Jēkabpils novads
Jēkabpils novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Jēkabpils pilsēta, Jēkabpils novads, Aknīstes novads, Krustpils novads, Salas novads un Viesītes novads. Novada centrs atrodas Jēkabpils valstspilsētā. Robežojas rietumos ar Aizkraukles novadu, ziemeļos ar Madonas un Varakļānu novadiem, austrumos ar Līvānu un Preiļu novadiem, dienvidos ar Augšdaugavas novadu un Lietuvas Panevēžas apriņķi.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Jēkabpils rajona teritoriju.

Teritoriālais iedalījums 
Aknīstes pagasts, Aknīstes pilsēta, Asares pagasts, Atašienes pagasts, Ābeļu pagasts, Dignājas pagasts, Dunavas pagasts, Elkšņu pagasts, Gārsenes pagasts, Jēkabpils valstspilsēta, Kalna pagasts, Krustpils pagasts, Kūku pagasts, Leimaņu pagasts, Mežāres pagasts, Rites pagasts, Rubenes pagasts, Salas pagasts, Saukas pagasts, Sēlpils pagasts, Variešu pagasts, Viesītes pagasts, Viesītes pilsēta, Vīpes pagasts un Zasas pagasts.

Daba 
Novada austrumdaļā atrodas Vidusdaugavas zemiene, dienvidaustrumos Aknīstes pacēlums, rietumos Sēlijas valnis (Ormaņu kalns 167 m, Taborkalns 139 m). Augsnes — velēnu, podzolētās un purvu. Meži 1982. gadā aizņēma ap 40% no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Elkšņi, Spārniņi), māls (Auzāni, Skanstenieki), dolomīts (Birži, Brodi), kūdra (Baraukas, Nomaļu, Stridas purvi).

Vidējā temperatūra: -6 — -6,5 ° C janvārī, + 17 — 17,5 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 600—650 mm gadā.

Upes 
 Daugavas baseina: Daugava, Odze, Ziemeļsusēja, Nereta, Aiviekste (robežupe).
 Lielupes baseina: Dienvidsusēja, Viesīte.

Ūdenstilpes 
74 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Saukas ezers 7,7 km², Viesītes ezers 2,3 km². Ziemeļrietumos Pļaviņu ūdenskrātuves daļa.

Vēsture 
Novada teritorija apdzīvota kopš 9. gadu tūkstoša p.m.ē. 1. gadu tūkstotī p.m.ē, nocietinātas apmetnes bija Asotē, Dignājā, Sēlpilī. Mūsu ēras sākumā novadu apdzīvoja latgaļi un sēļi, cauri tam gāja svarīgais Daugavas ūdensceļš un vietējie tirdzniecības ceļi. 13. gadsimtā Sēlpils un Asote kļuva par krustnešu uzbrukumu mērķiem jau pirmajās desmitgadēs. 1250. gados Sēlijas daļa bija pakļauta. Pēc Livonijas sabrukuma 1560. gados Daugavas kreisā krasta zemes ieguva Kurzemes un Zemgales hercogiste, labais krasts nonāca Polijas pārvaldē, tā ziemeļdaļa kopš 1620. gadiem piederēja Zviedrijai. 18. gadsimtā novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites

Skatīt arī 

 
Latvijas novadi
Jēkabpils novads ir Latvijas gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā gada jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība , kurā tika apvienoti Jēkabpils pilsēta , Jēkabpils novads , Aknīstes novads , Krustpils novads , Salas novads un Viesītes novads . Novada centrs atrodas Jēkabpils valstspilsētā . Robežojas rietumos ar Aizkraukles novadu , ziemeļos ar Madonas un Varakļānu novadiem , austrumos ar Līvānu un Preiļu novadiem , dienvidos ar Augšdaugavas novadu un Lietuvas Panevēžas apriņķi . Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Jēkabpils rajona teritoriju . Teritoriālais iedalījums Aknīstes pagasts , Aknīstes pilsēta , Asares pagasts , Atašienes pagasts , Ābeļu pagasts , Dignājas pagasts , Dunavas pagasts , Elkšņu pagasts , Gārsenes pagasts , Jēkabpils valstspilsēta , Kalna pagasts , Krustpils pagasts , Kūku pagasts , Leimaņu pagasts , Mežāres pagasts , Rites pagasts , Rubenes pagasts , Salas pagasts , Saukas pagasts , Sēlpils pagasts , Variešu pagasts , Viesītes pagasts , Viesītes pilsēta , Vīpes pagasts un Zasas pagasts . Daba Novada austrumdaļā atrodas Vidusdaugavas zemiene , dienvidaustrumos Aknīstes pacēlums , rietumos Sēlijas valnis ( Ormaņu kalnsm , Taborkalnsm ) . Augsnes — velēnu , podzolētās un purvu . Meži gadā aizņēma ap no teritorijas . Derīgie izrakteņi — grants ( Elkšņi , Spārniņi ) , māls ( Auzāni , Skanstenieki ) , dolomīts ( Birži , Brodi ) , kūdra ( Baraukas , Nomaļu , Stridas purvi ) . Vidējā temperatūra : — 5 ° C janvārī , + — 5 ° C jūlijā . Nokrišņu daudzums650 mm gadā . Upes Daugavas baseina : Daugava , Odze , Ziemeļsusēja , Nereta , Aiviekste ( robežupe ) . Lielupes baseina : Dienvidsusēja , Viesīte . Ūdenstilpes 74 ezeri , kas lielāki parha . Lielākie : Saukas ezers7 km² , Viesītes ezers3 km². Ziemeļrietumos Pļaviņu ūdenskrātuves daļa . Vēsture Novada teritorija apdzīvota kopš gadu tūkstoša p. m.ē. gadu tūkstotī p. m.ē , nocietinātas apmetnes bija Asotē , Dignājā , Sēlpilī . Mūsu ēras sākumā novadu apdzīvoja latgaļi un sēļi , cauri tam gāja svarīgais Daugavas ūdensceļš un vietējie tirdzniecības ceļi . gadsimtā Sēlpils un Asote kļuva par krustnešu uzbrukumu mērķiem jau pirmajās desmitgadēs . gados Sēlijas daļa bija pakļauta . Pēc Livonijas sabrukuma gados Daugavas kreisā krasta zemes ieguva Kurzemes un Zemgales hercogiste , labais krasts nonāca Polijas pārvaldē , tā ziemeļdaļa kopš gadiem piederēja Zviedrijai . gadsimtā novada teritorija pārgāja Krievijas Impērijas kontrolē . Iedzīvotāji Iedzīvotāju skaita izmaiņas Esošajās robežās , pēc CSP datiem . Nacionālais sastāvs Pašvaldība Tautsaimniecība Izglītība Sports Kultūra Reliģija Ievērojami novadnieki Ievērojamas vietas Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Skatīt arī Latvijas novadi