Kuldīgas novads
Kuldīgas novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienoti Kuldīgas novads, Alsungas novads un Skrundas novads. Novada centrs atrodas Kuldīgas pilsētā. Robežojas dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadā, ziemeļos ar Ventspils novadu, ziemeļaustrumos ar Talsu novadu, austrumos ar Tukuma novadu un dienvidaustrumos ar Saldus novadu.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Kuldīgas rajona teritoriju.

Teritoriālais iedalījums 
Kuldīgas novads sastāv no 20 teritoriālajām vienībām: Alsungas pagasts, Ēdoles pagasts, Gudenieku pagasts, Īvandes pagasts, Kabiles pagasts, Kuldīgas pilsēta, Kurmāles pagasts, Laidu pagasts, Nīkrāces pagasts, Padures pagasts, Pelču pagasts, Raņķu pagasts, Rendas pagasts, Rudbāržu pagasts, Rumbas pagasts, Skrundas pagasts, Skrundas pilsēta, Snēpeles pagasts, Turlavas pagasts un Vārmes pagasts.

Daba 

Kuldīgas novada ZR daļa atrodas Piejūras zemienē, vidusdaļa un rietumi pieder pie paugurainās Rietumkurzemes augstienes (100-120 m vjl, Vārdupes kalns 140 m), gar Ventas senleju (0,1-0,3 km plata, pie Kuldīgas sasniedz 15 m dziļumu) un ziemeļaustrumos 14-22 km platā Ventas-Usmas ieplaka, austrumos Austrumkurzemes augstiene (60-110 m vjl). Augsnes — velēnu vidēji podzolētās gleja, velēnu gleja un purvu. Meži ap pusi no teritorijas. Derīgie izrakteņi — māls (Padure, Imanta, Pakalni, Mučukalni), smilts (Skudras), arī grants, saldūdens kaļķieži (Vilgāle, Turlava), ģipšakmens. Kūdra (Ozolu, Tīrlauku, Umuļu purvi), nedaudz naftas (Adzes). Ziemeļdaļā sastopams dolomīts un karsta procesi.

Vidējā temperatūra: -3° C — -4,5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 600—700 mm gadā.

Upes 

 Ventas baseina: Venta, Abava, Koja, Ēda, Padure
 Baltijas jūras baseina: Rīva, Užava

Ūdenstilpes 

48 ezeri, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Vilgales ezers 2,4 km², Lielais un Mazais Nabes ezeri 1,4 km².

Vēsture 
Apdzīvotība Kuldīgas novada teritorijā zināma kopš 2. gadu tūkstoša p.m.ē. 9.-13. gadsimtā lielākā daļa teritorijas ietilpa Bandavas zemē. 13. gadsimtā līdz 1267. gadam teritoriju pilnībā iekaroja Livonijas ordenis. Daļa no tās tika iekļauta Kuldīgas komturejā, daļa — Kurzemes bīskapijā. No 1562. gada pēc Kurzemes hercogistes izveides kļuva par Kuldīgas virspilskunga tiesas centrālo daļu. 1596. gadā Turlavā tika nodibināta pirmā dzelzs apstrādes manufaktūra hercogistē. 17. gadsimta vidū hercogs Jēkabs izveidoja tam laikam plašu manufaktūru rūpniecību, kura tika izpostīta Otrajā Ziemeļu karā. Pēc hercogistes pievienošanas Krievijas Impērijai tika iekļauta Kurzemes guberņā.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites

Skatīt arī 

 
Latvijas novadi
Kuldīgas novads ir Latvijas gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā gada jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība , kurā tika apvienoti Kuldīgas novads , Alsungas novads un Skrundas novads . Novada centrs atrodas Kuldīgas pilsētā . Robežojas dienvidrietumos ar Dienvidkurzemes novadā , ziemeļos ar Ventspils novadu , ziemeļaustrumos ar Talsu novadu , austrumos ar Tukuma novadu un dienvidaustrumos ar Saldus novadu . Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Kuldīgas rajona teritoriju . Teritoriālais iedalījums Kuldīgas novads sastāv noteritoriālajām vienībām : Alsungas pagasts , Ēdoles pagasts , Gudenieku pagasts , Īvandes pagasts , Kabiles pagasts , Kuldīgas pilsēta , Kurmāles pagasts , Laidu pagasts , Nīkrāces pagasts , Padures pagasts , Pelču pagasts , Raņķu pagasts , Rendas pagasts , Rudbāržu pagasts , Rumbas pagasts , Skrundas pagasts , Skrundas pilsēta , Snēpeles pagasts , Turlavas pagasts un Vārmes pagasts . Daba Kuldīgas novada ZR daļa atrodas Piejūras zemienē , vidusdaļa un rietumi pieder pie paugurainās Rietumkurzemes augstienesm vjl , Vārdupes kalnsm ) , gar Ventas senleju1-0,3 km plata , pie Kuldīgas sasniedzm dziļumu ) un ziemeļaustrumoskm platā Ventas-Usmas ieplaka , austrumos Austrumkurzemes augstienem vjl ) . Augsnes — velēnu vidēji podzolētās gleja , velēnu gleja un purvu . Meži ap pusi no teritorijas . Derīgie izrakteņi — māls ( Padure , Imanta , Pakalni , Mučukalni ) , smilts ( Skudras ) , arī grants , saldūdens kaļķieži ( Vilgāle , Turlava ) , ģipšakmens . Kūdra ( Ozolu , Tīrlauku , Umuļu purvi ) , nedaudz naftas ( Adzes ) . Ziemeļdaļā sastopams dolomīts un karsta procesi . Vidējā temperatūra : C — 5 ° C janvārī , + ° C jūlijā . Nokrišņu daudzums 700 mm gadā . Upes Ventas baseina : Venta , Abava , Koja , Ēda , Padure Baltijas jūras baseina : Rīva , Užava Ūdenstilpes 48 ezeri , kas lielāki parha . Lielākie : Vilgales ezers4 km² , Lielais un Mazais Nabes ezeri4 km². Vēsture Apdzīvotība Kuldīgas novada teritorijā zināma kopš gadu tūkstoša p. m.ē.- 13. gadsimtā lielākā daļa teritorijas ietilpa Bandavas zemē . gadsimtā līdz gadam teritoriju pilnībā iekaroja Livonijas ordenis . Daļa no tās tika iekļauta Kuldīgas komturejā , daļa — Kurzemes bīskapijā . No gada pēc Kurzemes hercogistes izveides kļuva par Kuldīgas virspilskunga tiesas centrālo daļu . gadā Turlavā tika nodibināta pirmā dzelzs apstrādes manufaktūra hercogistē . gadsimta vidū hercogs Jēkabs izveidoja tam laikam plašu manufaktūru rūpniecību , kura tika izpostīta Otrajā Ziemeļu karā . Pēc hercogistes pievienošanas Krievijas Impērijai tika iekļauta Kurzemes guberņā . Iedzīvotāji Iedzīvotāju skaita izmaiņas Esošajās robežās Nacionālais sastāvs Pašvaldība Tautsaimniecība Izglītība Sports Kultūra Reliģija Ievērojami novadnieki Ievērojamas vietas Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Skatīt arī Latvijas novadi