Valentīne Lasmane
Valentīne Lasmane dzimusi Jaunzeme (1916—2018) bija latviešu filoloģe un nacionālās pretestības kustības dalībniece.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1916. gada 16. maijā Kremenčukā Pirmā pasaules kara latviešu bēgļa mērnieka Kārļa Jaunzemja un viņa ukraiņu sievas ģimenē.
1921. gadā viņas ģimene atgriezās tēva dzimtenē un sākumā dzīvoja tēva mātes "Grotu" mājās pie Vējupītes Siguldas apkārtnē. Mācījās Rīgas pilsētas 40. pamatskolā, Rīgas Valsts 2. ģimnāzijā (1930—1934), studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes Baltu filoloģijas nodaļā (1934—1942). Pēc Latvijas okupācijas strādāja Latvijas Telegrāfa aģentūrā LETA (1940—1941) par reģionālo ziņu redaktori, Vācu okupācijas laikā bija latviešu valodas skolotāja Malnavas Lauksaimniecības skolā (1941—1942).
1944. gadā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes darbā, 26. septembrī ieradās Ventspilī, kur palīdzēja bēgļiem no Kurzemes nokļūt Gotlandes salā, bet 26. novembrī viņa pārcēlās pār jūru uz Zviedriju. Pēc Otrā pasaules kara beigām trimdā rakstīja reportāžas un recenzijas, kas publicētas laikrakstā "Latvju Ziņas", žurnālā "Brīvība", "Jaunā Gaita". Recenzēja Alberta Bela, Andreja Eglīša un citu rakstnieku darbus, almanahu "Varavīksne".

1970. gadā, Latvijas apmeklējuma laikā, gan viņu, gan vīru Albertu Lasmani aizturēja VDK un desmit dienas pēc kārtas pratināja saistībā ar viņas vīra māsas Lidijas Doroņinas-Lasmanes apsūdzību pretpadomju darbībā.
Kad 1983. gadā Lidiju Lasmani trešo reizi notiesāja, Valentīne Lasmane veica milzu darbu, lai izvērstu skaļu starptautisku akciju, iesaistot starptautiskas cilvēktiesību organizācijas. Bija latviešu valodas skolotāja Minsteres latviešu ģimnāzijā (1983—1984).

Mirusi 2018. gada 3. decembrī Tēbijā pie Stokholmas.

Daiļrade 
 "Larobok i lettiska" ("Latviešu valodas mācība zviedru valodas pratējiem", 1980, ar pārskatu par latvieši valodas gramatiku)
 "A course of modern Latvian" ("Mūsdienu latviešu valodas kurss", 1985)
 "Latviešu-zviedru sarunu valodas vārdnīca" (1993, kopā ar H. Sellebranti)
 "Pāri jūrai" (1990, Stokholmā) — atmiņas par 1944.—1945. gada notikumiem un 130 laivu bēgļu liecību apkopojums
 "Nakts jau nav tikai gulēšanai" (2020) — dzīvesstāsts Gaita Grūtupa sakārtojumā un literārajā redakcijā sērijā "Bezbailīgie"

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis

Tēls kinematogrāfā 
 Veltas prototips Aloiza Brenča filmā (1967) pēc Arvīda Griguļa romāna (1965) “Kad lietus un vēji sitas logā”
 Sandras tēls Arvīda Krieva spēlfilmā “Dancis pa trim” (2011)
 Pētera Krilova dokumentālajā filmā “Uz spēles Latvija” (2014)

Literatūra 
 Pārcēlāji. Mansards, 2021.

Atsauces

Ārējās saites 
 Gadsimts ar savu valsti. Valentīnes Lasmanes atmiņas  Latvijas Radio 1

Ukrainā dzimušie
Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā
Simtgadnieki
Valentīne Lasmane dzimusi Jaunzeme2018 ) bija latviešu filoloģe un nacionālās pretestības kustības dalībniece . Dzīvesgājums Dzimusi gada maijā Kremenčukā Pirmā pasaules kara latviešu bēgļa mērnieka Kārļa Jaunzemja un viņa ukraiņu sievas ģimenē . 1921. gadā viņas ģimene atgriezās tēva dzimtenē un sākumā dzīvoja tēva mātes " Grotu " mājās pie Vējupītes Siguldas apkārtnē . Mācījās Rīgas pilsētas pamatskolā , Rīgas Valsts ģimnāzijā1934 ) , studēja Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes Baltu filoloģijas nodaļā1942 ) . Pēc Latvijas okupācijas strādāja Latvijas Telegrāfa aģentūrā LETA1941 ) par reģionālo ziņu redaktori , Vācu okupācijas laikā bija latviešu valodas skolotāja Malnavas Lauksaimniecības skolā1942 ) . 1944. gadā iesaistījās Latvijas Centrālās padomes darbā , septembrī ieradās Ventspilī , kur palīdzēja bēgļiem no Kurzemes nokļūt Gotlandes salā , bet novembrī viņa pārcēlās pār jūru uz Zviedriju . Pēc Otrā pasaules kara beigām trimdā rakstīja reportāžas un recenzijas , kas publicētas laikrakstā " Latvju Ziņas " , žurnālā " Brīvība " , " Jaunā Gaita " . Recenzēja Alberta Bela , Andreja Eglīša un citu rakstnieku darbus , almanahu " Varavīksne " . 1970. gadā , Latvijas apmeklējuma laikā , gan viņu , gan vīru Albertu Lasmani aizturēja VDK un desmit dienas pēc kārtas pratināja saistībā ar viņas vīra māsas Lidijas Doroņinas-Lasmanes apsūdzību pretpadomju darbībā . Kad gadā Lidiju Lasmani trešo reizi notiesāja , Valentīne Lasmane veica milzu darbu , lai izvērstu skaļu starptautisku akciju , iesaistot starptautiskas cilvēktiesību organizācijas . Bija latviešu valodas skolotāja Minsteres latviešu ģimnāzijā1984 ) . Mirusi gada decembrī Tēbijā pie Stokholmas . Daiļrade " Larobok i lettiska " ( " Latviešu valodas mācība zviedru valodas pratējiem " , ar pārskatu par latvieši valodas gramatiku ) " A course of modern Latvian " ( " Mūsdienu latviešu valodas kurss " , " Latviešu -zviedru sarunu valodas vārdnīca " kopā ar H. Sellebranti ) " Pāri jūrai " Stokholmā ) — atmiņas par —1945. gada notikumiem unlaivu bēgļu liecību apkopojums " Nakts jau nav tikai gulēšanai " — dzīvesstāsts Gaita Grūtupa sakārtojumā un literārajā redakcijā sērijā " Bezbailīgie " Apbalvojumi Triju Zvaigžņu ordenis Tēls kinematogrāfā Veltas prototips Aloiza Brenča filmāpēc Arvīda Griguļa romāna “ Kad lietus un vēji sitas logā ” Sandras tēls Arvīda Krieva spēlfilmā “ Dancis pa trim ” Pētera Krilova dokumentālajā filmā “ Uz spēles Latvija ” Literatūra Pārcēlāji . Mansards , Atsauces Ārējās saites Gadsimts ar savu valsti . Valentīnes Lasmanes atmiņas Latvijas Radio 1 Ukrainā dzimušie Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā Simtgadnieki