzētajiem atzinās , savukārt cits apsūdzētais — darbuzņēmējs — atteicās sniegt liecības . Darbiniekam Dirkam Q. gadā tika piespriests divu gadu pārbaudes laiks par miesas bojājumiem , kas izraisīja nāvi , pēc gada janvāra incidenta , kurā viņš , iespējams , uzbruka diviem cilvēkiem , no kuriem viens vēlāk nomira . Dirks Q. esot bijis daļa no Erfurtes neonacistu kopienas . Šajā tiesas procesā Q. tika apsūdzēts par to , ka viņš ir strādājis kopā ar Šmitu , pārvadājot asinis , kā arī veicot pārliešanu . 2020. gada novembrī Hondo sniedza liecības tiesā , apgalvojot , ka gadā kopā ar Petaki viņš veicis asins pārliešanu Šmita vadībā dopinga nolūkos . Viņš liecināja , ka Šmits ar viņu sazinājās gada beigās un pēc tam nākamā gada laikā samaksāja 000 eiro par dopinga pakalpojumiem , pēc kuriem viņš pārtrauca sadarbību . Hondo aprakstīja arī kodēto nosaukumu izmantošanu , līdzīgi kā Operación Puerto , un Hondo bija pazīstams kā " Džeimss Bonds " . 2021. gada janvārī Šmits tika notiesāts uzgadiem unmēnešiem cietumā . Atsauces 2019. gads riteņbraukšanā Dopings Dopinga lietas riteņbraukšanā Dopinga lietas distanču slēpošanā Sports Austrijā Sports Vācijā