Oskara II Zeme
Oskara II Zeme () ir dabas apgabals Špicbergenas rietumu daļā, Svalbārā. Tās dienvidu krastu apskalo Īsfjords un tā atzars Nūrfjords, rietumu — Forlannsunnets, bet ziemeļu — Kongsfjords. Ziemeļos Oskara II Zeme robežojas ar Hokona VII Zemi, bet austrumos — ar Džeimsa I Zemi. Nosaukta par godu Zviedrija un Norvēģijas karalim Oskaram II. 

Krasta līnija stipri izrobota ar līčiem un fjordiem, no kuriem ievērojamākais ir 24 km garais Sentdžonsa fjords. Piekrastē vairākas nelielas salas. Reljefs kalnains, augstākais kalns ir Hofgorda kalns (1125 m vjl). Iekšzemē daudz ledāju, no kuriem garākie ir Sveabrēns (30 km) un Kongsvegens (25 km) uz robežas ar Džeimsa I Zemi. Zemes dienvidaustrumu daļu aizņem Ziemeļu Īsfjorda nacionālais parks.

Oskara II Zemes ziemeļrietumos Bregera pussalā Kongsfjorda krastā atrodas bijušais ogļraču ciemats, tagad Arktikas zinātnes centrs Nīolesunna. Zemes rietumos Kafieiras līdzenumā atrodas Polijas vasaras polārstacija Hahuta. Rietumu un dienvidu piekrastē bijušas vairākas vēsturiskas vaļu mednieku apmetnes.

Atsauces 

Špicbergena
Oskara II Zeme ( ) ir dabas apgabals Špicbergenas rietumu daļā , Svalbārā . Tās dienvidu krastu apskalo Īsfjords un tā atzars Nūrfjords , rietumu — Forlannsunnets , bet ziemeļu — Kongsfjords . Ziemeļos Oskara II Zeme robežojas ar Hokona VII Zemi , bet austrumos — ar Džeimsa I Zemi . Nosaukta par godu Zviedrija un Norvēģijas karalim Oskaram II. Krasta līnija stipri izrobota ar līčiem un fjordiem , no kuriem ievērojamākais irkm garais Sentdžonsa fjords . Piekrastē vairākas nelielas salas . Reljefs kalnains , augstākais kalns ir Hofgorda kalnsm vjl ) . Iekšzemē daudz ledāju , no kuriem garākie ir Sveabrēnskm ) un Kongsvegenskm ) uz robežas ar Džeimsa I Zemi . Zemes dienvidaustrumu daļu aizņem Ziemeļu Īsfjorda nacionālais parks . Oskara II Zemes ziemeļrietumos Bregera pussalā Kongsfjorda krastā atrodas bijušais ogļraču ciemats , tagad Arktikas zinātnes centrs Nīolesunna . Zemes rietumos Kafieiras līdzenumā atrodas Polijas vasaras polārstacija Hahuta . Rietumu un dienvidu piekrastē bijušas vairākas vēsturiskas vaļu mednieku apmetnes . Atsauces Špicbergena