Ulciņa
Ulciņa (; ) ir pilsēta Melnkalnē, Ulciņas pašvaldības administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Adrijas jūras krastā. 2011. gadā Ulciņā dzīvoja 10,7 tūkstoši iedzīvotāju.

Vēsture 
Dibināta 5. gadsimtā pirms mūsu ēras, hellēnisma periodā tā atradās Ilīrijas sastāvā. Kad 163. gadā p.m.ē. to pakļāva Romas Republika, to dēvēja par Olcīniju (Olcinium). Pēc Romas impērijas sadalīšanas pilsēta atradās Austrumromas impērijas sastāvā. 1423. gadā to iekaroja Venēcijas Republika un nosauca par Dulčinjo (Dulcigno).

No 1571. gada Ulciņa bija Osmaņu impērijas pakļautībā. Lokālā leģenda vēsta, ka Migels de Servantess, kurš tajā gadā piedalījās Lepanto kaujā, no pilsētas nosaukuma patapinājis Tobosas Dulcinejas (Dulcinea del Toboso) vārdu. No 1672. līdz 1676. gadam Ulciņas cietoksnī () bija ieslodzīts sefardu kabalists Šabtajs Cvi, kurš apgalvoja, ka ir mesija.

1878. gada 20. janvārī to iekaroja Melnkalnes kņaziste.

Ārējās saites 

Melnkalnes pilsētas
Ulciņa ( ; ) ir pilsēta Melnkalnē , Ulciņas pašvaldības administratīvais centrs . Pilsēta atrodas Adrijas jūras krastā . gadā Ulciņā dzīvoja7 tūkstoši iedzīvotāju . Vēsture Dibināta gadsimtā pirms mūsu ēras , hellēnisma periodā tā atradās Ilīrijas sastāvā . Kad gadā p. m.ē . to pakļāva Romas Republika , to dēvēja par Olcīniju ( Olcinium ) . Pēc Romas impērijas sadalīšanas pilsēta atradās Austrumromas impērijas sastāvā . gadā to iekaroja Venēcijas Republika un nosauca par Dulčinjo ( Dulcigno ) . No gada Ulciņa bija Osmaņu impērijas pakļautībā . Lokālā leģenda vēsta , ka Migels de Servantess , kurš tajā gadā piedalījās Lepanto kaujā , no pilsētas nosaukuma patapinājis Tobosas Dulcinejas ( Dulcinea del Toboso ) vārdu . No līdz gadam Ulciņas cietoksnī ( ) bija ieslodzīts sefardu kabalists Šabtajs Cvi , kurš apgalvoja , ka ir mesija . 1878. gada janvārī to iekaroja Melnkalnes kņaziste . Ārējās saites Melnkalnes pilsētas