Kad tu precēsies?
Kad tu precēsies? (, ) ir franču postimpresionisma gleznotāja Pola Gogēna 1892. gadā tapusi eļļas krāsas glezna. Glezna vairāk kā pusgadsimtu bija aizdota Bāzeles mākslas muzejam Šveicē, līdz tās īpašnieki, Rūdolfa Štehlina ģimene to privātā kārtā 2015. gada februārī pārdeva Kataras emīra māsai par gandrīz 210 miljoniem ASV dolāru, vienu no lielākajām jebkad maksātajām summām par mākslas darbu. Glezna līdz 2015. gada 28. jūnijam atradās izstādē Fondation Beyeler telpās Rīhenē, Šveicē.

Vēsture 
Gogēns pirmoreiz uz Taiti devās 1891. gadā. Viņš cerēja atrast "ēdenisku paradīzi, kur radīt tīru primitīvo mākslu", kas atšķirtos no mākslīgajiem primitīvistu darbiem, ko radīja mākslinieki Francijā. Ieradies Taiti, viņš atklāja, ka tā nav tāda, kādu viņš bija iedomājies: 18. gadsimtā Taiti tika kolonizēta un vismaz divas trešdaļas salas iezemiešu bija miruši no eiropiešu ievestajām slimībām. "Primitīvā" kultūra bija izzudusi. Tomēr šeit viņš uzgleznoja daudzus vietējo sieviešu attēlus: aktus, tradicionālās taitiešu drēbēs un rietumnieku drānās tērpušās sievietes kā aizmugurējais tēls gleznā "Kad tu precēsies?".

Priekšplāns un vidusplāns veidots ar zaļā, dzeltenā un zilā laukumiem. Tradicionāli ģērbta jauna sieviete atrodas uz robežas starp priekšplānu un vidusplānu. Ričards Fīlds norāda, ka baltais zieds aiz kreisās auss norāda, ka viņa meklē vīru. Aiz viņas atrodas otra sieviete rietumu stila drēbēs ar augstu apkakli; viņa sēž ar taisnu muguru. Fīlds uzskata, ka viņas žesti atvasināti no budistu mākslas. Naomi Maurere identificējusi pozu kā mudra, kas apzīmē draudus vai brīdinājumu. Priekšējā sieviete veic staipīšanos, viņas sejas vaibsti ir stilizēti un vienkāršoti. Fīlds uzskata, ka viņas pozai ir saistība ar japāņu kultūru, Čārlzs Stukijs norādījis uz līdzību ar Delakruā gleznu "Alžīrijas sievietes". Aizmugurējās sievietes tēls saplūst ar dzeltenzilo laukumu. Viņas seja gleznota detalizēti un veido attēla centru. Viņas kleitas rozā krāsa skaidri atšķiras no citām krāsām. Labajā apakšējā stūrī ir uzraksts "NAFEA Faa ipoipo" (Kad tu precēsies). Gogēns tolaik bieži parakstīja savas gleznas taitiešu valodā: viņu šī valoda fascinēja, tomēr viņš apguva tikai tās pamatus.

Mākslas vēsturniece Nesija Moula Metjūsa rakstījusi, ka Gogēns "attēloja [taitiešu] iedzimtos kā dzīvojošus tikai lai dziedātu un mīlētos. Tā viņš ieguva naudu no draugiem un radīja sabiedrības interesi par savu piedzīvojumu. Bet, protams, viņš zināja patiesību, kas bija tāda, ka Taiti bija neievērojama sala ar starptautisku, rietumniecisku kopienu". Gogēnam atgriežoties Francijā, šīs taitiešu gleznas, ieskaitot "Kad tu precēsies?", tika uztvertas ar relatīvu vienaldzību; viņa 1893. gada izstāde pie mākslas tirgoņa Pola Dirāna-Rjela neguva ievērojamus panākumus, saņemot dažas labvēlīgas kritiķu atsauksmes, bet piesaistot ļoti maz pircēju. Gogēns šo gleznu vēlējās pārdot par 1500 franku — kopā ar vēl vienu gleznu kā visaugstāko cenu no izstādes gleznām, bet pircēji neatradās. Galu galā 1917. gadā, jau pēc Gogēna nāves, to iegādājās Štehlins Maison Moos galerijā Ženēvā.

2017. gadā raidījumā Fake or Fortune? tika publiskota un atzīta par autentisku ar zīmuli radīta centrālā tēla skice.

Galerija

Piezīmes

Atsauces

Bibliogrāfija

Ārējās saites 

1892. gada gleznas
Pola Gogēna gleznas
Kad tu precēsies ? ( , ) ir franču postimpresionisma gleznotāja Pola Gogēna gadā tapusi eļļas krāsas glezna . Glezna vairāk kā pusgadsimtu bija aizdota Bāzeles mākslas muzejam Šveicē , līdz tās īpašnieki , Rūdolfa Štehlina ģimene to privātā kārtā gada februārī pārdeva Kataras emīra māsai par gandrīzmiljoniem ASV dolāru , vienu no lielākajām jebkad maksātajām summām par mākslas darbu . Glezna līdz gada jūnijam atradās izstādē Fondation Beyeler telpās Rīhenē , Šveicē . Vēsture Gogēns pirmoreiz uz Taiti devās gadā . Viņš cerēja atrast " ēdenisku paradīzi , kur radīt tīru primitīvo mākslu " , kas atšķirtos no mākslīgajiem primitīvistu darbiem , ko radīja mākslinieki Francijā . Ieradies Taiti , viņš atklāja , ka tā nav tāda , kādu viņš bija iedomājies : gadsimtā Taiti tika kolonizēta un vismaz divas trešdaļas salas iezemiešu bija miruši no eiropiešu ievestajām slimībām . " Primitīvā " kultūra bija izzudusi . Tomēr šeit viņš uzgleznoja daudzus vietējo sieviešu attēlus : aktus , tradicionālās taitiešu drēbēs un rietumnieku drānās tērpušās sievietes kā aizmugurējais tēls gleznā " Kad tu precēsies ? " . Priekšplāns un vidusplāns veidots ar zaļā , dzeltenā un zilā laukumiem . Tradicionāli ģērbta jauna sieviete atrodas uz robežas starp priekšplānu un vidusplānu . Ričards Fīlds norāda , ka baltais zieds aiz kreisās auss norāda , ka viņa meklē vīru . Aiz viņas atrodas otra sieviete rietumu stila drēbēs ar augstu apkakli ; viņa sēž ar taisnu muguru . Fīlds uzskata , ka viņas žesti atvasināti no budistu mākslas . Naomi Maurere identificējusi pozu kā mudra , kas apzīmē draudus vai brīdinājumu . Priekšējā sieviete veic staipīšanos , viņas sejas vaibsti ir stilizēti un vienkāršoti . Fīlds uzskata , ka viņas pozai ir saistība ar japāņu kultūru , Čārlzs Stukijs norādījis uz līdzību ar Delakruā gleznu " Alžīrijas sievietes " . Aizmugurējās sievietes tēls saplūst ar dzeltenzilo laukumu . Viņas seja gleznota detalizēti un veido attēla centru . Viņas kleitas rozā krāsa skaidri atšķiras no citām krāsām . Labajā apakšējā stūrī ir uzraksts " NAFEA Faa ipoipo " ( Kad tu precēsies ) . Gogēns tolaik bieži parakstīja savas gleznas taitiešu valodā : viņu šī valoda fascinēja , tomēr viņš apguva tikai tās pamatus . Mākslas vēsturniece Nesija Moula Metjūsa rakstījusi , ka Gogēns " attēloja [ taitiešu ] iedzimtos kā dzīvojošus tikai lai dziedātu un mīlētos . Tā viņš ieguva naudu no draugiem un radīja sabiedrības interesi par savu piedzīvojumu . Bet , protams , viņš zināja patiesību , kas bija tāda , ka Taiti bija neievērojama sala ar starptautisku , rietumniecisku kopienu " . Gogēnam atgriežoties Francijā , šīs taitiešu gleznas , ieskaitot " Kad tu precēsies ? " , tika uztvertas ar relatīvu vienaldzību ; viņa gada izstāde pie mākslas tirgoņa Pola Dirāna-Rjela neguva ievērojamus panākumus , saņemot dažas labvēlīgas kritiķu atsauksmes , bet piesaistot ļoti maz pircēju . Gogēns šo gleznu vēlējās pārdot parfranku — kopā ar vēl vienu gleznu kā visaugstāko cenu no izstādes gleznām , bet pircēji neatradās . Galu galā gadā , jau pēc Gogēna nāves , to iegādājās Štehlins Maison Moos galerijā Ženēvā . 2017. gadā raidījumā Fake or Fortune ? tika publiskota un atzīta par autentisku ar zīmuli radīta centrālā tēla skice . Galerija Piezīmes Atsauces Bibliogrāfija Ārējās saites 1892. gada gleznas Pola Gogēna gleznas