Jaunpiebalgas draudzes novads
Jaunpiebalgas draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture  
1361. gadā Rīgas arhibīskaps Fromholds Piebalgas un Dzērbenes draudžu novadus ieķīlāja savam vasalim Bartolomejam no Tīzenhauzenes par 2800 Rīgas mārkām. 1530. gadā Piebalga minēta kā viena no arhibīskapa koadjutora Brandenburgas Vilhelma septiņām galda muižām (, ), kas atradās paša arhibīskapa apsaimniekošanā.  No 1599. gadā Piebalgas pils muižu pārvaldīja Pārdaugavas Livonijas hercogistes Cēsu vaivads Macejs Dembinskis (Dembinski). 
1688. gada Zviedru Vidzemes arklu revīzijā minēts, ka Piebalgas pils vairs nav apdzīvota, tās zemes sadalīja divās muižās, ko sāka dēvēt par Vecpiebalgu un Jaunpiebalgu jeb Piebalgas Jauno muižu (Neuhof). Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I 1711. gadā abas Piebalgas muižas piešķīra savam karavadonim Borisam Šeremetjevam, kura pēcnācējiem tās piederēja līdz 1920. gada agrārajai reformai.

Jaunpiebalgas luterāņu baznīca uzcelta Zviedru Vidzemes laikā 1646. gadā, 1673. gadā atjaunota, nodedzināta Lielā Ziemeļu kara laikā 1702. gadā, atjaunota 1722. gadā. Tagadējā mūra baznīca uzcelta no 1801. līdz 1804. gadam, pārbūvēta no 1871. līdz 1873. gadam.

Muižas
Jaunpiebalgas draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Jaunpiebalgas mācītājmuiža (Pebalg-Neuhof Pastorat)
Jaunpiebalgas muiža (Pebalg-Neuhof)
Rankas muiža (Ramkau)
Zosēnu muiža (Sohsenhof), kroņa muiža
Zeltiņu muiža (Seltin)

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Cēsu apriņķa draudžu novadi
Jaunpiebalgas draudzes novads ( ) bija viens noVidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem . Vēsture 1361. gadā Rīgas arhibīskaps Fromholds Piebalgas un Dzērbenes draudžu novadus ieķīlāja savam vasalim Bartolomejam no Tīzenhauzenes parRīgas mārkām . gadā Piebalga minēta kā viena no arhibīskapa koadjutora Brandenburgas Vilhelma septiņām galda muižām ( , ) , kas atradās paša arhibīskapa apsaimniekošanā . No gadā Piebalgas pils muižu pārvaldīja Pārdaugavas Livonijas hercogistes Cēsu vaivads Macejs Dembinskis ( Dembinski ) . 1688. gada Zviedru Vidzemes arklu revīzijā minēts , ka Piebalgas pils vairs nav apdzīvota , tās zemes sadalīja divās muižās , ko sāka dēvēt par Vecpiebalgu un Jaunpiebalgu jeb Piebalgas Jauno muižu ( Neuhof ) . Lielā Ziemeļu kara laikā Krievijas cars Pēteris I gadā abas Piebalgas muižas piešķīra savam karavadonim Borisam Šeremetjevam , kura pēcnācējiem tās piederēja līdz gada agrārajai reformai . Jaunpiebalgas luterāņu baznīca uzcelta Zviedru Vidzemes laikā gadā , gadā atjaunota , nodedzināta Lielā Ziemeļu kara laikā gadā , atjaunota gadā . Tagadējā mūra baznīca uzcelta no līdz gadam , pārbūvēta no līdz gadam . Muižas Jaunpiebalgas draudzes novadā gadā bija šādas muižas : Jaunpiebalgas mācītājmuiža ( Pebalg-Neuhof Pastorat ) Jaunpiebalgas muiža ( Pebalg-Neuhof ) Rankas muiža ( Ramkau ) Zosēnu muiža ( Sohsenhof ) , kroņa muiža Zeltiņu muiža ( Seltin ) Ārējās saites Atsauces Vidzemes vēsture Cēsu apriņķa draudžu novadi