Sūrenes
Sūrenes () ir sūreņu dzimtas ģints, kurā ir iekļautas aptuveni 130 lakstaugu sugas.

Ģints galvenokārt aug ziemeļu puslodes mērenajos reģionos. Vairākas sugas ir sastopamas Latvijas teritorijā. Sugas ir ļoti dažādas, sākot no viengadīgiem lakstaugiem līdz daudzgadīgiem krūmājiem.

Dažu zvīņspārņu (Lepidoptera) sugu kāpuri sūrenes izmanto kā barību.

Apraksts 
Sūreņu sugas ir viengadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi, reti krūmi, ar izteikti sazarotiem stublājiem. Lapas ir izkārtotas pamīšus, tās parasti ir mazāk nekā 2 cm garas, un tās ir garākas nekā platas. Ziedi parasti ir divdzimumu, retāk viendzimuma. Parasti ir četras līdz sešas putekšņlapas un trīs (retāk divas) drīksnas. Auglis ir trīspusējs.

Pielietojums 
Lai gan lielākā daļa sugu Eiropā un Ziemeļamerikā tiek uzskatītas par nezālēm, vairākas sūreņu sugas tiek lietotas uzturā, it sevišķi bada laikos. Mūsdienās sūreņu suga Polygonum cognatum tiek ēsta Turcijas vidienē.

Sugas 
Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 150 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas:

 Abinieku sūrene (Polygonum amphibium) L.
 Alpīnā sūrene (Polygonum alpinum) All.
 Asaugļu sūrene (Polygonum oxyspermum) C.A.Mey. et Bunge ex Ledeb.
 Bellarda sūrene (Polygonum bellardii) All.
 Blusu sūrene (Polygonum persicaria) L.
 Maigā sūrene (Polygonum mite) Schrank
 Maura sūrene (Polygonum arenastrum) Boreau
 Mazā sūrene (Polygonum minus) Huds.
 Skābeņlapu sūrene (Polygonum lapathifolium) L. s.l.
 Ūdenspipars (Polygonum hydropiper) L.
 Radniecīgā sūrene (Polygonum cognatum) Meissn.
 Vairvasiņu sūrene (Polygonum viviparum) L.
 Zalkšu sūrene (Polygonum bistorta) L.

Atsauces 

Sūrenes
Sūreņu dzimta
Neļķu rinda
Sūrenes ( ) ir sūreņu dzimtas ģints , kurā ir iekļautas aptuvenilakstaugu sugas . Ģints galvenokārt aug ziemeļu puslodes mērenajos reģionos . Vairākas sugas ir sastopamas Latvijas teritorijā . Sugas ir ļoti dažādas , sākot no viengadīgiem lakstaugiem līdz daudzgadīgiem krūmājiem . Dažu zvīņspārņu ( Lepidoptera ) sugu kāpuri sūrenes izmanto kā barību . Apraksts Sūreņu sugas ir viengadīgi vai daudzgadīgi lakstaugi , reti krūmi , ar izteikti sazarotiem stublājiem . Lapas ir izkārtotas pamīšus , tās parasti ir mazāk nekācm garas , un tās ir garākas nekā platas . Ziedi parasti ir divdzimumu , retāk viendzimuma . Parasti ir četras līdz sešas putekšņlapas un trīs ( retāk divas ) drīksnas . Auglis ir trīspusējs . Pielietojums Lai gan lielākā daļa sugu Eiropā un Ziemeļamerikā tiek uzskatītas par nezālēm , vairākas sūreņu sugas tiek lietotas uzturā , it sevišķi bada laikos . Mūsdienās sūreņu suga Polygonum cognatum tiek ēsta Turcijas vidienē . Sugas Ģintī ir klasificētas vairāk nekāsugas , no kurām Latvijā ir sastopamas : Abinieku sūrene ( Polygonum amphibium ) L. Alpīnā sūrene ( Polygonum alpinum ) All . Asaugļu sūrene ( Polygonum oxyspermum ) C.A.Mey . et Bunge ex Ledeb . Bellarda sūrene ( Polygonum bellardii ) All . Blusu sūrene ( Polygonum persicaria ) L. Maigā sūrene ( Polygonum mite ) Schrank Maura sūrene ( Polygonum arenastrum ) Boreau Mazā sūrene ( Polygonum minus ) Huds . Skābeņlapu sūrene ( Polygonum lapathifolium ) L. s.l . Ūdenspipars ( Polygonum hydropiper ) L. Radniecīgā sūrene ( Polygonum cognatum ) Meissn . Vairvasiņu sūrene ( Polygonum viviparum ) L. Zalkšu sūrene ( Polygonum bistorta ) L. Atsauces Sūrenes Sūreņu dzimta Neļķu rinda