Rēzeknes-Daugavpils uzbrukuma operācija
Rēzeknes-Daugavpils uzbrukuma operācija () bija Sarkanās armijas uzbrukuma operācija 1944. gada 10. — 27. jūlijā ar mērķi pārraut Vērmahta 16. armijas aizsardzības līnijas gar Veļikajas upi (Panteras pozīcijas) un ieņemt Latgali.

Uzbrucēju spēki un zaudējumi 
2. Baltijas frontes ziemeļu daļā uzbrukumā piedalījās 3. triecienarmija un 10. gvardes armija, bet dienvidu daļā 4. triecienarmija un 22. armija. Rezervē atradās 5. tanku korpuss, bet gaisa uzbrukumus veica 15. aviācijas armija ar 546 lidmašīnām. Kopējais karavīru skaits bija 391 200, no tiem 12 880 gāja bojā un 45 115 tika ievainoti.

Norise 
10. — 13. jūlijā Sarkanā armija ieņēma Idricas un Drisas pilsētas Panteras pozīcijās, bet 14. jūlijā sākās kaujas pie otrās aizsardzības līnijas. 15. jūlijā tika ieņemta Opočka, 17. jūlijā Sebeža. 16. jūlijā notika smagas cīņas pie Latvijas-Krievijas robežas, kuru laikā kaujā pie Zilupes gandrīz pilnībā tika iznīcināts 15. divīzijas 32. pulks. 17. jūlijā abas latviešu divīzijas atkāpās pāri Latvijas-Krievijas robežai.
18. jūlija naktī 22. armija pārvarēja papildu aizsardzības līniju gar Zilupi un pārgāja Latvijas-Krievijas un Latvijas-Baltkrievijas robežu pie Šķaunes, kur kapteiņa Ernesta Veisa komandētajai vienībai uzdeva pacelt sarkano karogu virs kādas mājas Borkuicu sādžā. Nākamajā dienā ar paceltiem karogiem robežu pārgāja citas 43. gvardes latviešu strēlnieku divīzijas daļas.

No 21. līdz 23. jūlijam notika smagas kaujas gar Ludzas upes—Rundēnu—Dagdas—Krāslavas aizsardzības līniju.
Pēc tās pārvarēšanas Sarkanās armijas 2. Baltijas frontes vienības 23. jūlijā ieņēma Kārsavu, Ludzu un Krāslavu, bet 27. jūlijā ieņēma Rēzekni.
5. tanku korpuss no ziemeļiem, bet 1. Baltijas frontes 6. gvardes armija no dienvidiem 27. jūlijā ieņēma Daugavpili, ielu kaujā krita līdz 1500 Vērmahta karavīru.

Atsauces

Skatīt arī 
 Tartu operācija
 Madonas operācija
 Baltijas operācija (1944)
 Latvijas okupācijas hronoloģija (1944—1945)

1944. gads
Otrais pasaules karš
Kaujas Latvijas teritorijā
Kaujas ar PSRS piedalīšanos
Kaujas ar Vācijas piedalīšanos
Latgales vēsture
Rēzeknes-Daugavpils uzbrukuma operācija ( ) bija Sarkanās armijas uzbrukuma operācija gada — jūlijā ar mērķi pārraut Vērmahta armijas aizsardzības līnijas gar Veļikajas upi ( Panteras pozīcijas ) un ieņemt Latgali . Uzbrucēju spēki un zaudējumi 2. Baltijas frontes ziemeļu daļā uzbrukumā piedalījās triecienarmija un gvardes armija , bet dienvidu daļā triecienarmija un armija . Rezervē atradās tanku korpuss , bet gaisa uzbrukumus veica aviācijas armija arlidmašīnām . Kopējais karavīru skaits bija200 , no tiem 880 gāja bojā un 115 tika ievainoti . Norise 10. — jūlijā Sarkanā armija ieņēma Idricas un Drisas pilsētas Panteras pozīcijās , bet jūlijā sākās kaujas pie otrās aizsardzības līnijas . jūlijā tika ieņemta Opočka , jūlijā Sebeža . jūlijā notika smagas cīņas pie Latvijas-Krievijas robežas , kuru laikā kaujā pie Zilupes gandrīz pilnībā tika iznīcināts divīzijas pulks . jūlijā abas latviešu divīzijas atkāpās pāri Latvijas-Krievijas robežai . 18. jūlija naktī armija pārvarēja papildu aizsardzības līniju gar Zilupi un pārgāja Latvijas-Krievijas un Latvijas-Baltkrievijas robežu pie Šķaunes , kur kapteiņa Ernesta Veisa komandētajai vienībai uzdeva pacelt sarkano karogu virs kādas mājas Borkuicu sādžā . Nākamajā dienā ar paceltiem karogiem robežu pārgāja citas gvardes latviešu strēlnieku divīzijas daļas . No līdz jūlijam notika smagas kaujas gar Ludzas upes — Rundēnu —Dagdas —Krāslavas aizsardzības līniju . Pēc tās pārvarēšanas Sarkanās armijas Baltijas frontes vienības jūlijā ieņēma Kārsavu , Ludzu un Krāslavu , bet jūlijā ieņēma Rēzekni . 5. tanku korpuss no ziemeļiem , bet Baltijas frontes gvardes armija no dienvidiem jūlijā ieņēma Daugavpili , ielu kaujā krita līdzVērmahta karavīru . Atsauces Skatīt arī Tartu operācija Madonas operācija Baltijas operācija Latvijas okupācijas hronoloģija1945 ) 1944. gads Otrais pasaules karš Kaujas Latvijas teritorijā Kaujas ar PSRS piedalīšanos Kaujas ar Vācijas piedalīšanos Latgales vēsture