Šāndors Petēfi
Šāndors Petēfi (; dzimis kā Aleksandrs Petrovičs , visticamāk miris ) bija serbu/slovāku izcelsmes ungāru nacionālais dzejnieks, 1848. gada revolūcijas dalībnieks Ungārijā. 

Dzimis serbu tirgotāja ģimenē. Kad Šāndoram bija gads, ģimene pārcēlās uz Kiškunfēleģhāzu, kuru Petēfi vēlāk uzskatīja par savu dzimto pilsētu. Pamācījies Banskas Štjavnicas ģimnāzijā, Šāndors Petēfi strādāja dažādus darbus. 1842. gadā tika publicēts pirmais Petēfi dzejolis. 

Nobriestot revolūcijai Ungārijā, 1848. gada 15. martā Šāndors Petēfi bija to cilvēku vidū, kuri pūļa priekšgalā pārņēma varu Peštā un Budā. Tajā pat dienā Petēfi publiski nolasīja savu "Nacionālo dziesmu" (Nemzeti dal), kas kļuva par ungāru nacionālās atmodas simbolu. Vēlāk Petēfi iestājās ungāru kaujas vienībās. Visticamāk (viņa ķermenis netika atrasts) kritis cīņā pret Krievijas impērijas okupācijas spēkiem Transilvānijā Šegešvāras kaujas laikā.

Ārējās saites 
 

Bāčas-Kiškunas meģē dzimušie
Ungāru rakstnieki
Ungāru valodā rakstošie
Šāndors Petēfi ( ; dzimis kā Aleksandrs Petrovičs , visticamāk miris ) bija serbu / slovāku izcelsmes ungāru nacionālais dzejnieks , gada revolūcijas dalībnieks Ungārijā . Dzimis serbu tirgotāja ģimenē . Kad Šāndoram bija gads , ģimene pārcēlās uz Kiškunfēleģhāzu , kuru Petēfi vēlāk uzskatīja par savu dzimto pilsētu . Pamācījies Banskas Štjavnicas ģimnāzijā , Šāndors Petēfi strādāja dažādus darbus . gadā tika publicēts pirmais Petēfi dzejolis . Nobriestot revolūcijai Ungārijā , gada martā Šāndors Petēfi bija to cilvēku vidū , kuri pūļa priekšgalā pārņēma varu Peštā un Budā . Tajā pat dienā Petēfi publiski nolasīja savu " Nacionālo dziesmu " ( Nemzeti dal ) , kas kļuva par ungāru nacionālās atmodas simbolu . Vēlāk Petēfi iestājās ungāru kaujas vienībās . Visticamāk ( viņa ķermenis netika atrasts ) kritis cīņā pret Krievijas impērijas okupācijas spēkiem Transilvānijā Šegešvāras kaujas laikā . Ārējās saites Bāčas-Kiškunas meģē dzimušie Ungāru rakstnieki Ungāru valodā rakstošie