Gazvīna
Gazvīna (, Qazwīn; ) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Gazvīnas ostāna administratīvais centrs. Izvietojusies Elbursa dienvidu priekškalnēs  no valsts galvaspilsētas Teherānas. Tiek dēvēta par Irānas «kaligrāfijas galvaspilsētu».

Vēsture 
Tiek uzskatīts, ka pilsētu dibināja Sasanīdu impērijas valdnieks Šapurs I 3. gadsimtā. Sasanīdu laikā pilsēta bija pierobežas cietoksnis. 644. gadā to iekaroja Musulmaņu kalifāts, kas pievērsa iedzīvotājus islāmam. 11. gadsimtā pilsēta nonāca Lielās Seldžuku impērijas valdījumā, bet 13. gadsimtā pilsētu iekaroja mongoļu karaspēks un iedzīvotājus noslepkavoja. Sefevīdu valdīšanas laikā 16. gadsimtā Gazvīna bija valsts galvaspilsēta (1555—1598) un attīstījās par nozīmīgu tirdzniecības un amatniecības centru; caur to gāja lielākā daļa Persijas tirdzniecības ar Kaukāzu.

1962. gadā pilsēta ievērojami cieta 6,9 balles stiprajā zemestrīcē; gāja bojā ap 12 tūkstošiem iedzīvotāju. Kopš 1996. gada ostāna administratīvais centrs.

Atsauces

Ārējās saites 

Irānas pilsētas
Gazvīna ( , Qazwīn ; ) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos , Gazvīnas ostāna administratīvais centrs . Izvietojusies Elbursa dienvidu priekškalnēs no valsts galvaspilsētas Teherānas . Tiek dēvēta par Irānas « kaligrāfijas galvaspilsētu » . Vēsture Tiek uzskatīts , ka pilsētu dibināja Sasanīdu impērijas valdnieks Šapurs I gadsimtā . Sasanīdu laikā pilsēta bija pierobežas cietoksnis . gadā to iekaroja Musulmaņu kalifāts , kas pievērsa iedzīvotājus islāmam . gadsimtā pilsēta nonāca Lielās Seldžuku impērijas valdījumā , bet gadsimtā pilsētu iekaroja mongoļu karaspēks un iedzīvotājus noslepkavoja . Sefevīdu valdīšanas laikā gadsimtā Gazvīna bija valsts galvaspilsēta1598 ) un attīstījās par nozīmīgu tirdzniecības un amatniecības centru ; caur to gāja lielākā daļa Persijas tirdzniecības ar Kaukāzu . 1962. gadā pilsēta ievērojami cieta9 balles stiprajā zemestrīcē ; gāja bojā aptūkstošiem iedzīvotāju . Kopš gada ostāna administratīvais centrs . Atsauces Ārējās saites Irānas pilsētas