Austrumprūsijas vietvārdu nomaiņa 1938. gadā
Austrumprūsijas vietvārdu nomaiņa 1938. gadā () bija daļa no nacistiskajā Vācijā 1933. gadā uzsāktās pārvācošanas politikas. Tās ietvaros aizvietoja, vāciskoja vai vienkāršoja vairāk nekā 1500 Austrumprūsijas senprūšu, lietuviešu un poļu cilmes vietvārdu, atsevišķos robežapgabalu apriņķos nomainot līdz pat 70% vietvārdu. Par vietvārdu nomaiņu atbildīga bija īpaša Kēnigsbergas Universitātē izveidota komisija, kurā ietilpa ģermānists Valters Cīzemers (Walther Ziesemer), slāvists Karls Heinrihs Meijers (Karl Heinrich Meyer), lektors, senprūšu un lietuviešu vietvārdu speciālists Viktors Falkenhains (Viktor Falkenhayn) un Kēnigsbergas Valsts arhīva direktors un Vācu ordeņa valsts vietvārdu speciālists Maksis Heins (Max Hein). Līdzīgu nevācisko vietvārdu nomaiņu veica arī citos Vācijas sastāvā esošajos novados, jo īpaši Silēzijā un Lauzicā.

Austrumprūsija
Pārvācošana
Austrumprūsijas vietvārdu nomaiņa gadā ( ) bija daļa no nacistiskajā Vācijā gadā uzsāktās pārvācošanas politikas . Tās ietvaros aizvietoja , vāciskoja vai vienkāršoja vairāk nekāAustrumprūsijas senprūšu , lietuviešu un poļu cilmes vietvārdu , atsevišķos robežapgabalu apriņķos nomainot līdz pat vietvārdu . Par vietvārdu nomaiņu atbildīga bija īpaša Kēnigsbergas Universitātē izveidota komisija , kurā ietilpa ģermānists Valters Cīzemers ( Walther Ziesemer ) , slāvists Karls Heinrihs Meijers ( Karl Heinrich Meyer ) , lektors , senprūšu un lietuviešu vietvārdu speciālists Viktors Falkenhains ( Viktor Falkenhayn ) un Kēnigsbergas Valsts arhīva direktors un Vācu ordeņa valsts vietvārdu speciālists Maksis Heins ( Max Hein ) . Līdzīgu nevācisko vietvārdu nomaiņu veica arī citos Vācijas sastāvā esošajos novados , jo īpaši Silēzijā un Lauzicā . Austrumprūsija Pārvācošana