Surveyor 3
Surveyor 3 bija ASV NASA programmas Surveyor Mēness nolaižamais aparāts. Palaists 1967. gada aprīlī. Tas nolaidās Vētru okeānā. Kad 1969. gadā tam blakus nosēdās Apollo 12, Surveyor 3 kļuva par pirmo (un vienīgo) cilvēku apmeklēto kosmisko aparātu uz ārpuszemes objekta.

Surveyor 3 bija apgādāts ar televīzijas kameru. Tam bija grunts paraugu ņemšanas ierīce, ar kuru iegūtos paraugus varēja nofotografēt tuvplānā.

Surveyor 3 tika palaists  07:05:00 UTC ar nesējraķeti Atlas LV-3C Centaur-D no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma LC-36A orbītā ap Zemi. Pēc manevra zonde tika ievadīta trajektorijā uz Mēnesi.

20. aprīlī tas sasniedza Mēnesi. Nolaižamais aparāts nosēdās Vētru okeānā 06:17:36 UTC vietā ar koordinātēm . Paredzētajā laikā 4,3 m no virsmas radiolokācijas altimetra kļūmes dēļ neizslēdzās bremzēšanas dzinējs, tādēļ Surveyor 3 "atlēca" no Mēness virsmas divreiz. Dzinēji tika izslēgti ar komandu no Zemes. Pirmajā "atlēcienā" tas sasniedza 10 m augstumu, otrajā — 3 m. Surveyor 3 bija nosēdies 195 m diametra 15 m dziļuma  krātera iekšējā austrumu malā 14,7 grādu slīpumā.

Pirmoreiz tika iegūti Mēness grunts paraugu tuvplāni. 3. maijā iestājās Mēness nakts. Pēc 14 Zemes dienām, kad nakts beidzās, tika mēģināts reaktivizēt Surveyor 3, bet tas neizdevās.

1969. gada 19. novembrī netālu no Surveyor 3 nolaidās Apollo 12 nolaižamais aparāts. Tā apkalpe Čārlzs Konrāds un Elans Bīns apmeklēja Surveyor 3, to nofotografējot un nomontējot dažas detaļas, kuras pēc tam atgādāja uz Zemi. Pēc tam laboratorijā veica šo detaļu analīzi, un uz kameras tika atrastas Streptococcus mitis baktērijas. Tas bija pārsteigums, ka baktērijas var izturēt sūros kosmiskās vides apstākļus 2,5 gadus. Vēlāk šo faktu izmantoja starpplanētu panspermijas atbalstītāji. NASA nākamajām starpplanētu zondēm ieviesa stingras abiotiskās procedūras, lai novērstu iespējamību inficēts astronomiskos objektus ar organismiem no Zemes.
2011. gadā publicēts pētījums, kurā izklāstīts, ka zinātnieki, kas analizēja kameru, izmantoja procedūras, kas nebija pietiekamas, lai nepieļautu inficēšanu uz Zemes. Tika secināts, ka visdrīzāk baktērijas uz kameras nokļuvušas tīrās telpas slikto apstākļu dēļ nevis spējušas izdzīvot Mēness vidē.

Surveyor 3 uzņemto attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 Surveyor 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 Gunter Dirk Krebs
 Surveyor Program Results (PDF) 1969
Analysis of Surveyor 3 material and photographs returned by Apollo 12 (PDF, 24 MB) 1972
Surveyor 3 images at Lunar and Planetary Institute

3
Surveyorbija ASV NASA programmas Surveyor Mēness nolaižamais aparāts . Palaists gada aprīlī . Tas nolaidās Vētru okeānā . Kad gadā tam blakus nosēdās Apollo Surveyorkļuva par pirmo ( un vienīgo ) cilvēku apmeklēto kosmisko aparātu uz ārpuszemes objekta . Surveyorbija apgādāts ar televīzijas kameru . Tam bija grunts paraugu ņemšanas ierīce , ar kuru iegūtos paraugus varēja nofotografēt tuvplānā . Surveyortika palaists 05 : 00 UTC ar nesējraķeti Atlas LV -3C Centaur -D no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas laukuma LC -36A orbītā ap Zemi . Pēc manevra zonde tika ievadīta trajektorijā uz Mēnesi . 20. aprīlī tas sasniedza Mēnesi . Nolaižamais aparāts nosēdās Vētru okeānā17 : 36 UTC vietā ar koordinātēm \ . Paredzētajā laikā3 m no virsmas radiolokācijas altimetra kļūmes dēļ neizslēdzās bremzēšanas dzinējs , tādēļ Surveyor " atlēca " no Mēness virsmas divreiz . Dzinēji tika izslēgti ar komandu no Zemes . Pirmajā " atlēcienā " tas sasniedzam augstumu , otrajā — m . Surveyorbija nosēdiesm diametram dziļuma krātera iekšējā austrumu malā7 grādu slīpumā . Pirmoreiz tika iegūti Mēness grunts paraugu tuvplāni . maijā iestājās Mēness nakts . PēcZemes dienām , kad nakts beidzās , tika mēģināts reaktivizēt Surveyor bet tas neizdevās . 1969. gada novembrī netālu no Surveyornolaidās Apollonolaižamais aparāts . Tā apkalpe Čārlzs Konrāds un Elans Bīns apmeklēja Surveyor to nofotografējot un nomontējot dažas detaļas , kuras pēc tam atgādāja uz Zemi . Pēc tam laboratorijā veica šo detaļu analīzi , un uz kameras tika atrastas Streptococcus mitis baktērijas . Tas bija pārsteigums , ka baktērijas var izturēt sūros kosmiskās vides apstākļus5 gadus . Vēlāk šo faktu izmantoja starpplanētu panspermijas atbalstītāji . NASA nākamajām starpplanētu zondēm ieviesa stingras abiotiskās procedūras , lai novērstu iespējamību inficēts astronomiskos objektus ar organismiem no Zemes . 2011. gadā publicēts pētījums , kurā izklāstīts , ka zinātnieki , kas analizēja kameru , izmantoja procedūras , kas nebija pietiekamas , lai nepieļautu inficēšanu uz Zemes . Tika secināts , ka visdrīzāk baktērijas uz kameras nokļuvušas tīrās telpas slikto apstākļu dēļ nevis spējušas izdzīvot Mēness vidē . Surveyoruzņemto attēlu galerija Atsauces Ārējās saites SurveyorGunter Dirk Krebs Surveyor Program Results ( PDF ) Analysis of Surveyormaterial and photographs returned by Apollo ( PDF , MB ) Surveyorimages at Lunar and Planetary Institute 3