Prinča Kārļa Zeme
Prinča Kārļa Zeme () ir Norvēģijai piederoša neapdzīvota sala Arktikā, sestā lielākā no Svalbāras arhipelāga salām.

Ģeogrāfija 
Prinča Kārļa Zeme ir 86 km gara un šaura, ziemeļu—dienvidu virzienā izstiepta sala arhipelāga rietumos, Forlannsunnets to atdala no Špicbergenas austrumos. Salas ziemeļu un vidusdaļa kalnaina, augstākā virsotne ir Monako kalns (1084 m vjl). Dienviddaļā 15 km garš līdzenums. Visu salas teritoriju un apkārtējo akvatoriju aizņem Forlannas nacionālais parks. Mīt valzirgi, roņi, daudzas putnu sugas.

Vēsture 
Salu atklāja holandiešu jūrasbraucējs Villems Barencs 1596. gadā. 1610. gadā angļu pētnieks Džonass Pūls to nosauca par Blekpointa salu (Black Point Isle), bet kopš 1612. gada angļu vaļu zvejnieki to dēvēja tagadējā vārdā (Prince Charles' Foreland) par godu karaļa Džeimsa I dēlam Čārlzam, vēlākajam Anglijas un Skotijas karalim. Salas ziemeļu galā Fūlehūkena ragā angļi bija izbūvējuši īslaicīgu vaļu mednieku bāzi.

Atsauces 

Svalbāras salas
Prinča Kārļa Zeme ( ) ir Norvēģijai piederoša neapdzīvota sala Arktikā , sestā lielākā no Svalbāras arhipelāga salām . Ģeogrāfija Prinča Kārļa Zeme irkm gara un šaura , ziemeļu — dienvidu virzienā izstiepta sala arhipelāga rietumos , Forlannsunnets to atdala no Špicbergenas austrumos . Salas ziemeļu un vidusdaļa kalnaina , augstākā virsotne ir Monako kalnsm vjl ) . Dienviddaļākm garš līdzenums . Visu salas teritoriju un apkārtējo akvatoriju aizņem Forlannas nacionālais parks . Mīt valzirgi , roņi , daudzas putnu sugas . Vēsture Salu atklāja holandiešu jūrasbraucējs Villems Barencs gadā . gadā angļu pētnieks Džonass Pūls to nosauca par Blekpointa salu ( Black Point Isle ) , bet kopš gada angļu vaļu zvejnieki to dēvēja tagadējā vārdā ( Prince Charles ' Foreland ) par godu karaļa Džeimsa I dēlam Čārlzam , vēlākajam Anglijas un Skotijas karalim . Salas ziemeļu galā Fūlehūkena ragā angļi bija izbūvējuši īslaicīgu vaļu mednieku bāzi . Atsauces Svalbāras salas