Supralitorāle
Supralitorāle (no  — 'virs' un litoralis — 'krasta') jeb supralitorālā zona, arī epilitorāle ir viļņu darbības zona uz robežas starp jūru un sauszemi, kas atrodas virs maksimālā paisuma. Par supralitorāli tiek uzskatīta zona, kas atrodas virs litorāles vai arī litorāles augšējā daļa.

Šī zona jūras bangu un spēcīgu vētru rezultātā uz laiku var tikt appludināta un kopumā raksturojas ar lielu mitruma pakāpi.

Bioloģiskā daudzveidība 
Supralitorālē ir sastopama gan jūras, gan sauszemes flora un fauna. Dzīvnieku sugu šeit ir samērā maz, taču to daudzums var būt diezgan liels. Supralitorāle visbagātākā ir mērenajā klimatiskajā joslā, jo polārajos apgabalos tās apdzīvotību ierobežo ledus sega, bet tropos augstā Saules radiācija.

Flora 
Floru veido daži sauszemes augi — ziedaugi, piemēram, balandas, sālzāles u.c. balandu dzimtas pārstāvji, kā arī ķērpji. Jūras floru pārstāv dažas zaļaļģes un zilaļģes.

Fauna 
Jūras izmešos dzīvo kukaiņi un izskalotajās aļģēs dzīvojošie dzīvnieki. Mitrajā gruntī mājo tārpi, moluski un vēžveidīgie. Ūdens dzīvniekus pārstāv vienādkājvēži sānpeldes, kā arī vēderkāji, bet tropu platuma grādos — krabji, Coenobita ģints vientuļniekvēži, atsevišķas zivis, piemēram, dūņlēkātājas un anabasi. Ar supralitorāli ir saistīti daži jūras bruņurupuči un jūras zīdītāji, piemēram, roņi, valzirgi, jūrasziloņi.

Daudzi sauszemes mugurkaulnieki, īpaši putni, šeit atrod sev barības bāzi. Sauszemes bezmugurkaulniekus pārstāv piekrastes spīļastes, īsspārņi, sārtērces, Garypus ģints māņskorpioni un daži daudzkāji.

Daži supralitorāles iemītnieki, piemēram, sānpeldes, jūras blusas, krabji vēži vientuļnieki var to pamest un uz ilgu laiku pārcelties dziļāk sauszemē.

Atsauces 

Okeānu zonējums
Okeanogrāfija
Supralitorāle ( no — ' virs ' un litoralis — ' krasta ' ) jeb supralitorālā zona , arī epilitorāle ir viļņu darbības zona uz robežas starp jūru un sauszemi , kas atrodas virs maksimālā paisuma . Par supralitorāli tiek uzskatīta zona , kas atrodas virs litorāles vai arī litorāles augšējā daļa . Šī zona jūras bangu un spēcīgu vētru rezultātā uz laiku var tikt appludināta un kopumā raksturojas ar lielu mitruma pakāpi . Bioloģiskā daudzveidība Supralitorālē ir sastopama gan jūras , gan sauszemes flora un fauna . Dzīvnieku sugu šeit ir samērā maz , taču to daudzums var būt diezgan liels . Supralitorāle visbagātākā ir mērenajā klimatiskajā joslā , jo polārajos apgabalos tās apdzīvotību ierobežo ledus sega , bet tropos augstā Saules radiācija . Flora Floru veido daži sauszemes augi — ziedaugi , piemēram , balandas , sālzāles u.c. balandu dzimtas pārstāvji , kā arī ķērpji . Jūras floru pārstāv dažas zaļaļģes un zilaļģes . Fauna Jūras izmešos dzīvo kukaiņi un izskalotajās aļģēs dzīvojošie dzīvnieki . Mitrajā gruntī mājo tārpi , moluski un vēžveidīgie . Ūdens dzīvniekus pārstāv vienādkājvēži sānpeldes , kā arī vēderkāji , bet tropu platuma grādos — krabji , Coenobita ģints vientuļniekvēži , atsevišķas zivis , piemēram , dūņlēkātājas un anabasi . Ar supralitorāli ir saistīti daži jūras bruņurupuči un jūras zīdītāji , piemēram , roņi , valzirgi , jūrasziloņi . Daudzi sauszemes mugurkaulnieki , īpaši putni , šeit atrod sev barības bāzi . Sauszemes bezmugurkaulniekus pārstāv piekrastes spīļastes , īsspārņi , sārtērces , Garypus ģints māņskorpioni un daži daudzkāji . Daži supralitorāles iemītnieki , piemēram , sānpeldes , jūras blusas , krabji vēži vientuļnieki var to pamest un uz ilgu laiku pārcelties dziļāk sauszemē . Atsauces Okeānu zonējums Okeanogrāfija