Mārka (naudas vienība)
Mārka jeb marka (, ) bija naudas vienības nosaukums Hanzas savienības pilsētās, vēlāk Vācijā un citās valstīs.

Vēsture 
Kopš 11. gadsimta Eiropā kā maksāšanas līdzekli sāka izmantot noteikta svara un raudzes sudraba stienīšus, ko dēvēja par sudraba mārkām (). Indriķa hronikas tekstā minēts, ka 50 sudraba mārkas līdzinājās 100 latviešu ozeringiem. 
 
1319. gadā Hanzas Savienībai piederošajā Štrālzundes pilsētā Rīgenes firsts Viclavs III atļāva kalt monētas, ko dēvēja par Zunda mārkām (Sundische Mark). Viena mārka bija pielīdzināta 16 sudraba šiliņiem (), bet viens šiliņš 12 feniņiem (). Savukārt Lībekas pilsēta sāka kalt savas mārkas (Marca Lubicensis, Lübsche Mark), 1378. gadā 1000 Zunda mārkas līdzinājās 660 Lībekas mārkām.

1502. gadā Hanzas Savienības vendu loka pilsētas (Lībeka, Hamburga, Vismāra, Līneburga, Rostoka, Štrālzunde, Anklama u. c.) vienojās par kopīgu monetāro sistēmu, kas pamatojās uz mārkām, šiliņiem un feniņiem. 1513. gadā tai pievienojās arī Norvēģija un 1529. gadā Dānija (). 
1515. gadā līdzīga monetārā sistēma tika izveidota arī Hanzas Savienības Livonijas loka pilsētās (Rīga, Tallina, Tērbata, Pērnava, Cēsis, Vīlande, Limbaži, Koknese, Valmiera, Ventspils, Kuldīga u.c.)

Rīgas mārka 

Mārkas tika kaltas arī Rīgā (). 1515. gadā tika pieņemti naudas kalšanas noteikumi Livonijā, līdz ar to tika uzsākta mārkas kā monētas kalšana, līdz tam mārka bija tikai metāla masas un naudas aprēķina vienība.
1516. gadā apgrozībā parādījās Rīgas arhibīskapa Jaspera Lindes un Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga kopkaltā mārka. Tās diametrs bija 33 milimetri, masa — 11,5 grami.

1516. gadā mārka tika pielīdzināta: 1 mārka = 4 vērdiņi = 36 šiliņi.

Lietošana dažādās valstīs 
 Vācijas impērija (1873-1914)
 Veimāras republika, okupētā Vācija (Reichsmark, 1924-1948)
 VDR (1948–1990)
 VFR (1948–2002)
 Somija (markka, 1860–2002)
 Igaunija (1918–1927)
 Polija (1917–1924)
 Latvija (atjaunotās Kurzemes un Zemgales hercogistes un Bermontiādes laikā, 1918–1919)

Skatīt arī 
 Mārka (masas mērvienība)
 Naudas vēsture

Atsauces 

Eiropas naudasvienības
Latvijas nauda
Mārka jeb marka ( , ) bija naudas vienības nosaukums Hanzas savienības pilsētās , vēlāk Vācijā un citās valstīs . Vēsture Kopš gadsimta Eiropā kā maksāšanas līdzekli sāka izmantot noteikta svara un raudzes sudraba stienīšus , ko dēvēja par sudraba mārkām ( ) . Indriķa hronikas tekstā minēts , kasudraba mārkas līdzinājāslatviešu ozeringiem . 1319. gadā Hanzas Savienībai piederošajā Štrālzundes pilsētā Rīgenes firsts Viclavs III atļāva kalt monētas , ko dēvēja par Zunda mārkām ( Sundische Mark ) . Viena mārka bija pielīdzinātasudraba šiliņiem ( ) , bet viens šiliņšfeniņiem ( ) . Savukārt Lībekas pilsēta sāka kalt savas mārkas ( Marca Lubicensis , Lübsche Mark ) , gadāZunda mārkas līdzinājās Lībekas mārkām . 1502. gadā Hanzas Savienības vendu loka pilsētas ( Lībeka , Hamburga , Vismāra , Līneburga , Rostoka , Štrālzunde , Anklama u . c. ) vienojās par kopīgu monetāro sistēmu , kas pamatojās uz mārkām , šiliņiem un feniņiem . gadā tai pievienojās arī Norvēģija un gadā Dānija ( ) . 1515. gadā līdzīga monetārā sistēma tika izveidota arī Hanzas Savienības Livonijas loka pilsētās ( Rīga , Tallina , Tērbata , Pērnava , Cēsis , Vīlande , Limbaži , Koknese , Valmiera , Ventspils , Kuldīga u.c. ) Rīgas mārka Mārkas tika kaltas arī Rīgā ( ) . gadā tika pieņemti naudas kalšanas noteikumi Livonijā , līdz ar to tika uzsākta mārkas kā monētas kalšana , līdz tam mārka bija tikai metāla masas un naudas aprēķina vienība . 1516. gadā apgrozībā parādījās Rīgas arhibīskapa Jaspera Lindes un Livonijas ordeņa mestra Valtera fon Pletenberga kopkaltā mārka . Tās diametrs bijamilimetri , masa — 5 grami . 1516. gadā mārka tika pielīdzināta : mārka =vērdiņi =šiliņi . Lietošana dažādās valstīs Vācijas impērija Veimāras republika , okupētā Vācija ( Reichsmark , VDR1990 ) VFR2002 ) Somija ( markka , 2002 ) Igaunija1927 ) Polija1924 ) Latvija ( atjaunotās Kurzemes un Zemgales hercogistes un Bermontiādes laikā , 1919 ) Skatīt arī Mārka ( masas mērvienība ) Naudas vēsture Atsauces Eiropas naudasvienības Latvijas nauda