Alsviķi (stacija)
Alsviķi bija dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Pļaviņas — Valka, no 1916. gada dzelzceļa līnijā Gulbene — Valka.

Vēsture 
Alsviķu dzelzceļa stacija atvērta līdz ar dzelzceļa līnijas Pļaviņa — Valka nodošanu ekspluatācijā 1903. gadā.

1935. gadā sakarā ar nelielo pasažieru un preču kustību Alsviķu staciju pārveidoja par pieturas punktu, kas turpināja darboties patstāvīgi tehniskā, rēķinvedības un saimniecības pārvaldībā. Galveno preču apgrozījumu stacijā veidoja apaļkoku iekraušana un cukurbiešu pieņemšana.

1936. gadā Pasta un telegrāfa departaments stacijas telpās ierīkoja publisko telefonu sarunu vietu. Savukārt 1937. gadā stacijā iekārtoja Pasta palīgnodaļu naudas pārvedumiem, pasta rēķiniem un krājkases operācijām.

1944. gadā staciju reizē ar dzelzceļa līniju uzspridzināja. Stacijas ēka vairs netika atjaunota.

1973. gadā slēdzot līnijas posmu Ape — Alūksne, slēdza arī staciju.

Dzelzceļnieki 
1918. gadā Alsviķu stacijā darbu dzelzceļa dienestā sāka vēlākais Bulduru stacijas priekšnieks Voldemārs Zīverts.

No 1923. gada līdz 1927. gadam Alsviķu stacijas priekšnieks bija Konstantīns Posts, sākumā amatu pildīja kā stacijas priekšnieka vietas izpildītājs.

Dažus mēnešus 1927. gadā Alsviķu stacijas priekšnieks amatu pildīja Jānis Vējiņš.

No 1927. gada 16. maija Alsviķu stacijas priekšnieks bija Pēters Kalvīts.

Līdz 1935. gadam Alsviķu stacijas priekšnieks bija Jēkabs Leitlands, kad tika atlaists darbinieku skaita samazināšanas dēļ un devās pensijā.

1935. gadā Alsviķu stacijā par III šķiras ekspluatācijas aģenti sāka strādāt Ella Erje. Neilgu laiku, sākoties Otrajam pasaules karam, Ella Erje bija Alsviķu stacijas priekšniece.

Atsauces 

Bijušās dzelzceļa stacijas Latvijā
Alsviķu pagasts
Alsviķi bija dzelzceļa stacija dzelzceļa līnijā Pļaviņas — Valka , no gada dzelzceļa līnijā Gulbene — Valka . Vēsture Alsviķu dzelzceļa stacija atvērta līdz ar dzelzceļa līnijas Pļaviņa — Valka nodošanu ekspluatācijā gadā . 1935. gadā sakarā ar nelielo pasažieru un preču kustību Alsviķu staciju pārveidoja par pieturas punktu , kas turpināja darboties patstāvīgi tehniskā , rēķinvedības un saimniecības pārvaldībā . Galveno preču apgrozījumu stacijā veidoja apaļkoku iekraušana un cukurbiešu pieņemšana . 1936. gadā Pasta un telegrāfa departaments stacijas telpās ierīkoja publisko telefonu sarunu vietu . Savukārt gadā stacijā iekārtoja Pasta palīgnodaļu naudas pārvedumiem , pasta rēķiniem un krājkases operācijām . 1944. gadā staciju reizē ar dzelzceļa līniju uzspridzināja . Stacijas ēka vairs netika atjaunota . 1973. gadā slēdzot līnijas posmu Ape — Alūksne , slēdza arī staciju . Dzelzceļnieki 1918. gadā Alsviķu stacijā darbu dzelzceļa dienestā sāka vēlākais Bulduru stacijas priekšnieks Voldemārs Zīverts . No gada līdz gadam Alsviķu stacijas priekšnieks bija Konstantīns Posts , sākumā amatu pildīja kā stacijas priekšnieka vietas izpildītājs . Dažus mēnešus gadā Alsviķu stacijas priekšnieks amatu pildīja Jānis Vējiņš . No gada maija Alsviķu stacijas priekšnieks bija Pēters Kalvīts . Līdz gadam Alsviķu stacijas priekšnieks bija Jēkabs Leitlands , kad tika atlaists darbinieku skaita samazināšanas dēļ un devās pensijā . 1935. gadā Alsviķu stacijā par III šķiras ekspluatācijas aģenti sāka strādāt Ella Erje . Neilgu laiku , sākoties Otrajam pasaules karam , Ella Erje bija Alsviķu stacijas priekšniece . Atsauces Bijušās dzelzceļa stacijas Latvijā Alsviķu pagasts