Rževa
Rževa () ir pilsēta Volgas augštecē Tveras apgabalā Krievijā, municipālā apriņķa administratīvais centrs. Cauri pilsētai ved federālālais autoceļš M9 no Latvijas-Krievijas robežas uz Maskavu.

Vēsture 
Rževa pirmo reizi dokumentos minēta 1150. gadā kā Smoļenskas kņaziem piederoša pils. 1216. gadā Novgorodas kņazs Mstislavs Mstislavičs un no Tālavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs to aizsargāja pret kņaza Svjatoslava Vsevolodoviča uzbrukumu. Tādēļ kņazu Vladimiru uzskata par pilsētas svēto patronu.

No 14. gadsimta Rževu centās iekarot Lietuvas dižkunigaitija, no 1521. gada Rževas kremlis bija Maskavijas rietumu priekšpostenis. 1775. gadā Rževa kļuva par Krievijas Impērijas apriņķa pilsētu.
1901. gadā cauri Rževai uzbūvēja privāto dzelzceļa līniju Ventspils—Maskava.

1929. gadā izveidoja Rževas rajonu. Otrā pasaules kara laikā 1941. gada 14. oktobrī to ieņēma vācu karaspēks un 1942. gada vasarā pie pilsētas notika smagas kaujas. 1943. gada 3. martā Rževu atkaroja Sarkanā armija.

Ārējās saites
Rževa ( ) ir pilsēta Volgas augštecē Tveras apgabalā Krievijā , municipālā apriņķa administratīvais centrs . Cauri pilsētai ved federālālais autoceļš M9 no Latvijas-Krievijas robežas uz Maskavu . Vēsture Rževa pirmo reizi dokumentos minēta gadā kā Smoļenskas kņaziem piederoša pils. gadā Novgorodas kņazs Mstislavs Mstislavičs un no Tālavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs to aizsargāja pret kņaza Svjatoslava Vsevolodoviča uzbrukumu . Tādēļ kņazu Vladimiru uzskata par pilsētas svēto patronu . No gadsimta Rževu centās iekarot Lietuvas dižkunigaitija , no gada Rževas kremlis bija Maskavijas rietumu priekšpostenis . gadā Rževa kļuva par Krievijas Impērijas apriņķa pilsētu . 1901. gadā cauri Rževai uzbūvēja privāto dzelzceļa līniju Ventspils —Maskava . 1929. gadā izveidoja Rževas rajonu . Otrā pasaules kara laikā gada oktobrī to ieņēma vācu karaspēks un gada vasarā pie pilsētas notika smagas kaujas . gada martā Rževu atkaroja Sarkanā armija . Ārējās saites