LBTU Meža fakultāte
LBTU Meža fakultāte (LBTU MF) piedāvāja akadēmiskās bakalaura studijas mežzinātnē un profesionālās bakalaura studijas mežinženierijā, akadēmiskās maģistra studijas meža ekoloģijā un mežkopībā un meža darbos un tehnikā, 2. līmeņa profesionālās augstākās izglītības studijas meža ekonomikā un politikā un meža aizsardzībā un drošībā, kā arī doktora studijas koksnes materiālos un tehnoloģijā un mežzinātnē.

No 2023. gada 1. septembra Meža fakultāte tika apvienota ar Vides un būvzinātņu fakultāti, izveidojot Meža un vides zinātņu fakultāti.

Vēsture 
1919. gada 8. augustā Rīgas Politehniskā institūta Reorganizēšanas komisijas pirmajā sēdē bija nolemts Agronomijas fakultāti papildināt ar meža zinību nozari.
Otrā Latvijas augstskolas studiju gadā pie Lauksaimniecības (tā pārdēvēja Agronomijas fakultāti) fakultātes atvēra Mežkopības nodaļu, kura tad arī kļuva par tagadējās Meža fakultātes priekšteci.
1920. gada novembrī docenti A. Kalniņš un E. Ostvalds, lektori F. Kīglers un B. Jurevics nolasīja pirmās lekcijas meža zinībās.

Jau 1925. gadā bija izstrādāts projekts par patstāvīgas LU Mežsaimniecības fakultātes organizēšanu, taču to realizēja tikai 1939. gadā, kad fakultāti izveidoja jaundibinātās Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas sastāvā uz LU Mežkopības nodaļas bāzes.
1939./40. studiju gadā JLA Mežsaimniecības fakultātē strādāja 20 mācību spēki un to palīgi: profesori A. Kalniņš un R. Markus; vecākie docenti Pauls Galenieks, A. Teikmanis, N. Zemītis; docenti J. Biķis, V. Eihe, A. Tauriņš; ārštata docenti R. Siksna, Nikolajs Tranzē; vecākie asistenti un privātdocenti A. Rozēns, V. Lange, E. Roze, R. Liepiņš, P. Šreinerts (Sarma); asistenti A. Bergmanis, R. Indāns, V. Lange; jaunākie asistenti P. Mūrnieks, F. Neilands un E. Pogainis.
1944. gada jūlijā, Jelgavas pilij nodegot, fakultāte Jelgavā beidza pastāvēt un to atjaunoja Rīgā tā paša gada rudenī jau kā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas fakultāti.
Pēc pastāvīgas Mežsaimniecības fakultātes nodibināšanas tajā tika noorganizētas arī Meža bioloģijas un Botānikas katedras. 1944. gadā Botānikas katedras vietā izveidoja Dendroloģijas katedru, ko vadīja Voldemārs Lange, bet 1949. gadā to likvidēja, atkal izveidojot Botānikas katedru. To līdz 1975. gadam vadīja Voldemārs Lange, pēc tam - Ella Muižarāja (1975-84) un Valdis Ozols (1984-93). 1993. gadā Botānikas katedru apvienoja ar Mežkopības katedru.

1949. gadā atvēra LLA Mežtehnikas fakultāti mežizstrādes inženieru un kokapstrādes inženieru tehnologu sagatavošanai.
1957. gadā LLA Mežsaimniecības un mežtehnikas fakultāte pārcēlās uz Jelgavu un izvietojās tās līdzšinējās telpās — Akadēmijas ielā 11. Fakultātes mācību darbnīcas izvietojās Dobeles ielā 41.

1991. gadā fakultāti pārdēvēja par LLU Meža fakultāti, kuras sastāvā bija 4 katedras: Mežkopības, Meža izmantošanas, Kokapstrādes un Darba vides, taču vēlāk tika apvienotas Meža izmantošanas un Darba vides katedras.

Fakultāti veido šādas struktūrvienības 

Mežkopības katedra; 
Meža izmantošanas katedra;
Kokapstrādes katedras;
Meža zinātnes un tālākizglītības centrs (2005);
Precīzās mežsaimniecības pētniecības grupa;
Meža un koksnes produktu pētniecības un attīstības institūts.

Dekāni 
R. Markus (1939—1944)
A. Rozēns (1944—1949)
J. Biķis (1949—1950)
P. Mūrnieks (1950—1964)
V. Banders (1964—1968)
A. Grīnfelds (1968—1991)
L. Līpiņš (1991—2003)
D. Dubrovskis (2003—2017)
L. Sisenis (no 2017)

Atsauces

Ārējās saites 
  

Meža
LBTU Meža fakultāte ( LBTU MF ) piedāvāja akadēmiskās bakalaura studijas mežzinātnē un profesionālās bakalaura studijas mežinženierijā , akadēmiskās maģistra studijas meža ekoloģijā un mežkopībā un meža darbos un tehnikā , līmeņa profesionālās augstākās izglītības studijas meža ekonomikā un politikā un meža aizsardzībā un drošībā , kā arī doktora studijas koksnes materiālos un tehnoloģijā un mežzinātnē . No gada septembra Meža fakultāte tika apvienota ar Vides un būvzinātņu fakultāti , izveidojot Meža un vides zinātņu fakultāti . Vēsture 1919. gada augustā Rīgas Politehniskā institūta Reorganizēšanas komisijas pirmajā sēdē bija nolemts Agronomijas fakultāti papildināt ar meža zinību nozari . Otrā Latvijas augstskolas studiju gadā pie Lauksaimniecības ( tā pārdēvēja Agronomijas fakultāti ) fakultātes atvēra Mežkopības nodaļu , kura tad arī kļuva par tagadējās Meža fakultātes priekšteci . 1920. gada novembrī docenti A. Kalniņš un E. Ostvalds , lektori F. Kīglers un B. Jurevics nolasīja pirmās lekcijas meža zinībās . Jau gadā bija izstrādāts projekts par patstāvīgas LU Mežsaimniecības fakultātes organizēšanu , taču to realizēja tikai gadā , kad fakultāti izveidoja jaundibinātās Jelgavas Lauksaimniecības akadēmijas sastāvā uz LU Mežkopības nodaļas bāzes . 1939. / 40. studiju gadā JLA Mežsaimniecības fakultātē strādājamācību spēki un to palīgi : profesori A. Kalniņš un R. Markus ; vecākie docenti Pauls Galenieks , A. Teikmanis , N. Zemītis ; docenti J. Biķis , V. Eihe , A. Tauriņš ; ārštata docenti R. Siksna , Nikolajs Tranzē ; vecākie asistenti un privātdocenti A. Rozēns , V. Lange , E. Roze , R. Liepiņš , P. Šreinerts ( Sarma ) ; asistenti A. Bergmanis , R. Indāns , V. Lange ; jaunākie asistenti P. Mūrnieks , F. Neilands un E. Pogainis . 1944. gada jūlijā , Jelgavas pilij nodegot , fakultāte Jelgavā beidza pastāvēt un to atjaunoja Rīgā tā paša gada rudenī jau kā Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas fakultāti . Pēc pastāvīgas Mežsaimniecības fakultātes nodibināšanas tajā tika noorganizētas arī Meža bioloģijas un Botānikas katedras . gadā Botānikas katedras vietā izveidoja Dendroloģijas katedru , ko vadīja Voldemārs Lange , bet gadā to likvidēja , atkal izveidojot Botānikas katedru . To līdz gadam vadīja Voldemārs Lange , pēc tam - Ella Muižarājaun Valdis Ozols gadā Botānikas katedru apvienoja ar Mežkopības katedru . 1949. gadā atvēra LLA Mežtehnikas fakultāti mežizstrādes inženieru un kokapstrādes inženieru tehnologu sagatavošanai . 1957. gadā LLA Mežsaimniecības un mežtehnikas fakultāte pārcēlās uz Jelgavu un izvietojās tās līdzšinējās telpās — Akadēmijas ielā Fakultātes mācību darbnīcas izvietojās Dobeles ielā 1991. gadā fakultāti pārdēvēja par LLU Meža fakultāti , kuras sastāvā bijakatedras : Mežkopības , Meža izmantošanas , Kokapstrādes un Darba vides , taču vēlāk tika apvienotas Meža izmantošanas un Darba vides katedras . Fakultāti veido šādas struktūrvienības Mežkopības katedra ; Meža izmantošanas katedra ; Kokapstrādes katedras ; Meža zinātnes un tālākizglītības centrs Precīzās mežsaimniecības pētniecības grupa ; Meža un koksnes produktu pētniecības un attīstības institūts . Dekāni R. Markus1944 ) A. Rozēns1949 ) J. Biķis1950 ) P. Mūrnieks1964 ) V. Banders1968 ) A. Grīnfelds1991 ) L. Līpiņš2003 ) D. Dubrovskis2017 ) L. Sisenis ( no Atsauces Ārējās saites Meža