Viclavs
Viclavs (, , ap 1180—1250) bija Rīgenes kņazs (1221—1250), kas piedalījās dāņu ķēniņa Valdemāra II iebrukumā Igaunijā Livonijas krusta karu laikā (1219).

Dzīvesgājums 
Dzimis ap 1180. gadu Rīgenes kņaza Jaromara un viņa sievas Hildegardes ģimenē. Pa mātes līniju Viclava vectēvs bija dāņu ķēniņš Knuds V. Ap 1215. gadu viņš apprecējās ar Lundas arhibīskapa Absalona radinieci Margarētu.

1219. gada jūnijā Viclavs kopā ar dāņu ķēniņu Valdemāru II un četriem bīskapiem Lundas arhibīskapa Andreasa vadībā devās karagājienā uz Revalas zemi. Tagadējā Tallinas Domkalnā (Toompea) krusta karotāji vecās igauņu pils vietā sāka celt jaunu pili, kas vēlāk tika dēvēta par "dāņu pili". Pēc rēveliešu vecāko apdāvināšanas un kristīšanas izcēlās militārs konflikts, kurā igauņi pārskatīšanās dēļ nogalināja Igaunijas bīskapu Teoderihu un piespieda dāņu karaspēku atkāpties no pilskalna. Tomēr Viclava karavīri spēja panākt lūzumu kaujas gaitā un krustneši guva uzvaru. Kaujā krita vairāk nekā 1000 igauņu karavīru.

1221. gadā Viclavs kļuva par Rīgenes kņazu un 1227. gadā piedalījās kaujā pie Bornhēvedas (Bornhöved) Valdemāra II pusē. Arī pēc zaudētās kaujas Viclavs turpināja valdīt Rīgenes salā. 1231. gadā viņš dibināja cisterciešu klosteri Neienkampā (tagad Francburga) un 1234. gadā piešķīra pilsētas tiesības Štrālzundei.

Miris 1250. gada 7. jūnijā, par Rīgenes kņazu kļuva viņa dēls Jaromars II.

Atsauces

Skatīt arī 
 Livonijas krusta kari

Igaunijas vēsture
1180. gadā dzimušie
1250. gadā mirušie
Viclavs ( , , ap1250 ) bija Rīgenes kņazs1250 ) , kas piedalījās dāņu ķēniņa Valdemāra II iebrukumā Igaunijā Livonijas krusta karu laikā Dzīvesgājums Dzimis ap gadu Rīgenes kņaza Jaromara un viņa sievas Hildegardes ģimenē . Pa mātes līniju Viclava vectēvs bija dāņu ķēniņš Knuds V. Ap gadu viņš apprecējās ar Lundas arhibīskapa Absalona radinieci Margarētu . 1219. gada jūnijā Viclavs kopā ar dāņu ķēniņu Valdemāru II un četriem bīskapiem Lundas arhibīskapa Andreasa vadībā devās karagājienā uz Revalas zemi . Tagadējā Tallinas Domkalnā ( Toompea ) krusta karotāji vecās igauņu pils vietā sāka celt jaunu pili , kas vēlāk tika dēvēta par " dāņu pili " . Pēc rēveliešu vecāko apdāvināšanas un kristīšanas izcēlās militārs konflikts , kurā igauņi pārskatīšanās dēļ nogalināja Igaunijas bīskapu Teoderihu un piespieda dāņu karaspēku atkāpties no pilskalna . Tomēr Viclava karavīri spēja panākt lūzumu kaujas gaitā un krustneši guva uzvaru . Kaujā krita vairāk nekāigauņu karavīru . 1221. gadā Viclavs kļuva par Rīgenes kņazu un gadā piedalījās kaujā pie Bornhēvedas ( Bornhöved ) Valdemāra II pusē . Arī pēc zaudētās kaujas Viclavs turpināja valdīt Rīgenes salā . gadā viņš dibināja cisterciešu klosteri Neienkampā ( tagad Francburga ) un gadā piešķīra pilsētas tiesības Štrālzundei . Miris gada jūnijā , par Rīgenes kņazu kļuva viņa dēls Jaromars II. Atsauces Skatīt arī Livonijas krusta kari Igaunijas vēsture 1180. gadā dzimušie 1250. gadā mirušie