Vilhelms fon Līvens
Vilhelms Heinrihs fon Līvens (, 1800—1880) bija kara topogrāfs, Krievijas impērijas armijas infantērijas ģenerālis (1859), Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda loceklis. Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators (1861—1864). Pavasara muižas (Pawassern) īpašnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1799. vai 1800. gada 29. septembrī Līves muižas (Dünhof) īpašnieka Kārļa fon Līvena ģimenē, cēlies no senas vācbaltiešu dzimtas Līveniem. Mācījās Tērbatas ģimnāzijā (1814-1817), studēja Tērbatas Universitātes Militāro zinību fakultātē (1817—1819), pēc tam Štutgartes un Parīzes universitātēs.

1821. gadā iestājās Krievijas impērijas karadienestā, kļuva par praporščiku (1823), nodarbojās ar kara topogrāfiju. 1825. gadā V. Līvens piedalījās krievu karaspēka ekspedīcijā uz Vidusāziju, pēc atgriešanās viņu 1826. gadā paaugstināja par podporučiku, bet 1827. gada par poručiku. Krievu—turku kara (1828—1829) laikā piedalījās kaujās pie Varnas, Silistrijas, Šumlas un Enosas, paaugstināts par štāba kapteini.

1830.—1831. gadā piedalījās Novembra sacelšanās apspiešanā Polijā, 1832. gadā iecelts par Krievijas impērijas armijas 1. gvardes kājnieku divīzijas kvartīrmeisteru. 1833. gadā viņu nosūtīja diplomātiskā misijā uz Osmaņu impēriju, 1834. gadā paaugstināja par pulkvedi, 1836. gadā par Krievijas impērijas ķeizara Nikolaja I flīģeļadjutantu. 1835. gadā V. Līvens apprecējās ar ģenerālleitnanta Aleksandra Sablukova meitu Mariju.

1842. gadā viņam piešķīra ģenerālmajora, 1849. gadā ģenerālleitnanta pakāpi un iecēla par Ģenerālštāba akadēmijas padomes locekli. Krimas kara laikā bija Baltijas jūras piekrastes aizsardzības komisijas loceklis. No 1855. gada bija Kara topogrāfu korpusa priekšnieks. 1856.—1857. gadā darbojās Baltijas guberņu agrārās reformas komitejā (Остзейский комитет).
1861. gadā viņu paaugstināja par infantērijas ģenerāli un iecēla par Rīgas ģenerālgubernatoru un Baltijas kara apgabala priekšnieku, 1863. gadā par Krievijas impērijas Valsts padomes locekli. 1864. gadā pēc paša vēlēšanās atbrīvots no ģenerālgubernatora amata.

Miris 1880. gada 2. februārī Pēterburgā.

Atsauces 

Latvijas dižciltīgie
Vilhelms
Līvens, Vilhelms
Ķekavas novadā dzimušie
Vidzemes gubernatori
Vilhelms Heinrihs fon Līvens ( , 1880 ) bija kara topogrāfs , Krievijas impērijas armijas infantērijas ģenerālis Pēterburgas Zinātņu akadēmijas goda loceklis . Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators1864 ) . Pavasara muižas ( Pawassern ) īpašnieks . Dzīvesgājums Dzimis vai gada septembrī Līves muižas ( Dünhof ) īpašnieka Kārļa fon Līvena ģimenē , cēlies no senas vācbaltiešu dzimtas Līveniem . Mācījās Tērbatas ģimnāzijā studēja Tērbatas Universitātes Militāro zinību fakultātē1819 ) , pēc tam Štutgartes un Parīzes universitātēs . 1821. gadā iestājās Krievijas impērijas karadienestā , kļuva par praporščiku nodarbojās ar kara topogrāfiju . gadā V. Līvens piedalījās krievu karaspēka ekspedīcijā uz Vidusāziju , pēc atgriešanās viņu gadā paaugstināja par podporučiku , bet gada par poručiku . Krievu —turku kara1829 ) laikā piedalījās kaujās pie Varnas , Silistrijas , Šumlas un Enosas , paaugstināts par štāba kapteini . 1830. — 1831. gadā piedalījās Novembra sacelšanās apspiešanā Polijā , gadā iecelts par Krievijas impērijas armijas gvardes kājnieku divīzijas kvartīrmeisteru . gadā viņu nosūtīja diplomātiskā misijā uz Osmaņu impēriju , gadā paaugstināja par pulkvedi , gadā par Krievijas impērijas ķeizara Nikolaja I flīģeļadjutantu . gadā V. Līvens apprecējās ar ģenerālleitnanta Aleksandra Sablukova meitu Mariju . 1842. gadā viņam piešķīra ģenerālmajora , gadā ģenerālleitnanta pakāpi un iecēla par Ģenerālštāba akadēmijas padomes locekli . Krimas kara laikā bija Baltijas jūras piekrastes aizsardzības komisijas loceklis . No gada bija Kara topogrāfu korpusa priekšnieks . —1857. gadā darbojās Baltijas guberņu agrārās reformas komitejā ( Остзейский комитет ) . 1861. gadā viņu paaugstināja par infantērijas ģenerāli un iecēla par Rīgas ģenerālgubernatoru un Baltijas kara apgabala priekšnieku , gadā par Krievijas impērijas Valsts padomes locekli . gadā pēc paša vēlēšanās atbrīvots no ģenerālgubernatora amata . Miris gada februārī Pēterburgā . Atsauces Latvijas dižciltīgie Vilhelms Līvens , Vilhelms Ķekavas novadā dzimušie Vidzemes gubernatori