1610. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1610. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu—zviedru kara pirmā kampaņa.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

Notikumi Latvijā

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Jaunais Lašu īpašnieks Fītinghofs pārcēla Lašu baznīcu no Pabēržu miesta uz Lašu muižu.
 Kuldīgas Sv. Katrīnas draudzē mācītāju Henrihu Arendu nomainīja Filips Arnoldi.
 Tīrot Rīdzenes upes gultni tika atrastas 1297. gadā karā nopostītā tilta paliekas.
 Atjaunoja Lielās ģildes namu.
 Šlokenbekas pils kļuva par Šenkingu dzimtas īpašumu.
 Ventspilī uzcelta jauna baznīca.
 Oto Šenkings atgriezās Livonijā.

Novembris 
 7. novembris — Kuldīgas Sv. Katrīnas baznīcā tika kristīts nākamais Kurzemes un Zemgales hercogs Jēkabs.

Kultūra

Zinātne 
 Tika pabeigta Vīlandes katoļu prāvesta Dionīsija Fabrīcija Livonijas vēsture (Livonicae Historiae compendiosa series, in quatuor digesta partes ab anno 1158 usque ad annum 1610), kur pirmo reizi visas latviešu apdzīvotās teritorijas apzīmētas par Latviju, t.i. ar „Lothavia” nosaukumu. Viņa rakstos Latvija daloties: in Libiam, Lothaviam veram, Curlandiam, Semigaliam (Lībā, īstā Latvijā, Kursā un Zemgalē).

Dzimuši 
 22. marts — Jēkabs Ketlers, tiek uzskatīts par ievērojamāko Kurzemes un Zemgales hercogu (miris 1682.)

Miruši 
 marts — Dāvids Hilhens, humānists, jurists un Romiešu tiesību zinātājs, Rīgas pilsētas sindiks, Polijas ķēniņa sekretārs un Vidzemes zemes tiesas notārs. Vidzemes zemes tiesību un likumu kodeksa (Liefländische Landtrechte und Constitutiones) autors, viens no Rīgas bibliotēkas (Bibliotheca Rigensis) dibinātājiem (dzimis 1561.)
 4. decembris — Prūsijas Sofija, Prūsijas hercogistes princese un Kurzemes hercogiene. Hercoga Jēkaba māte (dzimusi 1582.)

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei . Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu — zviedru kara pirmā kampaņa . Valdnieki Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers , bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers . Notikumi Latvijā Nezināms laiks vai visa gada laikā Jaunais Lašu īpašnieks Fītinghofs pārcēla Lašu baznīcu no Pabēržu miesta uz Lašu muižu . Kuldīgas Sv. Katrīnas draudzē mācītāju Henrihu Arendu nomainīja Filips Arnoldi . Tīrot Rīdzenes upes gultni tika atrastas gadā karā nopostītā tilta paliekas . Atjaunoja Lielās ģildes namu . Šlokenbekas pils kļuva par Šenkingu dzimtas īpašumu . Ventspilī uzcelta jauna baznīca . Oto Šenkings atgriezās Livonijā . Novembris novembris — Kuldīgas Sv. Katrīnas baznīcā tika kristīts nākamais Kurzemes un Zemgales hercogs Jēkabs . Kultūra Zinātne Tika pabeigta Vīlandes katoļu prāvesta Dionīsija Fabrīcija Livonijas vēsture ( Livonicae Historiae compendiosa series , in quatuor digesta partes ab annousque ad annum kur pirmo reizi visas latviešu apdzīvotās teritorijas apzīmētas par Latviju , t.i . ar „ Lothavia ” nosaukumu . Viņa rakstos Latvija daloties : in Libiam , Lothaviam veram , Curlandiam , Semigaliam ( Lībā , īstā Latvijā , Kursā un Zemgalē ) . Dzimuši marts — Jēkabs Ketlers , tiek uzskatīts par ievērojamāko Kurzemes un Zemgales hercogu ( miris ) Miruši marts — Dāvids Hilhens , humānists , jurists un Romiešu tiesību zinātājs , Rīgas pilsētas sindiks , Polijas ķēniņa sekretārs un Vidzemes zemes tiesas notārs . Vidzemes zemes tiesību un likumu kodeksa ( Liefländische Landtrechte und Constitutiones ) autors , viens no Rīgas bibliotēkas ( Bibliotheca Rigensis ) dibinātājiem ( dzimis ) decembris — Prūsijas Sofija , Prūsijas hercogistes princese un Kurzemes hercogiene . Hercoga Jēkaba māte ( dzimusi ) Latvija Notikumi Latvijā pēc gada