Talsu viduslaiku pils
Talsu viduslaiku pils (, ) bija Livonijas ordeņa mūra pils Talsos, kas līdz 1447. gadam bija Kandavas fogtejas palīgpils, vēlāk draudzes novada centrs. Nopostīta 17. gadsimtā, līdz mūsdienām nav saglabājušās pat pilsdrupas.

Vēsture 
14. gadsimta beigās Livonijas ordenis netālu no Talsu pilskalna senajā kuršu kulta vietā Dzirnavkalnā uzcēla mūra pili, bet dokumentos Talsu odeņa pils droši minēta tikai ar 1434. gadu. Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka ordeņa kuršu vasaļi turpināja lietot arī veco koka pili. Vilkumuižas ezerā atrasti ļoti daudzi bronzas un dzelzs priekšmeti, kā zobeni, kaujas cirvji, naži, iemaukti un rotaslietas, kas iegremdeti ezera apbedīšanas rituālu laikā.  
Līdz 1447. gadam Talsu ordeņa pils bija Kandavas fogtejas palīgpils, pēc tam Talsu draudzes novada pārvaldes centrs. Soģa tiesības bija Kuldīgas komturiem.
  
Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides Talsu pils atradās Kandavas virspilskunga iecirknī. Otrā Ziemeļu kara laikā pils 1659. gadā tika izpostīta un zaudēja savu militāro nozīmi. Pilsdrupu laukakmeņus izlietoja apkartējo māju un vējdzirnavu celtniecībai, kas darbojās no vismaz 1857. gada līdz pat 1922. gadam. Dzirnavkalnā atradās arī Heikingu villa.

Apraksts 
Talsu ordeņa pils atradās starp Talsu un Vilkumuižas ezeriem. Rietumu pusē tā bija grūti ieņemama stāvās nogāzes dēļ, bet ziemeļu pusē nogāze bija lēzenāka. Dienvidaustrumu pusē bija izrakts dziļš aizsarggrāvis, pa kuru mūsdienās iet Akas un Kalna ielas.
Pati pils bija celta no granīta laukakmeņiem, tās pamati veidoja 98x66 metrus lielu taisnstūri, sienu biezums ir pārsniedzis 2 metrus. Gar visu ārējā mūra iekšpusi bija uzcelti četri 10 metrus plati dzīvojamie korpusi. No mūra pils līdz mūsdienām saglabājušies vienīgi atsevišķi laukakmeņi.

Atsauces

Ārējās saites 
 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 

Livonijas ordeņa pilis
Pilis Latvijā
Viduslaiku pilis Latvijā
Talsi
Talsu viduslaiku pils ( , ) bija Livonijas ordeņa mūra pils Talsos , kas līdz gadam bija Kandavas fogtejas palīgpils , vēlāk draudzes novada centrs . Nopostīta gadsimtā , līdz mūsdienām nav saglabājušās pat pilsdrupas . Vēsture 14. gadsimta beigās Livonijas ordenis netālu no Talsu pilskalna senajā kuršu kulta vietā Dzirnavkalnā uzcēla mūra pili , bet dokumentos Talsu odeņa pils droši minēta tikai ar gadu . Arheoloģiskie izrakumi liecina , ka ordeņa kuršu vasaļi turpināja lietot arī veco koka pili . Vilkumuižas ezerā atrasti ļoti daudzi bronzas un dzelzs priekšmeti , kā zobeni , kaujas cirvji , naži , iemaukti un rotaslietas , kas iegremdeti ezera apbedīšanas rituālu laikā . Līdz gadam Talsu ordeņa pils bija Kandavas fogtejas palīgpils , pēc tam Talsu draudzes novada pārvaldes centrs . Soģa tiesības bija Kuldīgas komturiem . Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides Talsu pils atradās Kandavas virspilskunga iecirknī . Otrā Ziemeļu kara laikā pils gadā tika izpostīta un zaudēja savu militāro nozīmi . Pilsdrupu laukakmeņus izlietoja apkartējo māju un vējdzirnavu celtniecībai , kas darbojās no vismaz gada līdz pat gadam . Dzirnavkalnā atradās arī Heikingu villa . Apraksts Talsu ordeņa pils atradās starp Talsu un Vilkumuižas ezeriem . Rietumu pusē tā bija grūti ieņemama stāvās nogāzes dēļ , bet ziemeļu pusē nogāze bija lēzenāka . Dienvidaustrumu pusē bija izrakts dziļš aizsarggrāvis , pa kuru mūsdienās iet Akas un Kalna ielas . Pati pils bija celta no granīta laukakmeņiem , tās pamati veidoja66 metrus lielu taisnstūri , sienu biezums ir pārsniedzismetrus . Gar visu ārējā mūra iekšpusi bija uzcelti četrimetrus plati dzīvojamie korpusi . No mūra pils līdz mūsdienām saglabājušies vienīgi atsevišķi laukakmeņi . Atsauces Ārējās saites Armin Tuulse . Die Burgen in Estland und Lettland \ . Dorpater Estnischer Verlag , Livonijas ordeņa pilis Pilis Latvijā Viduslaiku pilis Latvijā Talsi