Raudas
Raudas, raudu ģints (Rutilus) ir sapalu dzimtas (Leuciscidae) ģints, kas apvieno 9 mūsdienās dzīvojošas sugas, no kurām vislabāk zināmā suga ir parastā rauda. Šīs ģints sugas ir plaši izplatītas Eirāzijā, sākot ar Rietumeiropu un beidzot ar Sibīrijas austrumiem. Tās visas ir sastopamas Eiropā, kā arī gandrīz puse mājo Āzijā. Lielākā sugu dažādība novērojama upju baseinos no Egejas jūras līdz Laptevu jūrai, Melnās, Azovas un Kaspijas jūras upju baseinus iekļaujot. 

Zinātniskais nosaukums — Rutilus — atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē "sarkans, zeltaini sarkans, sarkanīgi dzeltens". Raudām ļoti līdzīgi izskatās ruduļi. Šo ģinšu sugas var viegli atšķirt pēc mutes — ruduļiem mute ir pavērsta uz augšu, kas tiem ļauj bez piepūles uzlasīt barību (dažādus ūdens kukaiņus) no ūdens virsmas.

Latvijā 
Latvijā sastopama viena raudu ģints suga — rauda (Rutilus rutilus), kas ir viena no visizplatītākajām saldūdens zivīm. Tā sastopama daudzās upēs un ezeros, kā arī jūras piekrastē, īpaši upju grīvu tuvumā, toties nelielos, stipri aizaugušos, slēgtos ezeros parasti nav sastopama.

Sistemātika 
Raudu ģints  (Rutilus)
Austrijas rauda (Rutilus meidingeri)
Donavas rauda (Rutilus pigus)
Kaspijas kutums (Rutilus kutum) 
Kutums (Rutilus frisii)
Rauda (Rutilus rutilus)
Savas rauda (Rutilus virgo)
Vobla (Rutilus caspicus)
Volvi rauda (Rutilus stoumboudae)
Taraņs (Rutilus heckelii)

Atsauces 

 
Karpu dzimta
Raudas , raudu ģints ( Rutilus ) ir sapalu dzimtas ( Leuciscidae ) ģints , kas apvienomūsdienās dzīvojošas sugas , no kurām vislabāk zināmā suga ir parastā rauda . Šīs ģints sugas ir plaši izplatītas Eirāzijā , sākot ar Rietumeiropu un beidzot ar Sibīrijas austrumiem . Tās visas ir sastopamas Eiropā , kā arī gandrīz puse mājo Āzijā . Lielākā sugu dažādība novērojama upju baseinos no Egejas jūras līdz Laptevu jūrai , Melnās , Azovas un Kaspijas jūras upju baseinus iekļaujot . Zinātniskais nosaukums — Rutilus — atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē " sarkans , zeltaini sarkans , sarkanīgi dzeltens " . Raudām ļoti līdzīgi izskatās ruduļi . Šo ģinšu sugas var viegli atšķirt pēc mutes — ruduļiem mute ir pavērsta uz augšu , kas tiem ļauj bez piepūles uzlasīt barību ( dažādus ūdens kukaiņus ) no ūdens virsmas . Latvijā Latvijā sastopama viena raudu ģints suga — rauda ( Rutilus rutilus ) , kas ir viena no visizplatītākajām saldūdens zivīm . Tā sastopama daudzās upēs un ezeros , kā arī jūras piekrastē , īpaši upju grīvu tuvumā , toties nelielos , stipri aizaugušos , slēgtos ezeros parasti nav sastopama . Sistemātika Raudu ģints ( Rutilus ) Austrijas rauda ( Rutilus meidingeri ) Donavas rauda ( Rutilus pigus ) Kaspijas kutums ( Rutilus kutum ) Kutums ( Rutilus frisii ) Rauda ( Rutilus rutilus ) Savas rauda ( Rutilus virgo ) Vobla ( Rutilus caspicus ) Volvi rauda ( Rutilus stoumboudae ) Taraņs ( Rutilus heckelii ) Atsauces Karpu dzimta