Brētliņas
Brētliņas (Sprattus) ir viena no siļķu dzimtas (Clupeidae) ģintīm, kas apvieno 5 siļķveidīgo zivju sugas. Ziemeļu puslodē mājo viena suga, kas sastopama Atlantijas okeāna austrumu krastā, sākot ar Maroku un beidzot ar Ziemeļu un Baltijas jūrām, sastopamas arī Vidusjūrā, Adrijas un Melnajā jūrā. Pārējās sugas mājo Dienvidu puslodē.

Latvijā 
Brētliņu ģinti Latvijā pārstāv viena suga — brētliņa (Sprattus sprattus). Tā ir saimnieciski nozīmīga Baltijas jūras zivs.

Kopīgās īpašības 
Brētliņas ir maza auguma, sudrabainas zivtiņas ar tumšu, zilganzaļu muguru. Garums lielākajai daļai sugu ir 8—12 cm, lielākajām sugām 16 cm. Ķermenis saplacināts, proporcionāli garš. Uz vēdera asas, ķīļveida zvīņas. Žaunu vāka aizmugurējā mala noapaļota. Vēdera spuras ar 7—8 mīkstiem stariem, sākas pirms muguras spuras.

Uzturas krasta joslā, bieži seklos ūdeņos, sēkļu tuvumā. Dažas sugas piemērojušās ūdenim ar zemu sāls saturu. Veido lielus barus, kas migrē no ziemas barošanās vietām uz vasaras nārstošanas vietām. Barojas ar planktonu, galvenokārt ar vēžveidīgajiem.

Sistemātika 
Brētliņu ģints (Sprattus)
Austrālijas brētliņa (Sprattus novaehollandiae)
Brētliņa  (Sprattus sprattus) 
Folklendu brētliņa (Sprattus fuegensis)
Jaunzēlandes brētliņa (Sprattus muelleri) 
Jaunzēlandes zilmuguras brētliņa (Sprattus antipodum)

Atsauces 

 
Siļķu dzimta
Brētliņas ( Sprattus ) ir viena no siļķu dzimtas ( Clupeidae ) ģintīm , kas apvienosiļķveidīgo zivju sugas . Ziemeļu puslodē mājo viena suga , kas sastopama Atlantijas okeāna austrumu krastā , sākot ar Maroku un beidzot ar Ziemeļu un Baltijas jūrām , sastopamas arī Vidusjūrā , Adrijas un Melnajā jūrā . Pārējās sugas mājo Dienvidu puslodē . Latvijā Brētliņu ģinti Latvijā pārstāv viena suga — brētliņa ( Sprattus sprattus ) . Tā ir saimnieciski nozīmīga Baltijas jūras zivs . Kopīgās īpašības Brētliņas ir maza auguma , sudrabainas zivtiņas ar tumšu , zilganzaļu muguru . Garums lielākajai daļai sugu ir12 cm , lielākajām sugāmcm . Ķermenis saplacināts , proporcionāli garš . Uz vēdera asas , ķīļveida zvīņas . Žaunu vāka aizmugurējā mala noapaļota . Vēdera spuras ar8 mīkstiem stariem , sākas pirms muguras spuras . Uzturas krasta joslā , bieži seklos ūdeņos , sēkļu tuvumā . Dažas sugas piemērojušās ūdenim ar zemu sāls saturu . Veido lielus barus , kas migrē no ziemas barošanās vietām uz vasaras nārstošanas vietām . Barojas ar planktonu , galvenokārt ar vēžveidīgajiem . Sistemātika Brētliņu ģints ( Sprattus ) Austrālijas brētliņa ( Sprattus novaehollandiae ) Brētliņa ( Sprattus sprattus ) Folklendu brētliņa ( Sprattus fuegensis ) Jaunzēlandes brētliņa ( Sprattus muelleri ) Jaunzēlandes zilmuguras brētliņa ( Sprattus antipodum ) Atsauces Siļķu dzimta