Petrs Pavels
Petrs Pavels (; dzimis  Planā, Čehijā) ir čehu politiķis, kareivis un militārais diplomāts, atvaļināts Čehijas Republikas armijas ģenerālis. 2012.–2015. gadā viņš bija Čehijas Republikas armijas Ģenerālštāba priekšnieks. No 2015. līdz 2018. gadam viņš bija NATO Militārās komisijas priekšsēdētājs. 2023. gadā ticis ievēlēts par Čehijas Republikas prezidentu.  Amatā Pavels stājās .

Biogrāfija
Pavels ir dzimis 1961. gada 1. novembrī Planā, Čehoslovākijā. Viņa tēvs bija izlūkdienesta virsnieks, kurš no 1973. līdz 1989. gadam dienēja Rietumu militārā apgabala pavēlniecībā Tāborā. Pavels ir absolvējis Jana Žižkas militāro ģimnāziju Opavā. Viņš turpināja mācības Sauszemes spēku militārajā universitātē Viškovā, 1983. gadā absolvējot skolu un pēc tam pievienojoties Čehoslovākijas armijai kā desantnieks, dienējot vada komandiera amatā.

1985. gadā, pēc divu gadu obligātā gaidīšanas perioda, Pavels iestājās Čehoslovākijas komunistiskajā partijā un palika tās biedrs līdz Samta revolūcijai 1989. gadā. Vēlāk Pavels savu dalību komunistiskajā partijā dēvēja par kļūdu, ko viņš vēlāk esot izpircis, kalpojot demokrātijai.

1988. gadā Pavels sāka strādāt militārajā izlūkdienestā un no 1988. līdz 1991. gadam turpināja mācības izlūkdienesta virsnieku kursā Militārajā akadēmijā Brno. Pēc Samta revolūcijas, viņš mācījās dažādās ASV un Apvienotās Karalistes augstskolās.

Militārā un diplomātiskā karjera
Pēc absolvēšanas, no 1991. līdz 1993. gadam Pavels strādāja Čehoslovākijas bruņoto spēku ģenerālštāba Militārās izlūkošanas dienestā.

No 1993. līdz 1994. gadam Pavels bija Čehijas Republikas militārā atašeja Beļģijā vietnieks. No 1999. līdz 2002. gadam viņš bija pārstāvis NATO galvenajā mītnē Brunsumā. 2003. gadā viņš bija Nacionālais militārais pārstāvis ASV Centrālajā pavēlniecībā Tampā. Pavelam brigādes ģenerāļa pakāpe tika piešķirta 2002. gadā. No 2002. līdz 2007. gadam viņš bija specializēto spēku komandieris, apvienoto spēku komandiera vietnieks un Aizsardzības ministrijas nodaļas direktora vietnieks. No 2007. līdz 2009. gadam viņš bija Čehijas Republikas militārais pārstāvis Eiropas Savienībā, un pēc tam 2010.–2011. gadā bija Čehijas Republikas pārstāvis Sabiedroto spēku Eiropā Augstākajā štābā Monsā. No 2015. līdz 2018. gadam viņš bija NATO Militārās komisijas priekšsēdētājs. Pēc atvaļināsanās 2018. gadā, kļuva par kļuva par pasniedzēju un konsultantu.

Politiskie uzskati
Pavelam ir transatlantiski un prorietumnieciski uzskati, kā arī viņš iestājas par aktīvu Čehijas dalību Eiropas Savienībā un NATO. Viņš aktivi atbalsta Ukrainu Krievijas iebrukuma laikā. Pavelam ir progresīvi uzskati par sociāliem jautājumiem. Viņš atbalsta viendzimuma laulības un viendzimuma pāru tiesības uz bērnu adopciju, un paziņoja, ka neuzliks veto likumam, kas Čehijā ļautu atzīt viendzimuma pāru civilās savienības. Pavels atbalsta eitanāzijas ieviešanu un kritizē nāvessodus.

Pēc ievēlēšanas NATO Militārās komitejas priekšsēdētāja amatā, Pāvels kritizēja politkorektumu, apgalvojot, ka tas rada vidi, kurā atbildīgajiem tiek pateikts tikai tas, ko viņi vēlas dzirdēt. Viņš stāstīja, ka NATO Militārās komitejas priekšsēdētāja amatā redzējis daudzus Ģenerālštāba priekšniekus, kuri politkorektuma dēļ nav spējuši problēmas nosaukt īstajā vārdā.

Atsauces 

1961. gadā dzimušie
Čehijas politiķi
Čehijas prezidenti
Pašreizējie valstu vadītāji
Centrālčehijas apgabalā dzimušie
Petrs Pavels ( ; dzimis Planā , Čehijā ) ir čehu politiķis , kareivis un militārais diplomāts , atvaļināts Čehijas Republikas armijas ģenerālis . – 2015. gadā viņš bija Čehijas Republikas armijas Ģenerālštāba priekšnieks . No līdz gadam viņš bija NATO Militārās komisijas priekšsēdētājs . gadā ticis ievēlēts par Čehijas Republikas prezidentu . Amatā Pavels stājās \ . Biogrāfija Pavels ir dzimis gada novembrī Planā , Čehoslovākijā . Viņa tēvs bija izlūkdienesta virsnieks , kurš no līdz gadam dienēja Rietumu militārā apgabala pavēlniecībā Tāborā . Pavels ir absolvējis Jana Žižkas militāro ģimnāziju Opavā . Viņš turpināja mācības Sauszemes spēku militārajā universitātē Viškovā , gadā absolvējot skolu un pēc tam pievienojoties Čehoslovākijas armijai kā desantnieks , dienējot vada komandiera amatā . 1985. gadā , pēc divu gadu obligātā gaidīšanas perioda , Pavels iestājās Čehoslovākijas komunistiskajā partijā un palika tās biedrs līdz Samta revolūcijai gadā . Vēlāk Pavels savu dalību komunistiskajā partijā dēvēja par kļūdu , ko viņš vēlāk esot izpircis , kalpojot demokrātijai . 1988. gadā Pavels sāka strādāt militārajā izlūkdienestā un no līdz gadam turpināja mācības izlūkdienesta virsnieku kursā Militārajā akadēmijā Brno . Pēc Samta revolūcijas , viņš mācījās dažādās ASV un Apvienotās Karalistes augstskolās . Militārā un diplomātiskā karjera Pēc absolvēšanas , no līdz gadam Pavels strādāja Čehoslovākijas bruņoto spēku ģenerālštāba Militārās izlūkošanas dienestā . No līdz gadam Pavels bija Čehijas Republikas militārā atašeja Beļģijā vietnieks . No līdz gadam viņš bija pārstāvis NATO galvenajā mītnē Brunsumā . gadā viņš bija Nacionālais militārais pārstāvis ASV Centrālajā pavēlniecībā Tampā . Pavelam brigādes ģenerāļa pakāpe tika piešķirta gadā . No līdz gadam viņš bija specializēto spēku komandieris , apvienoto spēku komandiera vietnieks un Aizsardzības ministrijas nodaļas direktora vietnieks . No līdz gadam viņš bija Čehijas Republikas militārais pārstāvis Eiropas Savienībā , un pēc tam – 2011. gadā bija Čehijas Republikas pārstāvis Sabiedroto spēku Eiropā Augstākajā štābā Monsā . No līdz gadam viņš bija NATO Militārās komisijas priekšsēdētājs . Pēc atvaļināsanās gadā , kļuva par kļuva par pasniedzēju un konsultantu . Politiskie uzskati Pavelam ir transatlantiski un prorietumnieciski uzskati , kā arī viņš iestājas par aktīvu Čehijas dalību Eiropas Savienībā un NATO . Viņš aktivi atbalsta Ukrainu Krievijas iebrukuma laikā . Pavelam ir progresīvi uzskati par sociāliem jautājumiem . Viņš atbalsta viendzimuma laulības un viendzimuma pāru tiesības uz bērnu adopciju , un paziņoja , ka neuzliks veto likumam , kas Čehijā ļautu atzīt viendzimuma pāru civilās savienības . Pavels atbalsta eitanāzijas ieviešanu un kritizē nāvessodus . Pēc ievēlēšanas NATO Militārās komitejas priekšsēdētāja amatā , Pāvels kritizēja politkorektumu , apgalvojot , ka tas rada vidi , kurā atbildīgajiem tiek pateikts tikai tas , ko viņi vēlas dzirdēt . Viņš stāstīja , ka NATO Militārās komitejas priekšsēdētāja amatā redzējis daudzus Ģenerālštāba priekšniekus , kuri politkorektuma dēļ nav spējuši problēmas nosaukt īstajā vārdā . Atsauces 1961. gadā dzimušie Čehijas politiķi Čehijas prezidenti Pašreizējie valstu vadītāji Centrālčehijas apgabalā dzimušie