Baškīri
Baškīri (, Başqorttar, , Baškiry) ir tjurku tauta, kas galvenokārt dzīvo Baškortostānā, starp Volgas upi un Urālu kalniem. Baškīru skaits tiek lēsts ap 2 miljoniem, no viņiem Baškortostānā dzīvo 1,17 miljoni, bet Krievijas Federācijā kopumā dzīvo 1,58 miljoni baškīru. Lielākā daļa baškīru runā baškīru un krievu valodā. Lielākā daļa baškīru ir sunnītu musulmaņi.

Pārskats 
Mūsdienu Baškortostānā baškīri nonāca laika posmā no 13. līdz 15. gadsimtam, kad šo teritoriju bija pakļāvusi Zelta Orda. 1552. gadā teritoriju pakļāva Krievijas cariste un baškīri nonāca krievu pakļautībā. 1574. gadā tika dibināta Ufa, Baškortostānas lielākā pilsēta. 1919. gadā Padomju Savienības sastāvā tika izveidotā Baškīrijas Autonomā Republika.

Vēsturiski baškīri, līdzīgi kā citas tjurku tautas, bija klejotāji. Viņi audzēja zirgus un aitas, mazākos apmēros, arī govis un kazas. Padomju Savienības laikā baškīri vairāk pievērsās lauksaimniecībai.

Ārējās saites 

Tjurki
Baškortostānas cilvēki
Pievolgas tautas
Baškīri ( , Başqorttar , , Baškiry ) ir tjurku tauta , kas galvenokārt dzīvo Baškortostānā , starp Volgas upi un Urālu kalniem . Baškīru skaits tiek lēsts apmiljoniem , no viņiem Baškortostānā dzīvo17 miljoni , bet Krievijas Federācijā kopumā dzīvo58 miljoni baškīru . Lielākā daļa baškīru runā baškīru un krievu valodā . Lielākā daļa baškīru ir sunnītu musulmaņi . Pārskats Mūsdienu Baškortostānā baškīri nonāca laika posmā no līdz gadsimtam , kad šo teritoriju bija pakļāvusi Zelta Orda . gadā teritoriju pakļāva Krievijas cariste un baškīri nonāca krievu pakļautībā . gadā tika dibināta Ufa , Baškortostānas lielākā pilsēta . gadā Padomju Savienības sastāvā tika izveidotā Baškīrijas Autonomā Republika . Vēsturiski baškīri , līdzīgi kā citas tjurku tautas , bija klejotāji . Viņi audzēja zirgus un aitas , mazākos apmēros , arī govis un kazas . Padomju Savienības laikā baškīri vairāk pievērsās lauksaimniecībai . Ārējās saites Tjurki Baškortostānas cilvēki Pievolgas tautas