Tripiņš
Trepaks (, ) ir ukraiņu dancis 2/4 taktsmērā, kas ar nosaukumu tripiņš () lokalizēts arī Latvijā. Ar ukraiņu tropaku vai tam līdzīgo hopaku, iespējams, saistīts arī Kurzemē zināmais dancis kazāks un Latgalē dejotā ruska, bet Somijā šis dancis pazīstams ar nosaukumu ripaska vai kyykkytanssi.

Vēsture 
19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā trepaks bija izplatīts visā Krievijas Impērijā un tika uzskatīts par krievu deju. Latvijā nav bijis ļoti izplatīts. Nav fiksēts, ka trepaku dejotu arī latviešu ciemos Sibīrijā. Kā 1990. gadā atzīmēja Lejasbulānas iedzīvotāji, viņi agrāk nedejoja krievu dejas. Tomēr Jurjānu Andrejs trepaka melodiju iekļāva savā Latvju tautas mūzikas materiālu 5. burtnīcā.

Norise 
Tripiņš ir puišu sacensību dancis, kurā puiši izrādās, ātrā tempā piesisdami kājas, pietupdamies, palēkdamies un visādi izaicinādami viens otru. Dejošana sākas lēnā tempā, bet dejas laikā kustību ātrums pieaug.

Karēlijā fiksēts variants, kad puiši vienu kadriļas daļu dejo tripiņu. Līdzīgi tas ir Aulejas Žeperā, kas sākas ar puišu sacensību, kurā piedalās četri puiši un turpinās kā četrpāru deja, kad puiši uzlūdz meitas.

Latvijā zināmā pāru deja tripiņpolka horeogrāfiskās norises un zīmējuma ziņā nav saistāma ar tripiņu. Par tripiņa saistību ar senāku latviešu tautas dejas slāni liecina horeogrāfiskā ziņā radniecīga darbība "spriņģošana":

Spring, spring jēriņi,

Spring kazulēniņi,

Es pate spriņģoju

Budeļvakarā.

Atsauces

Literatūra 
 Latvju tautas mūzikas materiāli. 5.grāmata autors Jurjāns, Andrejs, 1856-1922 — 1921 — National Library of Latvia, Latvia — Public Domain. https://www.europeana.eu/item/97/418828

Ārējās saites 
 Trepaks. Kokles spēles pamācība. Rīgas Interešu izglītības metodiskais centrs.

Deja
Trepaks ( , ) ir ukraiņu dancis4 taktsmērā , kas ar nosaukumu tripiņš ( ) lokalizēts arī Latvijā . Ar ukraiņu tropaku vai tam līdzīgo hopaku , iespējams , saistīts arī Kurzemē zināmais dancis kazāks un Latgalē dejotā ruska , bet Somijā šis dancis pazīstams ar nosaukumu ripaska vai kyykkytanssi . Vēsture 19. gadsimtā un gadsimta sākumā trepaks bija izplatīts visā Krievijas Impērijā un tika uzskatīts par krievu deju . Latvijā nav bijis ļoti izplatīts . Nav fiksēts , ka trepaku dejotu arī latviešu ciemos Sibīrijā . Kā gadā atzīmēja Lejasbulānas iedzīvotāji , viņi agrāk nedejoja krievu dejas . Tomēr Jurjānu Andrejs trepaka melodiju iekļāva savā Latvju tautas mūzikas materiālu burtnīcā . Norise Tripiņš ir puišu sacensību dancis , kurā puiši izrādās , ātrā tempā piesisdami kājas , pietupdamies , palēkdamies un visādi izaicinādami viens otru . Dejošana sākas lēnā tempā , bet dejas laikā kustību ātrums pieaug . Karēlijā fiksēts variants , kad puiši vienu kadriļas daļu dejo tripiņu . Līdzīgi tas ir Aulejas Žeperā , kas sākas ar puišu sacensību , kurā piedalās četri puiši un turpinās kā četrpāru deja , kad puiši uzlūdz meitas . Latvijā zināmā pāru deja tripiņpolka horeogrāfiskās norises un zīmējuma ziņā nav saistāma ar tripiņu . Par tripiņa saistību ar senāku latviešu tautas dejas slāni liecina horeogrāfiskā ziņā radniecīga darbība " spriņģošana " : Spring , spring jēriņi , Spring kazulēniņi , Es pate spriņģoju Budeļvakarā . Atsauces Literatūra Latvju tautas mūzikas materiāli . grāmata autors Jurjāns , Andrejs , —— National Library of Latvia , Latvia — Public Domain . https://www.europeana.eu/item/97/418828 Ārējās saites Trepaks . Kokles spēles pamācība . Rīgas Interešu izglītības metodiskais centrs . Deja