Birzava
Birzava () vai Brzava () ir upe Rumānijā un Serbijā. Birzava ir 166 km gara. Tās baseina platība ir 1190 km² (daļa no Melnās jūras  sateces baseina). Tā ietek Tamišas (Timišas) upē.

Vārda izcelme 
Upes nosakums ir dāku cilmes un nozīmē 'bērzupe', skat. arī Bērzupes, Latvijā. Birzavas vārdā ir nosaukta arī kopiena Arādā, kā arī ciems Hargitas apriņķī.

Rumānija 

Birzava iztek no Banātu kalniem, kas ir daļa no Karpatiem, Rietumrumānijā, uz austrumiem no Rešicas (Rečicas) pilsētas. Upe plūst uz ziemeļaustrumiem, netālu no Pjatra Goznei ('Gozneju klints') virsotnes, cauri Veļugas ciemam, sasniedzot Banātu kalnu ziemeļdaļu, kur tā pagriežas uz ziemeļrietumiem. Tā tek cauri Rešicas un Bokšas pilsētai, kas ir lielākās apdzīvotās vietas tās tuvumā, un turpina savu tecējumu netālu no Bērzavijas un Šosdejas ciemiem, kur Bērzava pamet Banātu kalnu reģionu un plūst cauri līdzenumam, kur, savukārt upe pagriežas uz dienvidrietumiem, sadalās vairākās paralēlās upēs un plūst garām Skulijas, Gātājas, Senžoržas, Rovinicamares un Dentas ciemam. No šīs vietas līdz pat Bērzavas ietekai Tamišā upes gultne ir sadalīta kanālos. Tālāk upe tek garām Partošas ciematam, dažus kilometrus veidojot Rumānijas un Serbijas robežu, un pēc 127 km gara plūduma cauri Rumānijai Bērzava ietek Serbijas Vojvodinas provincē netālu no Markovičevas ciema.

Serbija 

Brzava plūst garām Konakas (Sečaņas apriņķī) un Mazās Margitas (Banatskas Dubicas) ciemam, kur tā kļūst par Serbijas lielākās kanālu sistēmas (Donavas—Tisas—Donavas kanāls) daļu. Vienīgā apdzīvotā vieta upes lejtecē ir Jarkovacas ciems, kas atrodas netālu no upes ietekas Tamišā, dienvidos no Botošas ciema. Viss upes 39 km garais posms Serbijas teritorijā nomenklatūriski tiek klasificēts kā Brzavas kanāls, taču tas nav kuģojams.

Pietekas 
Bērzavai ir šādas pietekas:

 Kreisā krasta: Krivajamare, Grindieša, Veļuga, Līškovumare, Alba, Seku, Rankinu, Sodola, Domāna, Bērzavica, Morāvica (augštecē), Gārliste, Moskādina, Fizeša, Boruga, Gorova, Čopa, Morāvica.

 Labā krasta: Bērzovica, Alibega, Izvoru (strauts), Beilormari, Bolnoveca, Gozna, Izvoru (upe), Čiresna, Breazova, Gropozu, Pjetrozu, Cerova, Vornika, Smida, Stoikonika, Birdanka (Birda).

Apdzīvotas vietas upes apkārtnē 
Rumānijā: Veļuga, Rešica, Bokša, Bērzavija, Gātāja, Denta

Serbijā: Markovičeva, Konaka, Mazā Margita, Jarkovaca

Atsauces

Avoti 
 Jovan Đ. Marković (1990): Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije; Svjetlost-Sarajevo; 
 Atlas svijeta, Fifth edition (1974); Jugoslavenski leksikografski zavod
 Administrația Națională Apelor Române – Cadastrul Apelor – București
 Institutul de Meteorologie și Hidrologie – Rîurile României – București 1971
 Trasee turistice – județul Caraș
 Trasee turistice – județul Timiș

Kartes
 Harta județului Timiș
 Harta Județului Caraș-Severin
 Harta Munții Semenic
 Harta Munții Aninei

Rumānijas upes
Serbijas upes
Birzava ( ) vai Brzava ( ) ir upe Rumānijā un Serbijā . Birzava irkm gara . Tās baseina platība irkm² ( daļa no Melnās jūras sateces baseina ) . Tā ietek Tamišas ( Timišas ) upē . Vārda izcelme Upes nosakums ir dāku cilmes un nozīmē ' bērzupe ' , skat . arī Bērzupes , Latvijā . Birzavas vārdā ir nosaukta arī kopiena Arādā , kā arī ciems Hargitas apriņķī . Rumānija Birzava iztek no Banātu kalniem , kas ir daļa no Karpatiem , Rietumrumānijā , uz austrumiem no Rešicas ( Rečicas ) pilsētas . Upe plūst uz ziemeļaustrumiem , netālu no Pjatra Goznei ( ' Gozneju klints ' ) virsotnes , cauri Veļugas ciemam , sasniedzot Banātu kalnu ziemeļdaļu , kur tā pagriežas uz ziemeļrietumiem . Tā tek cauri Rešicas un Bokšas pilsētai , kas ir lielākās apdzīvotās vietas tās tuvumā , un turpina savu tecējumu netālu no Bērzavijas un Šosdejas ciemiem , kur Bērzava pamet Banātu kalnu reģionu un plūst cauri līdzenumam , kur , savukārt upe pagriežas uz dienvidrietumiem , sadalās vairākās paralēlās upēs un plūst garām Skulijas , Gātājas , Senžoržas , Rovinicamares un Dentas ciemam . No šīs vietas līdz pat Bērzavas ietekai Tamišā upes gultne ir sadalīta kanālos . Tālāk upe tek garām Partošas ciematam , dažus kilometrus veidojot Rumānijas un Serbijas robežu , un pēckm gara plūduma cauri Rumānijai Bērzava ietek Serbijas Vojvodinas provincē netālu no Markovičevas ciema . Serbija Brzava plūst garām Konakas ( Sečaņas apriņķī ) un Mazās Margitas ( Banatskas Dubicas ) ciemam , kur tā kļūst par Serbijas lielākās kanālu sistēmas ( Donavas —Tisas — Donavas kanāls ) daļu . Vienīgā apdzīvotā vieta upes lejtecē ir Jarkovacas ciems , kas atrodas netālu no upes ietekas Tamišā , dienvidos no Botošas ciema . Viss upeskm garais posms Serbijas teritorijā nomenklatūriski tiek klasificēts kā Brzavas kanāls , taču tas nav kuģojams . Pietekas Bērzavai ir šādas pietekas : Kreisā krasta : Krivajamare , Grindieša , Veļuga , Līškovumare , Alba , Seku , Rankinu , Sodola , Domāna , Bērzavica , Morāvica ( augštecē ) , Gārliste , Moskādina , Fizeša , Boruga , Gorova , Čopa , Morāvica . Labā krasta : Bērzovica , Alibega , Izvoru ( strauts ) , Beilormari , Bolnoveca , Gozna , Izvoru ( upe ) , Čiresna , Breazova , Gropozu , Pjetrozu , Cerova , Vornika , Smida , Stoikonika , Birdanka ( Birda ) . Apdzīvotas vietas upes apkārtnē Rumānijā : Veļuga , Rešica , Bokša , Bērzavija , Gātāja , Denta Serbijā : Markovičeva , Konaka , Mazā Margita , Jarkovaca Atsauces Avoti Jovan Đ. Marković Enciklopedijski geografski leksikon Jugoslavije ; Svjetlost-Sarajevo ; Atlas svijeta , Fifth edition Jugoslavenski leksikografski zavod Administrația Națională Apelor Române – Cadastrul Apelor – București Institutul de Meteorologie și Hidrologie – Rîurile României – București Trasee turistice – județul Caraș Trasee turistice – județul Timiș Kartes Harta județului Timiș Harta Județului Caraș-Severin Harta Munții Semenic Harta Munții Aninei Rumānijas upes Serbijas upes