Ozerings
Ozeriņš jeb ozerings (, ) bija naudas un maksāšanas vienība Latvijas teritorijā 13. gadsimtā, par kuras izcelsmi un veidu izteikti atšķirīgi uzskati. Ticamākais no tiem ir pieņēmums, ka ozeriņš identificējams ar sudraba naudas stienīti, kura masa šajā laikā vidēji ir ap 100 g, kas labi saskan ar Indriķa hronikā minēto svaru attiecībā pret sudraba mārku, jo viena Rīgas sudraba mārka 14. gadsimta sākumā svēra 207,82 g.

Etimoloģija 
Vārds “ozeriņš” ir latviskots no 13. gadsimta pirmās puses Indriķa hronikas teksta latīņu valodā, kur tas daudzskaitļa datīvā rakstīts kā oseringos, dažos vēlākos dokumentos vācu valodā — oseringh, tomēr nav zināms, kā šo vārdu izrunājuši paši senās Latvijas iedzīvotāji. Pēc viena uzskata, jēdziens “ozeriņš” nozīmējis “zirga riņķis”, tas ir — sudraba riņķis (aproce) ar noteiktu svaru, kura vērtība ir viens zirgs.

Atsauces 

Latvijas nauda
Ozeriņš jeb ozerings ( , ) bija naudas un maksāšanas vienība Latvijas teritorijā gadsimtā , par kuras izcelsmi un veidu izteikti atšķirīgi uzskati . Ticamākais no tiem ir pieņēmums , ka ozeriņš identificējams ar sudraba naudas stienīti , kura masa šajā laikā vidēji ir apg , kas labi saskan ar Indriķa hronikā minēto svaru attiecībā pret sudraba mārku , jo viena Rīgas sudraba mārka gadsimta sākumā svēra82 g. Etimoloģija Vārds “ ozeriņš ” ir latviskots no gadsimta pirmās puses Indriķa hronikas teksta latīņu valodā , kur tas daudzskaitļa datīvā rakstīts kā oseringos , dažos vēlākos dokumentos vācu valodā — oseringh , tomēr nav zināms , kā šo vārdu izrunājuši paši senās Latvijas iedzīvotāji . Pēc viena uzskata , jēdziens “ ozeriņš ” nozīmējis “ zirga riņķis ” , tas ir — sudraba riņķis ( aproce ) ar noteiktu svaru , kura vērtība ir viens zirgs . Atsauces Latvijas nauda