Uzbeku haniste
Uzbeku haniste (, 1428—1468) bija Zelta Ordas sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta valsts, kas atradās Uzbekistānas, Kazahstānas un Krievijas Federācijas Sibīrijas daļā. Tās galvaspilsēta līdz 1446. gadam bija Čingitura (tagad Tjumeņa), pēc tam Siganaka tagadējā Kizilordas apgabalā.

Vēsture 
Uzbeku hanisti nodibināja 1428. gadā un nosauca agrākā Zelta ordas hana Uzbeghana vārdā. Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī Kazaņas haniste (1438), Krimas haniste (1441), Nogaju Orda (pēc 1440. gada), Kazahu haniste (1465), Astrahaņas haniste (1466).

Pēc Abulhairhana () nāves 1469. gadā lielāko viņa valsts daļu pakļāva Kazahu haniste, bet ziemeļos izveidojās Tjumeņas haniste, ko vēlāk pārdēvēja par Sibīrijas hanisti. 
Viņa mazdēls hans Muhameds Šeibani () kļuva par Timura pēcteča Samarkandas sultāna Ahmedmirzas karavadoni, kas no 1501. līdz 1510. gadam atkaroja Timura pēctečiem visu tagadējās Uzbekistānas teritoriju, kurā izveidojās Buhāras un Hivas hanistes.

Bijušās valstis Āzijā
Kazahstānas vēsture
Uzbekistānas vēsture
Tjurki
Uzbeku haniste ( , 1468 ) bija Zelta Ordas sabrukuma laikā hana Abulhaira dibināta valsts , kas atradās Uzbekistānas , Kazahstānas un Krievijas Federācijas Sibīrijas daļā . Tās galvaspilsēta līdz gadam bija Čingitura ( tagad Tjumeņa ) , pēc tam Siganaka tagadējā Kizilordas apgabalā . Vēsture Uzbeku hanisti nodibināja gadā un nosauca agrākā Zelta ordas hana Uzbeghana vārdā . Zelta Ordas hanu pēcnācēju cīņu rezultātā radās arī Kazaņas haniste Krimas haniste Nogaju Orda ( pēc gada ) , Kazahu haniste Astrahaņas haniste Pēc Abulhairhana ( ) nāves gadā lielāko viņa valsts daļu pakļāva Kazahu haniste , bet ziemeļos izveidojās Tjumeņas haniste , ko vēlāk pārdēvēja par Sibīrijas hanisti . Viņa mazdēls hans Muhameds Šeibani ( ) kļuva par Timura pēcteča Samarkandas sultāna Ahmedmirzas karavadoni , kas no līdz gadam atkaroja Timura pēctečiem visu tagadējās Uzbekistānas teritoriju , kurā izveidojās Buhāras un Hivas hanistes . Bijušās valstis Āzijā Kazahstānas vēsture Uzbekistānas vēsture Tjurki