Dzīves telpa Austrumos
Dzīves telpa Austrumos () bija vācu koloniālisma ideja, kas paredzēja vācu un pārējo ģermāņu (Herrenvolk) apdzīvojamo zemju paplašināšanu uz Vidus- un Austrumeiropā dzīvojošo tautu rēķina.

To 1890. gados Vācijas Impērijas valdnieka Vilhelma II Hoencollerna valdīšanas laikā radīja nacionālistu kustība, bet 1933. gada 3. februārī neoficiālā uzrunā Vācijas armijas augstākajiem virsniekiem kā Trešā reiha ārpolitikas pamatmērķi nosauca par kancleru pirms četrām dienām ieceltais Ādolfs Hitlers. Ideja nodrošināja ideoloģisko pamatu SS reihsfīrera Heinriha Himlera vēlākajam ģenerālplānam "Ost" ("Austrumi"), kas paredzēja slāvu un citu "rasiski mazvērtīgo" iedzīvotāju (Untermenschen) iznīcināšanu vai izvešanu aiz Urāliem, bet pārējo iedzīvotāju pārvācošanu un saimniecisko ekspluatāciju. Latviešu gadījumā iznīcināt vai deportēt bija paredzēts vairāk nekā pusi tautas, tostarp pilnīgi visus latgaliešus.

Atsauces 

Vācijas vēsture
Vācu nacionālisms
Dzīves telpa Austrumos ( ) bija vācu koloniālisma ideja , kas paredzēja vācu un pārējo ģermāņu ( Herrenvolk ) apdzīvojamo zemju paplašināšanu uz Vidus - un Austrumeiropā dzīvojošo tautu rēķina . To gados Vācijas Impērijas valdnieka Vilhelma II Hoencollerna valdīšanas laikā radīja nacionālistu kustība , bet gada februārī neoficiālā uzrunā Vācijas armijas augstākajiem virsniekiem kā Trešā reiha ārpolitikas pamatmērķi nosauca par kancleru pirms četrām dienām ieceltais Ādolfs Hitlers . Ideja nodrošināja ideoloģisko pamatu SS reihsfīrera Heinriha Himlera vēlākajam ģenerālplānam " Ost " ( " Austrumi " ) , kas paredzēja slāvu un citu " rasiski mazvērtīgo " iedzīvotāju ( Untermenschen ) iznīcināšanu vai izvešanu aiz Urāliem , bet pārējo iedzīvotāju pārvācošanu un saimniecisko ekspluatāciju . Latviešu gadījumā iznīcināt vai deportēt bija paredzēts vairāk nekā pusi tautas , tostarp pilnīgi visus latgaliešus . Atsauces Vācijas vēsture Vācu nacionālisms