Haralds Jūliuss Bose
Haralds Jūliuss fon Bose (; 1812—1894) bija vācbaltiešu cilmes arhitekts, Krievijas impērijas galma arhitekts (1858-1863), projektējis Rīgas biržas ēku (1852), kā arī dzīvojamos namus, "Senās Romas villu" Mihailovskā, Znamenskas pili un baznīcas Pēterburgā, Helsinkos un Drēzdenē.

Dzīvesgājums 
Dzimis Rīgā, pēc citiem datiem Līvburgā pie Pēterburgas 1812. gadā portretista Ernesta Gothilfa Boses (1785–1862) un viņa sievas Vilhelmīnes Sofijas ģimenē. Viņa tēva pusbrālis bija Ēveles draudzes mācītājs Antons Georgs Bose (1792–1860). 

Mācījās Drēzdenes un Darmšates būvskolās. 1831. gadā ieradās Pēterburgā un sāka strādāt par rasētāju A. Brilova arhitektu birojā. 1832. gadā Pēterburgas Mākslas akadēmija viņām piešķīra brīvmākslinieka diplomu, 1839. gadā akadēmiķa nosaukumu, no 1854. gada viņš bija Mākslas akadēmijas profesors.
1854. gadā kļuva par galma padomnieku, no 1858. gada bija Krievijas impērijas ķeizara galma arhitekts. 1865. gadā ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla dižciltīgo kārtā. Arī Rīgā Bose vēlējās celt daudz un iespaidīgi, tomēr ne visos konkursos uzvarēja un ne visus pasūtījumus saņēma. Piemēram, Bose bija izstrādājis projektu Rīgas pils paplašināšanai un variantus vācu teātra būvniecībai. Vienā no variantiem pat teātris un birža bija apvienoti zem viena jumta. 1863. gadā atvaļināts slimības dēļ, pārcēlās uz Drēzdeni.

Miris 1894. gada 10. martā Drēzdenē, apglabāts Trīsvienības kapos.

Nozīmīgākie darbi

Atsauces 

1812. gadā dzimušie
1894. gadā mirušie
Latvijas arhitekti
Vācbaltieši
Rīgā dzimušie
Haralds Jūliuss fon Bose ( ; 1894 ) bija vācbaltiešu cilmes arhitekts , Krievijas impērijas galma arhitekts projektējis Rīgas biržas ēku kā arī dzīvojamos namus , " Senās Romas villu " Mihailovskā , Znamenskas pili un baznīcas Pēterburgā , Helsinkos un Drēzdenē . Dzīvesgājums Dzimis Rīgā , pēc citiem datiem Līvburgā pie Pēterburgas gadā portretista Ernesta Gothilfa Boses1862 ) un viņa sievas Vilhelmīnes Sofijas ģimenē . Viņa tēva pusbrālis bija Ēveles draudzes mācītājs Antons Georgs Bose1860 ) . Mācījās Drēzdenes un Darmšates būvskolās . gadā ieradās Pēterburgā un sāka strādāt par rasētāju A. Brilova arhitektu birojā . gadā Pēterburgas Mākslas akadēmija viņām piešķīra brīvmākslinieka diplomu , gadā akadēmiķa nosaukumu , no gada viņš bija Mākslas akadēmijas profesors . 1854. gadā kļuva par galma padomnieku , no gada bija Krievijas impērijas ķeizara galma arhitekts . gadā ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla dižciltīgo kārtā . Arī Rīgā Bose vēlējās celt daudz un iespaidīgi , tomēr ne visos konkursos uzvarēja un ne visus pasūtījumus saņēma . Piemēram , Bose bija izstrādājis projektu Rīgas pils paplašināšanai un variantus vācu teātra būvniecībai . Vienā no variantiem pat teātris un birža bija apvienoti zem viena jumta . gadā atvaļināts slimības dēļ , pārcēlās uz Drēzdeni . Miris gada martā Drēzdenē , apglabāts Trīsvienības kapos . Nozīmīgākie darbi Atsauces 1812. gadā dzimušie 1894. gadā mirušie Latvijas arhitekti Vācbaltieši Rīgā dzimušie