Augšgaujas pazeminājums
Augšgaujas pazeminājums ir dabas apgabals Vidzemes augstienes austrumos. Stiepjas ziemeļu—dienvidu virzienā 42 km garumā gar Gaujas, Tirzas un Palsas ielejām. Ziemeļos un ziemeļaustrumos robežojas ar Trapenes līdzenumu, dienvidaustrumos — ar Gulbenes paugurvalni. Rietumos pa Gaujas un Tirzas upju ielejām 35—40 km garumā ietiecas Vidzemes augstienē, atdalot Mežoles, Piebalgas un Vestienas pauguraines.

Ģeoloģija 
Augšgaujas pazeminājuma pamatā ir samērā līdzena, dienvidu virzienā slīpa subkvartāra virsa ar absolūto augstumu 100—110 m vjl. To veido galvenokārt augšdevona terigēnie ieži un karbonātieži. Pamatiežus klāj vidēji 70—80 m biezi kvartāra nogulumi, galvenokārt morēnu slāņkopas, ko bieži sedz līdz 10 m biezi fluvioglaciāli smilts un grants nogulumi.

Reljefs 
Pazeminājums izveidojies vairākos attīstības posmos, tādēļ tam izveidojās triju stāvu reljefa struktūra, kuru raksturīgās iezīmes ir kēmi, kēmu terases un ieplakas. 

Apakšējo stāvu veido Gaujas un Tirzas palienes tipa ielejas, kas līkumo starp pauguriem. Gaujai raksturīga abās pusēs izliekta paliene ar daudzām vecupēm. Purvainajos pazeminājumos, īpaši starp Jēčiem un Jaunpiebalgu, šaurā Gaujas gultne (5—8 m) atrodas kūdras slānī, kura biezums lielāks par upes dziļumu. Pārējā apakšējā stāva daļā sastopami sīki, 3—6 m augsti kēmu pauguri.

Pazeminājuma vidējo stāvu veido nelielu pauguru (galvenokārt kēmu) joslas un grupas. Augšējam stāvam gar pazeminājuma nogāzēm raksturīgi iegareni fluviokēmi vai atsevišķi morēnas pauguri.

Klimats 
Klimats sausāks nekā pārējos Vidzemes augstienes apvidos. Gada vidējā temperatūra 4,0—4,5 °C, janvāra — –7 °C, jūlija — 16,5 °C. Bezsala periods 120 dienas, nokrišņu daudzums — 550—620 mm gadā, rietumu un centrālajā daļā 650—700 mm.

Hidrogrāfija 
Augšgaujas pazeminājuma hidrogrāfiskā tīkla pamatā ir Gauja un tās augšteces lielākā pieteka Tirza. Gauja uzņem apkārtējo pauguraiņu un to ezeru ūdeņus. Lielākās Gaujas pietekas pazeminājuma posmā ir Dzērbe, Ubeja un Tulija, bet Tirzas lielākās pietekas ir Vilaune un Azanda. Pazeminājumā ezeri nelieli, galvenokārt Gaujas augštecē pie Taurenes, lielākie no tiem ir Stupēnu ezers (37,5 ha) un Taurenes ezers (31,6 ha).

Dabas aizsardzība 
Ziemeļos no Rankas atrodas 1976. gadā dibinātais Lielā purva dabas liegums.

Atsauces
Augšgaujas pazeminājums ir dabas apgabals Vidzemes augstienes austrumos . Stiepjas ziemeļu — dienvidu virzienākm garumā gar Gaujas , Tirzas un Palsas ielejām . Ziemeļos un ziemeļaustrumos robežojas ar Trapenes līdzenumu , dienvidaustrumos — ar Gulbenes paugurvalni . Rietumos pa Gaujas un Tirzas upju ielejām40 km garumā ietiecas Vidzemes augstienē , atdalot Mežoles , Piebalgas un Vestienas pauguraines . Ģeoloģija Augšgaujas pazeminājuma pamatā ir samērā līdzena , dienvidu virzienā slīpa subkvartāra virsa ar absolūto augstumu 110 m vjl . To veido galvenokārt augšdevona terigēnie ieži un karbonātieži . Pamatiežus klāj vidēji80 m biezi kvartāra nogulumi , galvenokārt morēnu slāņkopas , ko bieži sedz līdzm biezi fluvioglaciāli smilts un grants nogulumi . Reljefs Pazeminājums izveidojies vairākos attīstības posmos , tādēļ tam izveidojās triju stāvu reljefa struktūra , kuru raksturīgās iezīmes ir kēmi , kēmu terases un ieplakas . Apakšējo stāvu veido Gaujas un Tirzas palienes tipa ielejas , kas līkumo starp pauguriem . Gaujai raksturīga abās pusēs izliekta paliene ar daudzām vecupēm . Purvainajos pazeminājumos , īpaši starp Jēčiem un Jaunpiebalgu , šaurā Gaujas gultne8 m ) atrodas kūdras slānī , kura biezums lielāks par upes dziļumu . Pārējā apakšējā stāva daļā sastopami sīki,6 m augsti kēmu pauguri . Pazeminājuma vidējo stāvu veido nelielu pauguru ( galvenokārt kēmu ) joslas un grupas . Augšējam stāvam gar pazeminājuma nogāzēm raksturīgi iegareni fluviokēmi vai atsevišķi morēnas pauguri . Klimats Klimats sausāks nekā pārējos Vidzemes augstienes apvidos . Gada vidējā temperatūra0— 4,5 ° C , janvāra — – 7 ° C , jūlija — 5 ° C. Bezsala periodsdienas , nokrišņu daudzums — 620 mm gadā , rietumu un centrālajā daļā 700 mm . Hidrogrāfija Augšgaujas pazeminājuma hidrogrāfiskā tīkla pamatā ir Gauja un tās augšteces lielākā pieteka Tirza . Gauja uzņem apkārtējo pauguraiņu un to ezeru ūdeņus . Lielākās Gaujas pietekas pazeminājuma posmā ir Dzērbe , Ubeja un Tulija , bet Tirzas lielākās pietekas ir Vilaune un Azanda . Pazeminājumā ezeri nelieli , galvenokārt Gaujas augštecē pie Taurenes , lielākie no tiem ir Stupēnu ezers5 ha ) un Taurenes ezers6 ha ) . Dabas aizsardzība Ziemeļos no Rankas atrodas gadā dibinātais Lielā purva dabas liegums . Atsauces