Chrysolina cerealis
Chrysolina cerealis ir lapgraužu dzimtas suga, kurā aprakstītas 6 pasugas. Plaši izplatīta Palearktikas apgabalā; ir sastopama arī Latvijā. Ārēji ir līdzīga Chrysolina americana sugai. Lielbritānijā šī ir oficiāli aizsargājamā suga, kas ir statusā "sugas, kurām draud iznīkšana". Pieaugušas vaboles (imago) ir sastopamas no vēlīna pavasara līdz rudens sākumam. Kāpuri un imago barojas ar lūpziežu, kurvjziežu un graudzāļu dzimšu augiem, kāpuri izvēlas baroties ar jauniem mārsila ziediem.

Izplatība 
Šī suga ir izplatīta no Britu salām un Centrāleiropas uz austrumiem caur Dienvidaustrumeiropu, Kaukāzu, Kazahstānu un Mongoliju līdz Usūrijai. Nominālā pasuga (C. cerealis cerealis) ir izplatīta Centrāleiropā un Rietumeiropā, C. cerealis cyaneoaurata pasuga ir sastopama Sibīrijā un Mongolijā, C. cerealis megerlei — Centrāleiropā un Dienvidaustrumeiropā, C. cerealis mixta — Alpos un Pirenejos, C. cerealis rufolineata — Ziemeļkaukāzā, Ukrainā, Krimā un Krievijas Eiropas daļā.

Apraksts 
Imago ķermeņa garums ir 5,5—7 mm; ķermenis ir spoži nokrāsots dažādās krāsās: sarkanā, zeltītā, zaļā un zilā. Ķermeņa apakšdaļa ir tumši zila, augšdaļa ir sarkanīga. Klipeuss, galvvidus, trīs gareniskas līnijas, šuve un sānu mala uz pronotuma un trīs gareniskas līnijas uz katra segspārna ir violetas. Var būt cita krāsu kombinācija: ķermeņa lejasdaļa ir violeta, augšdaļa ir netīra vara krāsā ar zaļām vai zilām līnijām, kas neiet līdz ķermeņa galam un izzūd. Vēl var būt īpatņi ar violetu ar purpura nokrāsas lejasdaļu un ar melni zilām un zaļām līnijām. Ziemeļu īpatņiem ķermeņa augšdaļa ir ar vāji redzamām melnām līnijām vai bez tām. Vēl ir īpatņi, kuriem ķermeņa augšdaļa ir pilnīgi melna.

Attīstība 
Šīs vaboles imago sastopami no aprīļa līdz septembrim. Mātītes dēj olas jūnijā uz asiem graudaugu lapu galiem. Kāpuri ir sastopami no septembra līdz oktobrim. Parasti ziemo kāpuri, bet var ziemot arī jaunās vaboles.

Ekoloģija 
Chrysolina cerealis dzīvo mežos, mežainā apvidū, pļavās un nezālēm aizaugušās vietās, taču daži īpatņi ir sastopami arī kalnu pļavās augstumā līdz 600 metriem virs jūras līmeņa. Galvenokārt barojas ar vilnaino mārsilu un mazo mārsilu, sekundāri barības augi ir mētras, vībotnes, kalnu pupumētra, parastā smaržmētra. Kalnainās areāla vietās imago un kāpurus dienas vidū var atrast uz vai zem augiem, kas aug no klinšu plaisām.

Atsauces

Ārējās saites 
 Chrysolina cerealis (L., 1767). GBIF.org
 Chrysolina cerealis (Linnaeus, 1767). Wydział Nauk Biologicznych

Lapgraužu dzimta
Chrysolina cerealis ir lapgraužu dzimtas suga , kurā aprakstītaspasugas . Plaši izplatīta Palearktikas apgabalā ; ir sastopama arī Latvijā . Ārēji ir līdzīga Chrysolina americana sugai . Lielbritānijā šī ir oficiāli aizsargājamā suga , kas ir statusā " sugas , kurām draud iznīkšana " . Pieaugušas vaboles ( imago ) ir sastopamas no vēlīna pavasara līdz rudens sākumam . Kāpuri un imago barojas ar lūpziežu , kurvjziežu un graudzāļu dzimšu augiem , kāpuri izvēlas baroties ar jauniem mārsila ziediem . Izplatība Šī suga ir izplatīta no Britu salām un Centrāleiropas uz austrumiem caur Dienvidaustrumeiropu , Kaukāzu , Kazahstānu un Mongoliju līdz Usūrijai . Nominālā pasuga ( C. cerealis cerealis ) ir izplatīta Centrāleiropā un Rietumeiropā , C. cerealis cyaneoaurata pasuga ir sastopama Sibīrijā un Mongolijā , C. cerealis megerlei — Centrāleiropā un Dienvidaustrumeiropā , C. cerealis mixta — Alpos un Pirenejos , C. cerealis rufolineata — Ziemeļkaukāzā , Ukrainā , Krimā un Krievijas Eiropas daļā . Apraksts Imago ķermeņa garums ir5 — 7 mm ; ķermenis ir spoži nokrāsots dažādās krāsās : sarkanā , zeltītā , zaļā un zilā . Ķermeņa apakšdaļa ir tumši zila , augšdaļa ir sarkanīga . Klipeuss , galvvidus , trīs gareniskas līnijas , šuve un sānu mala uz pronotuma un trīs gareniskas līnijas uz katra segspārna ir violetas . Var būt cita krāsu kombinācija : ķermeņa lejasdaļa ir violeta , augšdaļa ir netīra vara krāsā ar zaļām vai zilām līnijām , kas neiet līdz ķermeņa galam un izzūd . Vēl var būt īpatņi ar violetu ar purpura nokrāsas lejasdaļu un ar melni zilām un zaļām līnijām . Ziemeļu īpatņiem ķermeņa augšdaļa ir ar vāji redzamām melnām līnijām vai bez tām . Vēl ir īpatņi , kuriem ķermeņa augšdaļa ir pilnīgi melna . Attīstība Šīs vaboles imago sastopami no aprīļa līdz septembrim . Mātītes dēj olas jūnijā uz asiem graudaugu lapu galiem . Kāpuri ir sastopami no septembra līdz oktobrim . Parasti ziemo kāpuri , bet var ziemot arī jaunās vaboles . Ekoloģija Chrysolina cerealis dzīvo mežos , mežainā apvidū , pļavās un nezālēm aizaugušās vietās , taču daži īpatņi ir sastopami arī kalnu pļavās augstumā līdzmetriem virs jūras līmeņa . Galvenokārt barojas ar vilnaino mārsilu un mazo mārsilu , sekundāri barības augi ir mētras , vībotnes , kalnu pupumētra , parastā smaržmētra . Kalnainās areāla vietās imago un kāpurus dienas vidū var atrast uz vai zem augiem , kas aug no klinšu plaisām . Atsauces Ārējās saites Chrysolina cerealis ( L. , GBIF.org Chrysolina cerealis ( Linnaeus , Wydział Nauk Biologicznych Lapgraužu dzimta