Japānas kapitulācijas akts
Japānas kapitulācijas akts () ir akts, kas iezīmēja Otrā pasaules kara, tajā skaitā arī Klusā okeāna kara un Padomju—japāņu kara, beigas. Aktu parakstīja pārstāvji no Japānas Impērijas, Amerikas Savienotajām Valstīm, Ķīnas Republikas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes, Padomju Savienības, Austrālijas Savienības, Kanādas, Francijas Pagaidu valdības, Nīderlandes Karalistes un Jaunzēlandes.

 antijapānas koalīcijas padome: Ķīna, Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste izvirzīja nosacījumus Japānas kapitulācijai dokumentā "Potsdamas deklarācija". Japānas atteikšanās gadījumā, tai draudēja "ātra un pilnīga iznīcināšana".

 Japāna oficiāli atteicās no ultimāta nosacījumiem.  saskaņā ar draudiem, kas bija izteikti "Potsdamas deklarācijā", ASV uzspridzināja atombumbu virs Hirosimas. Pēc divām dienām PSRS pieteica karu Japānai un jau nākamajā dienā uzsāka karadarbību. Tajā pašā dienā, 9. augustā, ASV uzspridzināja otru atombumbu virs Nagasaki.

 Japāna oficiāli paziņoja par gatavību apstiprināt "Potsdamas deklarācijas" nosacījumus un kapitulēt, ar atrunu par imperatora valdības saglabāšanu valstī. 11. augustā ASV noraidīja Japānas labojumu, uzstājot uz Potsdamas konferences formulējumu. Tā rezultātā, 14. augustā, Japāna oficiāli pieņēma kapitulācijas nosacījumus (ar atrunu par imperatora personisko neaizskaramību) un paziņoja par to sabiedrotajiem. Tomēr kara darbība un japāņu karaspēka pretošanās turpinājās līdz pat kapitulācijas akta parakstīšanai. Mandžūrijā japāņi sāka padoties padomju karaspēkam 19. augustā pēc to pilnīgas aplenkšanas. Faktiski ASV Japānu sāka okupēt 28. augustā.

Formālā kapitulācija tika parakstīta , pulksten 9:02 pēc Tokijas laika, uz ASV Jūras kara flotes līnijkuģa Missouri Tokijas līcī. Kapitulācijas parakstīšana ilga 23 minūtes un tika pārraidīta visā pasaulē. Pirmais aktu parakstīja Japānas ārlietu ministrs Sigemicu Mamoru un ģenerālštāba vadītājs Umedzu Josidziro. Pēc tam dokumentu parakstīja Apvienoto Nāciju Organizācijas sabiedroto armiju virspavēlnieks, ASV Armijas ģenerālis Daglass Makarturs, kam sekoja arī pārējo valstu pārstāvji.

 dokuments tika aizvests uz Balto namu, kur tas tika prezentēts ASV prezidentam Harijam Trumenam. Dokumenti tika izstādīti apskatei Nacionālajā arhīvā.

Personas, kas parakstīja aktu 
  — ārlietu ministrs Sigemicu Mamoru
  — ģenerālštāba vadītājs Umedzu Josidziro
  — sabiedroto armiju virspavēlnieks, ASV Armijas ģenerālis Daglass Makarturs
  — flotes admirālis Česters Nimics
  — pirmās klases ģenerālis Sjui Junčans
  — admirālis Brūss Frēzers
  — ģenerālleitnants Kuzma Derevanko
  — ģenerālis Tomass Blemi
  — pulkvedis Lorenss Kosgreivs
  — ģenerālis Žans Filips Leklerks
  — admirālleitnants Konrāds Helfrihs
  — aviācijas vicemaršals Leonards Izits

Atsauces 

Otrais pasaules karš
Japāna
Japānas kapitulācijas akts ( ) ir akts , kas iezīmēja Otrā pasaules kara , tajā skaitā arī Klusā okeāna kara un Padomju — japāņu kara , beigas . Aktu parakstīja pārstāvji no Japānas Impērijas , Amerikas Savienotajām Valstīm , Ķīnas Republikas , Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes , Padomju Savienības , Austrālijas Savienības , Kanādas , Francijas Pagaidu valdības , Nīderlandes Karalistes un Jaunzēlandes . antijapānas koalīcijas padome : Ķīna , Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste izvirzīja nosacījumus Japānas kapitulācijai dokumentā " Potsdamas deklarācija " . Japānas atteikšanās gadījumā , tai draudēja " ātra un pilnīga iznīcināšana " . Japāna oficiāli atteicās no ultimāta nosacījumiem . saskaņā ar draudiem , kas bija izteikti " Potsdamas deklarācijā " , ASV uzspridzināja atombumbu virs Hirosimas . Pēc divām dienām PSRS pieteica karu Japānai un jau nākamajā dienā uzsāka karadarbību . Tajā pašā dienā , augustā , ASV uzspridzināja otru atombumbu virs Nagasaki . Japāna oficiāli paziņoja par gatavību apstiprināt " Potsdamas deklarācijas " nosacījumus un kapitulēt , ar atrunu par imperatora valdības saglabāšanu valstī . augustā ASV noraidīja Japānas labojumu , uzstājot uz Potsdamas konferences formulējumu . Tā rezultātā , augustā , Japāna oficiāli pieņēma kapitulācijas nosacījumus ( ar atrunu par imperatora personisko neaizskaramību ) un paziņoja par to sabiedrotajiem . Tomēr kara darbība un japāņu karaspēka pretošanās turpinājās līdz pat kapitulācijas akta parakstīšanai . Mandžūrijā japāņi sāka padoties padomju karaspēkam augustā pēc to pilnīgas aplenkšanas . Faktiski ASV Japānu sāka okupēt augustā . Formālā kapitulācija tika parakstīta , pulksten02 pēc Tokijas laika , uz ASV Jūras kara flotes līnijkuģa Missouri Tokijas līcī . Kapitulācijas parakstīšana ilgaminūtes un tika pārraidīta visā pasaulē . Pirmais aktu parakstīja Japānas ārlietu ministrs Sigemicu Mamoru un ģenerālštāba vadītājs Umedzu Josidziro . Pēc tam dokumentu parakstīja Apvienoto Nāciju Organizācijas sabiedroto armiju virspavēlnieks , ASV Armijas ģenerālis Daglass Makarturs , kam sekoja arī pārējo valstu pārstāvji . dokuments tika aizvests uz Balto namu , kur tas tika prezentēts ASV prezidentam Harijam Trumenam . Dokumenti tika izstādīti apskatei Nacionālajā arhīvā . Personas , kas parakstīja aktu — ārlietu ministrs Sigemicu Mamoru — ģenerālštāba vadītājs Umedzu Josidziro — sabiedroto armiju virspavēlnieks , ASV Armijas ģenerālis Daglass Makarturs — flotes admirālis Česters Nimics — pirmās klases ģenerālis Sjui Junčans — admirālis Brūss Frēzers — ģenerālleitnants Kuzma Derevanko — ģenerālis Tomass Blemi — pulkvedis Lorenss Kosgreivs — ģenerālis Žans Filips Leklerks — admirālleitnants Konrāds Helfrihs — aviācijas vicemaršals Leonards Izits Atsauces Otrais pasaules karš Japāna