Jaunskotijas pussala
Jaunskotijas pussala () ir pussala Kanādas dienvidaustrumos. Kopā ar Keipbretonas salu veido Jaunskotijas provinci. Pussalas lielākā apdzīvotā vieta ir provinces galvaspilsēta Helifeksa.

Vēsture 
Vēsturiski pussala bija mikmaku indiāņu apdzīvota teritorija. Kolonizācijas sākumposmā līdz 1713. gadam tā tika dēvēta par Akādijas pussalu un bija daļa no franču Akādijas kolonijas. Mūsdienās par Akādijas pussalu dēvē nelielu pussalu Ņūbransvikas ziemeļrietumos. Pēc Utrehtas līguma pussala nonāca Lielbritānijas kontrolē un to sāka dēvēt pēc Jaunskotijas kolonijas nosaukuma, bet tas joprojām nav oficiāls ģeogrāfisks nosaukums Kanādā.

Ģeogrāfija 
Pussala izvietojusies starp Atlantijas okeānu austrumos, Sentlorensas līci ziemeļos un Menas līci dienvidos. Fandi līcis rietumos pussalu atdala no kontinenta, bet ar Ņūbransvikas krastu to savieno 24 km platais Šiņeto šaurums. Nortamberlendas šaurums ziemeļos pussalu atdala no Prinča Edvarda Salas, bet Kanso šaurums ziemeļrietumos — no Keipbretonas salas. Krasta līnija stipri izrobota, daudz nelielu līču un mazu saliņu.

Pussalas reljefs ziemeļu daļā paugurains, augstākais punkts 365 m vjl atrodas Kobekida kalnos. Dienvidu daļā līdzenumi. Lielākā daļa salas teritorijas apaugusi ar jauktajiem mežiem. Derīgie izrakteņi ir akmeņogles, barīts, ģipšakmens.

Atsauces

Ārējās saites 

Kanādas pussalas
Jaunskotija
Jaunskotijas pussala ( ) ir pussala Kanādas dienvidaustrumos . Kopā ar Keipbretonas salu veido Jaunskotijas provinci . Pussalas lielākā apdzīvotā vieta ir provinces galvaspilsēta Helifeksa . Vēsture Vēsturiski pussala bija mikmaku indiāņu apdzīvota teritorija . Kolonizācijas sākumposmā līdz gadam tā tika dēvēta par Akādijas pussalu un bija daļa no franču Akādijas kolonijas . Mūsdienās par Akādijas pussalu dēvē nelielu pussalu Ņūbransvikas ziemeļrietumos . Pēc Utrehtas līguma pussala nonāca Lielbritānijas kontrolē un to sāka dēvēt pēc Jaunskotijas kolonijas nosaukuma , bet tas joprojām nav oficiāls ģeogrāfisks nosaukums Kanādā . Ģeogrāfija Pussala izvietojusies starp Atlantijas okeānu austrumos , Sentlorensas līci ziemeļos un Menas līci dienvidos . Fandi līcis rietumos pussalu atdala no kontinenta , bet ar Ņūbransvikas krastu to savienokm platais Šiņeto šaurums . Nortamberlendas šaurums ziemeļos pussalu atdala no Prinča Edvarda Salas , bet Kanso šaurums ziemeļrietumos — no Keipbretonas salas . Krasta līnija stipri izrobota , daudz nelielu līču un mazu saliņu . Pussalas reljefs ziemeļu daļā paugurains , augstākais punktsm vjl atrodas Kobekida kalnos . Dienvidu daļā līdzenumi . Lielākā daļa salas teritorijas apaugusi ar jauktajiem mežiem . Derīgie izrakteņi ir akmeņogles , barīts , ģipšakmens . Atsauces Ārējās saites Kanādas pussalas Jaunskotija