Pēdveida grīslis
Pēdveida grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā reti un nevienmērīgi sastopama Eirāzijā — Eiropā sastopama kontinenta centrālajā, dienvidu un ziemeļaustrumu daļā, tostarp Latvijā. Augs ir izplatīts mēreni sausos lapkoku un jauktos mežos.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Pēdveida grīslis ir daudzgadīgs, 20-50 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis.

Augs veido paskraju, nelielu ceru, un tam raksturīgi spēcīgi, ložņājoši sakneņi. Stublājs ir stāvs, raupjš un aplapots pie pamata. Lapas ir zaļas, 0,2-0,3 cm šauras, daudz īsākas nekā stublājs. Lapu makstis ir brūnas. Ziedkopā stublāja galotnē ir 1 vīrišķo ziedu vārpiņa, zem tās ir 2—4 diezgan attālu novietotas, skrajas sievišķo ziedu vārpiņas. Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ar garu, stobrveidīgu, zaļu maksti un īsu lapas plātni, īsāka nekā vārpiņa. Sievišķās vārpiņas ir ar 5-10 ziediem, ar 3—6 cm garu kātiņu, tās ir stāvas vai nokarenas. Augļa pūslītis ir zaļganbrūns, īsi apmatots, tam ir redzams dzīslojums, un pūslītis ir strauji sašaurināts īsā, līkā, divzobainā knābītī. Pūslīša segplēksne ir brūna, otrādi olveidīga, ar zaļu joslu vidū, plēvjainu apmali un smailu galu, aptuveni pūslīša garumā vai īsāka. Zied aprīļa beigās un maijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Pēdveida grīslis ( ) ir grīšļu dzimtas suga . Savvaļā tā reti un nevienmērīgi sastopama Eirāzijā — Eiropā sastopama kontinenta centrālajā , dienvidu un ziemeļaustrumu daļā , tostarp Latvijā . Augs ir izplatīts mēreni sausos lapkoku un jauktos mežos . Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā kategorijā . Apraksts Pēdveida grīslis ir daudzgadīgs , cm garš lakstaugs , kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai , jo tā sievišķajiem ziediem irdrīksnas un augļa pūslītim ir ļoti īss knābītis . Augs veido paskraju , nelielu ceru , un tam raksturīgi spēcīgi , ložņājoši sakneņi . Stublājs ir stāvs , raupjš un aplapots pie pamata . Lapas ir zaļas , 2-0,3 cm šauras , daudz īsākas nekā stublājs . Lapu makstis ir brūnas . Ziedkopā stublāja galotnē irvīrišķo ziedu vārpiņa , zem tās ir4 diezgan attālu novietotas , skrajas sievišķo ziedu vārpiņas . Apakšējās sievišķās vārpiņas seglapa ar garu , stobrveidīgu , zaļu maksti un īsu lapas plātni , īsāka nekā vārpiņa . Sievišķās vārpiņas ir arziediem , ar6 cm garu kātiņu , tās ir stāvas vai nokarenas . Augļa pūslītis ir zaļganbrūns , īsi apmatots , tam ir redzams dzīslojums , un pūslītis ir strauji sašaurināts īsā , līkā , divzobainā knābītī . Pūslīša segplēksne ir brūna , otrādi olveidīga , ar zaļu joslu vidū , plēvjainu apmali un smailu galu , aptuveni pūslīša garumā vai īsāka . Zied aprīļa beigās un maijā . Atsauces Grīšļi Latvijas flora Latvijas Sarkanā grāmata