Indīgā atmatene
Indīgā atmatene (Agaricus xanthodermus, agrāk arī Agaricus xanthoderma) ir Latvijā ļoti reta atmateņu ģints sēne, kuras augļķermeņi ir indīgi.

Sēnes apraksts 

 Cepurīte: krāsa sniegbalta vai vidū pelēcīgi brūngana atkarībā no vietas saulainuma, iespiedumos dzeltējoša. Forma sākumā lodveida, vēlāk zvanveida vai trapecveida, tad izpletusies. Virsmiziņa sausa, gluda, ar ieliektu malu. Platums līdz 15 cm. Mīkstums balts vai balti brūngans, griezumu vietās ātri un koši dzeltē, ar fenola vai tintes smaržu un nepatīkamu garšu, kuras pastiprinās, mēģinot novārīt. Ja smarža nav labi nosakāma, tad īpaši stipra tā ir, pārgriežot  kātiņa apakšgalu. Sausākos planētas reģionos sastopama šīs sugas varietāte ar zvīņaini saplaisājušu cepurīti.
 Lapiņas: sākumā bālas vai sārtas, vēlāk šokolādes brūnas, ļoti šauras, brīvas, ciešas.
 Kātiņš: balts, apakšdaļas strupajā bumbuļveida paresninājumā dzelteni oranžs, griezumā oksidējoties krāsojas koši dzeltens, īpaši lejasdaļā, ar dobumu, ar nokarenu biezu, augšup uzbīdāmu gredzenu, kura apakšpuse parasti zvīņota. Garums līdz 15 cm, resnums 1—3 cm. 
 Sporas: gludas, plati elipsoīdas, gaiši purpurbrūnas, masā tumši brūnas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 5—7/3—4 µm.
 Cistīdas: 25—35/13—20 µm.

Augšanas apstākļi 

Humusa saprotrofe. Aug no jūlija līdz oktobrim zālē vai atsegtā augsnē krūmos, parkos, kapsētās, ceļmalās, pļavās, lapu koku mežos.

Barības vērtība 

Indīga, izraisa gremošanas traucējumus, vemšanu un galvassāpes. Vienlaikus tiek atzīmēti fakti, ka daļai cilvēku šādas reakcijas uz viņu nav, sākot no pirmā sugas aprakstītāja 1876. gadā L. G. Ženevjē (Leon Gaston Genevier), kurš norādīja to kā Nantes apkaimē ievācamu un ēdamu. Tomēr pašlaik domā, ka Ženevjē gadījumā visdrīzāk notikusi līdzīgu sugu sajaukšana, kas ar atmateņu sugām viegli gadās to līdzības dēļ. Dažu cilvēku paaugstinātā izturība pret toksīniem arī netiek uzskatīta par pietiekamu iemeslu sugu vispār neatzīt par indīgu, jo indīgā atmatene ir starp tām sēņu sugām, ar kurām pasaulē saindējas visbiežāk, un dažos rajonos, kā Austrālijas Viktorijas štatā, šai ziņā tā ir pirmajā vietā.

Līdzīgās sugas 

Visas citas atmatenes Latvijā ir labas ēdamās sēnes, tāpēc šī ir vienīgā atmateņu suga, kuru noteikti jāprot atšķirt no pārējām. Pamatatšķirības ir nepatīkamā slimnīcas smaka un spēcīgā dzeltēšana griezumā (kura vājinās ar vecumu). Vēl dzeltē arī tīruma atmatene, cildenā atmatene un dzeltējošā atmatene, bet tām šis process nav tik ātrs un spēcīgs un visām tām ir patīkama anīsa vai mandeļu smarža. Atmatenēm radnieciskās mušmires atšķiras no tām ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum 
 Sugu enciklopēdija
 Yellow Staining Agaricus 
 California Fungi—Agaricus xanthodermus
 Wild Food UK - Yellow Stainer
 WCH Clinical Toxinology Resources - Clinical Effects & Treatment
 Agaricus xanthodermus  - pečárka zápašná - myko.cz
 Шампиньон желтокожий 

Atmatenes
Indīgās sēnes
Lapiņu sēnes
Indīgā atmatene ( Agaricus xanthodermus , agrāk arī Agaricus xanthoderma ) ir Latvijā ļoti reta atmateņu ģints sēne , kuras augļķermeņi ir indīgi . Sēnes apraksts Cepurīte : krāsa sniegbalta vai vidū pelēcīgi brūngana atkarībā no vietas saulainuma , iespiedumos dzeltējoša . Forma sākumā lodveida , vēlāk zvanveida vai trapecveida , tad izpletusies . Virsmiziņa sausa , gluda , ar ieliektu malu . Platums līdzcm . Mīkstums balts vai balti brūngans , griezumu vietās ātri un koši dzeltē , ar fenola vai tintes smaržu un nepatīkamu garšu , kuras pastiprinās , mēģinot novārīt . Ja smarža nav labi nosakāma , tad īpaši stipra tā ir , pārgriežot kātiņa apakšgalu . Sausākos planētas reģionos sastopama šīs sugas varietāte ar zvīņaini saplaisājušu cepurīti . Lapiņas : sākumā bālas vai sārtas , vēlāk šokolādes brūnas , ļoti šauras , brīvas , ciešas . Kātiņš : balts , apakšdaļas strupajā bumbuļveida paresninājumā dzelteni oranžs , griezumā oksidējoties krāsojas koši dzeltens , īpaši lejasdaļā , ar dobumu , ar nokarenu biezu , augšup uzbīdāmu gredzenu , kura apakšpuse parasti zvīņota . Garums līdzcm , resnums3 cm . Sporas : gludas , plati elipsoīdas , gaiši purpurbrūnas , masā tumši brūnas , ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā , 7/3 — 4 µm . Cistīdas : 35 / 13 — 20 µm . Augšanas apstākļi Humusa saprotrofe . Aug no jūlija līdz oktobrim zālē vai atsegtā augsnē krūmos , parkos , kapsētās , ceļmalās , pļavās , lapu koku mežos . Barības vērtība Indīga , izraisa gremošanas traucējumus , vemšanu un galvassāpes . Vienlaikus tiek atzīmēti fakti , ka daļai cilvēku šādas reakcijas uz viņu nav , sākot no pirmā sugas aprakstītāja gadā L. G. Ženevjē ( Leon Gaston Genevier ) , kurš norādīja to kā Nantes apkaimē ievācamu un ēdamu . Tomēr pašlaik domā , ka Ženevjē gadījumā visdrīzāk notikusi līdzīgu sugu sajaukšana , kas ar atmateņu sugām viegli gadās to līdzības dēļ . Dažu cilvēku paaugstinātā izturība pret toksīniem arī netiek uzskatīta par pietiekamu iemeslu sugu vispār neatzīt par indīgu , jo indīgā atmatene ir starp tām sēņu sugām , ar kurām pasaulē saindējas visbiežāk , un dažos rajonos , kā Austrālijas Viktorijas štatā , šai ziņā tā ir pirmajā vietā . Līdzīgās sugas Visas citas atmatenes Latvijā ir labas ēdamās sēnes , tāpēc šī ir vienīgā atmateņu suga , kuru noteikti jāprot atšķirt no pārējām . Pamatatšķirības ir nepatīkamā slimnīcas smaka un spēcīgā dzeltēšana griezumā ( kura vājinās ar vecumu ) . Vēl dzeltē arī tīruma atmatene , cildenā atmatene un dzeltējošā atmatene , bet tām šis process nav tik ātrs un spēcīgs un visām tām ir patīkama anīsa vai mandeļu smarža . Atmatenēm radnieciskās mušmires atšķiras no tām ar savām vienmēr baltajām lapiņām . Atsauces Ārējās saites Index Fungorum Sugu enciklopēdija Yellow Staining Agaricus California Fungi —Agaricus xanthodermus Wild Food UK - Yellow Stainer WCH Clinical Toxinology Resources - Clinical Effects & Treatment Agaricus xanthodermus - pečárka zápašná - myko.cz Шампиньон желтокожий Atmatenes Indīgās sēnes Lapiņu sēnes