Krievu—zviedru karš (1788—1790)
Krievu—zviedru karš (1788—1790) (; ) bija viens no krievu—zviedru kariem, kas notika līdztekus Krievu—austriešu—turku karam (1787—1792) un Dāņu—zviedru karam (1788).

Norise 
Jau 1773. gadā Krievija bija noslēgusi militāru savienību ar Dāniju. Zviedrijas karalis Gustavs III noslēdza savienību ar Osmaņu impērijas sultānu un 1788. gada 21. jūnijā (2. jūlijā) bez Riksdāga piekrišanas mēģināja Krievijas Impērijai atkarot Savonlinnas cietoksni Karēlijā. Krievijas vēstnieks Kopenhāgenā pieprasīja Dānijai uzbrukt Zviedrijai. Krievijas ķeizariene Katrīna II nosūtīja uz Karēliju ģenerāli Oto Heinrihu Īgelštrēmu.

Pēc vairākām jūras kaujām karš beidzās ar Verelas () miera līguma parakstīšanu 1790. gada 3. (14.) augustā par pirmskara robežu saglabāšanu.

18. gadsimta kari
Krievijas vēsture
Kari ar Zviedriju
Kari ar Krieviju
Krievu —zviedru karš1790 ) ( ; ) bija viens no krievu —zviedru kariem , kas notika līdztekus Krievu — austriešu —turku karam1792 ) un Dāņu — zviedru karam Norise Jau gadā Krievija bija noslēgusi militāru savienību ar Dāniju . Zviedrijas karalis Gustavs III noslēdza savienību ar Osmaņu impērijas sultānu un gada jūnijā jūlijā ) bez Riksdāga piekrišanas mēģināja Krievijas Impērijai atkarot Savonlinnas cietoksni Karēlijā . Krievijas vēstnieks Kopenhāgenā pieprasīja Dānijai uzbrukt Zviedrijai . Krievijas ķeizariene Katrīna II nosūtīja uz Karēliju ģenerāli Oto Heinrihu Īgelštrēmu . Pēc vairākām jūras kaujām karš beidzās ar Verelas ( ) miera līguma parakstīšanu gada ) augustā par pirmskara robežu saglabāšanu . 18. gadsimta kari Krievijas vēsture Kari ar Zviedriju Kari ar Krieviju