Aulejas Žepers
Aulejas Žepers ir latgaliešu četrpāru jeb Krusta dancis pēc Prankusejas (Franksēzes) parauga.

Dejai ir četri gājieni un salīdzinoši gara ievaddaļa. Ievaddaļā puiši sacenšas dejas mākā. Šo dejas daļu var uzskatīt arī par atsevišķu sacensību danci (Trepaku jeb Tripiņu). Ievaddaļa beidzas tad, kad sacensības gaitā noskaidrojas, kuri četri būs Žepera dejotāji. Tikai tad četri puiši uzlūdz meitas, ar kurām jau dejo pa pāriem visu dejas laiku. 

Dejas nosaukums saistīts ar to, ka deju dejo četrstūru jeb krusta grupējumā. Par žeperu Latgalē sauc pupāju un zirnāju zārdu, kas domāts to kaltēšanai pēc nopļaušanas.

Deju 1987.- 88. gados vasarās pierakstīja tautas dejas pētnieks Ernests Spīčs, daudzkārt ciemodamies Aulejas pagasta Meža Goldos (padomju okupācijas laikā pārsaukti par Lesnije doski) pie muzikanta Jakoveļu Jāņa, Dzalbos pie Monikas Dzalbas, Helēnas Dzalbas un arī pašā Aulejas centrā pie visām Aulejas sievām uzreiz.

Pēc Jāņa Jakoveļa stāstītā, pašā Aulejā Žeperu sadzīves situācijā pēdējo reizi dejoja 1949. gadā. E. Spīča interpretāciju dejoja LU Deju folkloras kopa Dandari, folkloras kopas Vīteri un Ceiruleits, kā arī VDA Daile, TDA Dancis, Pērle

Ārējās saites 

 Aulejas Žeperu dejo Dandari
 Aulejas Žeperu dejo Ceiruleits
 Aleksandrs Viļums stāsta un rāda

Deja
Aulejas Žepers ir latgaliešu četrpāru jeb Krusta dancis pēc Prankusejas ( Franksēzes ) parauga . Dejai ir četri gājieni un salīdzinoši gara ievaddaļa . Ievaddaļā puiši sacenšas dejas mākā . Šo dejas daļu var uzskatīt arī par atsevišķu sacensību danci ( Trepaku jeb Tripiņu ) . Ievaddaļa beidzas tad , kad sacensības gaitā noskaidrojas , kuri četri būs Žepera dejotāji . Tikai tad četri puiši uzlūdz meitas , ar kurām jau dejo pa pāriem visu dejas laiku . Dejas nosaukums saistīts ar to , ka deju dejo četrstūru jeb krusta grupējumā . Par žeperu Latgalē sauc pupāju un zirnāju zārdu , kas domāts to kaltēšanai pēc nopļaušanas . Deju - gados vasarās pierakstīja tautas dejas pētnieks Ernests Spīčs , daudzkārt ciemodamies Aulejas pagasta Meža Goldos ( padomju okupācijas laikā pārsaukti par Lesnije doski ) pie muzikanta Jakoveļu Jāņa , Dzalbos pie Monikas Dzalbas , Helēnas Dzalbas un arī pašā Aulejas centrā pie visām Aulejas sievām uzreiz . Pēc Jāņa Jakoveļa stāstītā , pašā Aulejā Žeperu sadzīves situācijā pēdējo reizi dejoja gadā . E. Spīča interpretāciju dejoja LU Deju folkloras kopa Dandari , folkloras kopas Vīteri un Ceiruleits , kā arī VDA Daile , TDA Dancis , Pērle Ārējās saites Aulejas Žeperu dejo Dandari Aulejas Žeperu dejo Ceiruleits Aleksandrs Viļums stāsta un rāda Deja