Alfrēds Sausne
Alfrēds Sausne (dzimis  Rīgā, miris  Rīgā) bija latviešu rakstnieks, disidents un politieslodzītais.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1900. gadā Rīgas drēbnieka ģimenē. Bermontiādes laikā 1919. gadā viņš karoja 6. Rīgas kājnieku pulka sastāvā. Pēc Brīvības cīņu beigām Sausne pabeidza vidusskolu un no 1925. līdz 1936. gadam studēja LU Dabaszinātņu fakultātē, līdztekus strādāja par ierēdni Rīgas pilsētas valdē, vēlāk Zemkopības ministrijā, darbojās Latvijas Bērnu draugu biedrībā. 1935. gadā žurnāls "Daugava" publicēja Sausnes apceri "Zentas Mauriņas literatūras studija", vēlāk tika publicēti viņa apcerējumi "Emīls Dārziņš" (1935, 1943) un "Ogists Rodēns" (1936). Grāmata "Edvarts Virza" netika izdota karadarbības dēļ 1944. gada rudenī. 

Pēc Otrā pasaules kara viņš strādāja par grāmatu pārdevēju Rakstnieku savienības grāmatu antikvariātā. 1945. gada rudenī Kurts Fridrihsons, Gustavs Bērziņš, Arnolds Stubavs un Alfrēds Sausne kopā ar sievām sāka regulāri tikties, lai apspriestu jaunākās teātra izrādes.
Latvijas PSR Tautas drošības komisariāta darbinieki Sausni izsekoja un apcietināja kopā ar viņa sievu Eleonoru Sausni un citiem t. s. "Franču grupas" locekļiem 1951. gada janvārī, apsūdzot pretpadomju literatūras izplatīšanā.

Citi apcietinātie grupas dalībnieki bija Mirdza Ersa, Ieva Birgere, Skaidrīte Sirsone, Milda Grīnfelde, Maija Silmale, Elza Stērste, Miervaldis Ozoliņš un Irīna (Irma) Stubava.  
1951. gada 2. jūnijā PSRS Valsts drošības ministrijas Sevišķā apspriede viņam piesprieda desmit gadus sevišķā režīma nometnē.
Ieslodzījumu viņš izcieta  Dubravlaga nometnē Javasā (Potjmā) Mordovijas APSR, vēlāk piespiedu nometinājumā Meretjas ciemā pie Novosibirskas.  Pēc Staļina nāves viņu 1956. gadā atbrīvoja no lēģera.

Pēc atgriešanās Latvijā strādāja Rakstnieku grāmatnīcā, taču vēlāk bija spiests no darba aiziet. No apcietinājuma arbrīvotais režisors Voldemārs Pūce viņu uzaicināja filmēties nelielajā Ķeimura lomā 1968. gada filmā "Mērnieku laiki", vēlāk viņš tēloja mazās lomas arī filmās "Ceplis", "Uzbrukums slepenpolicijai", "Liktenim spītējot", "Zobena ēnā", "Teātris", "Trīs minūšu lidojums", "Īsa pamācība mīlēšanā" un "Apstākļu sakritība".

Miris 1994. gadā Rīgā.

Literatūra 
 Fridrihsons K. "Tāds Alfrēds Sausne". Literatūra un Māksla, 1990. gada 7. jūlijā
 Sausne A. "Apkampt spētu miljonus". [Sarunu pierakstīja A. Mukāne], Skola un Ģimene, 1990. gada 12. numurs

Ārējās saites 
 Franču grupa. No Sibīrijas lēģera līdz Miterāna rokasspiedienam Undīne Adamaite. Diena 2012. gada 11. maijā
 "Franču grupa" un mākslinieks Kurts Fridrihsons Gundega Repše, žurnāls "Studija" 2005. gada 3. janvārī

Atsauces 

1900. gadā dzimušie
1994. gadā mirušie
Latviešu rakstnieki
Latviešu kinoaktieri
Disidenti
PSRS politiskās represijas
Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā
Rīgā dzimušie
Alfrēds Sausne ( dzimis Rīgā , miris Rīgā ) bija latviešu rakstnieks , disidents un politieslodzītais . Dzīvesgājums Dzimis gadā Rīgas drēbnieka ģimenē . Bermontiādes laikā gadā viņš karoja Rīgas kājnieku pulka sastāvā . Pēc Brīvības cīņu beigām Sausne pabeidza vidusskolu un no līdz gadam studēja LU Dabaszinātņu fakultātē , līdztekus strādāja par ierēdni Rīgas pilsētas valdē , vēlāk Zemkopības ministrijā , darbojās Latvijas Bērnu draugu biedrībā . gadā žurnāls " Daugava " publicēja Sausnes apceri " Zentas Mauriņas literatūras studija " , vēlāk tika publicēti viņa apcerējumi " Emīls Dārziņš " un " Ogists Rodēns " Grāmata " Edvarts Virza " netika izdota karadarbības dēļ gada rudenī . Pēc Otrā pasaules kara viņš strādāja par grāmatu pārdevēju Rakstnieku savienības grāmatu antikvariātā . gada rudenī Kurts Fridrihsons , Gustavs Bērziņš , Arnolds Stubavs un Alfrēds Sausne kopā ar sievām sāka regulāri tikties , lai apspriestu jaunākās teātra izrādes . Latvijas PSR Tautas drošības komisariāta darbinieki Sausni izsekoja un apcietināja kopā ar viņa sievu Eleonoru Sausni un citiem t . s. " Franču grupas " locekļiem gada janvārī , apsūdzot pretpadomju literatūras izplatīšanā . Citi apcietinātie grupas dalībnieki bija Mirdza Ersa , Ieva Birgere , Skaidrīte Sirsone , Milda Grīnfelde , Maija Silmale , Elza Stērste , Miervaldis Ozoliņš un Irīna ( Irma ) Stubava . 1951. gada jūnijā PSRS Valsts drošības ministrijas Sevišķā apspriede viņam piesprieda desmit gadus sevišķā režīma nometnē . Ieslodzījumu viņš izcieta Dubravlaga nometnē Javasā ( Potjmā ) Mordovijas APSR , vēlāk piespiedu nometinājumā Meretjas ciemā pie Novosibirskas . Pēc Staļina nāves viņu gadā atbrīvoja no lēģera . Pēc atgriešanās Latvijā strādāja Rakstnieku grāmatnīcā , taču vēlāk bija spiests no darba aiziet . No apcietinājuma arbrīvotais režisors Voldemārs Pūce viņu uzaicināja filmēties nelielajā Ķeimura lomā gada filmā " Mērnieku laiki " , vēlāk viņš tēloja mazās lomas arī filmās " Ceplis " , " Uzbrukums slepenpolicijai " , " Liktenim spītējot " , " Zobena ēnā " , " Teātris " , " Trīs minūšu lidojums " , " Īsa pamācība mīlēšanā " un " Apstākļu sakritība " . Miris gadā Rīgā . Literatūra Fridrihsons K. " Tāds Alfrēds Sausne " . Literatūra un Māksla , gada jūlijā Sausne A. " Apkampt spētu miljonus " . [ Sarunu pierakstīja A. Mukāne ] , Skola un Ģimene , gada numurs Ārējās saites Franču grupa . No Sibīrijas lēģera līdz Miterāna rokasspiedienam Undīne Adamaite . Diena gada maijā " Franču grupa " un mākslinieks Kurts Fridrihsons Gundega Repše , žurnāls " Studija " gada janvārī Atsauces 1900. gadā dzimušie 1994. gadā mirušie Latviešu rakstnieki Latviešu kinoaktieri Disidenti PSRS politiskās represijas Pretošanās kustības okupācijas varām Latvijā Rīgā dzimušie