Krievijas—Ukrainas robeža
Krievijas—Ukrainas robeža ir 2295 km gara starpvalstu robeža, no kā 1974 km veido zemes robeža, bet 321 km — jūras robeža, kas atdala divu suverēnu valstu — Krievijas Federācijas un Ukrainas — teritorijas.

Vēsture 
Kā starpvalstu robežai tās pirmssākumi meklējami 1918. gadā pēc Krievijas Impērijas sabrukuma un Ukrainas Tautas Republikas nodibināšanas. Padomju Savienības laikā robeža formāli pastāvēja starp Ukrainas PSR un Krievijas PFSR, un mūsdienu aprises ieguva 1954. gadā līdz ar Krimas apgabala pievienošanu Ukrainas PSR. 

1991. gadā pēc PSRS sabrukuma un Ukrainas neatkarības pasludināšanas sākās sarunas par starpvalstu robežas demarkāciju, kas beidzās ar līgumu, kuru 2010. gada 17. maijā parakstīja abu valstu ārlietu ministri, un tas stājās spēkā 29. jūlijā. 

2014. gadā, kad Krievija okupēja Krimu un daļu no Donbasa, Ukraina pieprasīja atjaunot tās teritoriālo integritāti. Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā ekskalēja to plaša mēroga karā.   

Ukrainas robežas
Krievijas robežas
Krievijas—Ukrainas robeža irkm gara starpvalstu robeža , no kākm veido zemes robeža , betkm — jūras robeža , kas atdala divu suverēnu valstu — Krievijas Federācijas un Ukrainas — teritorijas . Vēsture Kā starpvalstu robežai tās pirmssākumi meklējami gadā pēc Krievijas Impērijas sabrukuma un Ukrainas Tautas Republikas nodibināšanas . Padomju Savienības laikā robeža formāli pastāvēja starp Ukrainas PSR un Krievijas PFSR , un mūsdienu aprises ieguva gadā līdz ar Krimas apgabala pievienošanu Ukrainas PSR. 1991. gadā pēc PSRS sabrukuma un Ukrainas neatkarības pasludināšanas sākās sarunas par starpvalstu robežas demarkāciju , kas beidzās ar līgumu , kuru gada maijā parakstīja abu valstu ārlietu ministri , un tas stājās spēkā jūlijā . 2014. gadā , kad Krievija okupēja Krimu un daļu no Donbasa , Ukraina pieprasīja atjaunot tās teritoriālo integritāti . Krievijas gada iebrukums Ukrainā ekskalēja to plaša mēroga karā . Ukrainas robežas Krievijas robežas