Greiema Bella sala
Greiema Bella sala () ir Krievijas Federācijai piederoša neapdzīvota sala Franča Jozefa Zemē Ziemeļu Ledus okeānā, trešā lielākā arhipelāga sala. Ietilpst Arhangeļskas apgabala administratīvajā teritorijā «Franča Jozefa Zemes un Viktorijas salas salu teritorija», bet vietējās pašvaldības nozīmē pieder Primorskas rajonam. Nosaukta par godu izgudrotājam un zinātniekam Aleksandram Greiemam Bellam.

Ģeogrāfija 
Sala izvietojusies arhipelāga austrumos, austrumu salu grupā. Dienvidos to apskalo Barenca jūra, austrumos — Karas jūra. Morgana šaurums dienvidaustrumos to atdala no Vilčeka Zemes. Divas trešdaļas salas teritorijas klāj ledāji, augstākais punkts ir Vetrenija kupols ( vjl) salas dienvidos. Krasta līnija maz izrobota, no ledājiem jūrā noplūst vairāki glečeri. Salas ziemeļaustrumu daļā ir liela no ledus brīva Holmistijas pussala, to rietumos apskalo Matuseviča līcis.

Sala atrodas arktiskā tuksneša joslā. Augu valsts pārstāvēta galvenokārt ar sūnām un ķērpjiem. Sastopami leduslāči.

Vēsture 
Greiema Bella sala ir visnesenāk atklātā un izpētītā no lielajām Franča Jozefa Zemes salām. Agrīnajās kartēs (Pajera un Veiprehta, Lī Smita, Džeksona, Nansena) tā pat nav atzīmēta kā novērota. Salu 1899. gada pavasarī atklāja Valtera Vellmana ekspedīcijas vadītāja vietnieks Evelins Boldvins kamanu izpētes brauciena laikā. Lai arī Boldvins četrreiz šķērsoja salu dažādos maršrutos, Velmana ekspedīcijas kartē salas forma attēlota pārsteidzoši neprecīzi. Precīzāka salas izpēte un kartēšana notika tikai PSRS laikā.

Aukstā kara laikā salas ziemeļos pie Severnoje ezera atradās militārais lidlauks un pretgaisa aizsardzības karaspēka daļa; pamesti 1994. gadā. 2000. gados teritorija sakopta, šeit ierīkota nacionālā parka Russkaja Arktika lauka bāze.

Atsauces

Ārējās saites 

Franča Jozefa Zeme
Krievijas salas
Greiema Bella sala ( ) ir Krievijas Federācijai piederoša neapdzīvota sala Franča Jozefa Zemē Ziemeļu Ledus okeānā , trešā lielākā arhipelāga sala . Ietilpst Arhangeļskas apgabala administratīvajā teritorijā « Franča Jozefa Zemes un Viktorijas salas salu teritorija » , bet vietējās pašvaldības nozīmē pieder Primorskas rajonam . Nosaukta par godu izgudrotājam un zinātniekam Aleksandram Greiemam Bellam . Ģeogrāfija Sala izvietojusies arhipelāga austrumos , austrumu salu grupā . Dienvidos to apskalo Barenca jūra , austrumos — Karas jūra . Morgana šaurums dienvidaustrumos to atdala no Vilčeka Zemes . Divas trešdaļas salas teritorijas klāj ledāji , augstākais punkts ir Vetrenija kupols ( vjl ) salas dienvidos . Krasta līnija maz izrobota , no ledājiem jūrā noplūst vairāki glečeri . Salas ziemeļaustrumu daļā ir liela no ledus brīva Holmistijas pussala , to rietumos apskalo Matuseviča līcis . Sala atrodas arktiskā tuksneša joslā . Augu valsts pārstāvēta galvenokārt ar sūnām un ķērpjiem . Sastopami leduslāči . Vēsture Greiema Bella sala ir visnesenāk atklātā un izpētītā no lielajām Franča Jozefa Zemes salām . Agrīnajās kartēs ( Pajera un Veiprehta , Lī Smita , Džeksona , Nansena ) tā pat nav atzīmēta kā novērota . Salu gada pavasarī atklāja Valtera Vellmana ekspedīcijas vadītāja vietnieks Evelins Boldvins kamanu izpētes brauciena laikā . Lai arī Boldvins četrreiz šķērsoja salu dažādos maršrutos , Velmana ekspedīcijas kartē salas forma attēlota pārsteidzoši neprecīzi . Precīzāka salas izpēte un kartēšana notika tikai PSRS laikā . Aukstā kara laikā salas ziemeļos pie Severnoje ezera atradās militārais lidlauks un pretgaisa aizsardzības karaspēka daļa ; pamesti gadā . gados teritorija sakopta , šeit ierīkota nacionālā parka Russkaja Arktika lauka bāze . Atsauces Ārējās saites Franča Jozefa Zeme Krievijas salas