Beku ģints
Bekas (Boletus) ir beku dzimtas sēņu ģints, kura satur vairāk kā 250 sugu, no kurām ap 50 atzītas par ēdamām. Lielā sugu skaita dēļ un pēc ģenētiskās saderības 2014./2015. g. no tās tika izdalītas vēl vairākas radnieciskas ģintis (piemēram, Caloboletus, Rubroboletus, Aureoboletus), daļa sēņu tika pārceltas uz citām ģintīm un šīs reformas rezultātā no 12 Latvijā atrastajām beku ģints sugām pie tās pieskaita vairs tikai 4 baravikas. Tomēr vairums pieejamo publisko avotu ir izdoti pirms šī laika vai pārraksta vecos izdevumus, tāpēc vecā sistemātika pagaidām ir pieejamāka par jauno.

Morfoloģija 

 Augļķermeņi: cepurīšu sēnes, stobriņu sēnes, masīvi, parasti lietojami pārtikā.
 Cepurīte: sākumā pusapaļa, izpletusies spilvenveida. Gluda vai viegli samtaina, visām baravikām brūna vai ar brūnu nokrāsu.
 Stobriņi: atveres sākumā baltas, vecumā baravikām kļūst dzeltenīgas vai zaļganas, bijušajām ģints sēnēm var būt arī dzeltenas vai sarkanas.
 Kātiņš: resns, ar paplašinājumu apakšas vai vidus daļā, parasti ar tīklotu vai dzīslotu zīmējumu.
 Mīkstums: balts vai dzeltens, baravikām griezumā krāsu nemaina, bijušās ģints sēnes reizēm zilē.
 Sporas: dažādās brūnās nokrāsās.

Ekoloģija 
Bekas veido mikorizu ar skuju un lapu kokiem, no tām baravikas visbiežāk ar eglēm, priedēm, bērziem, ozoliem. Aug mežos, retāk parkos vai pie atsevišķiem kokiem. Augļķermeņi pārsvarā parādās no jūlija līdz septembrim, labvēlīgos klimatiskos apstākļos no maija līdz novembrim.

Latvijā atrodamās beku ģints sēnes

Skatīt arī 
 Baravikas
 Beku dzimta
 Ēdamās sēnes
 Stobriņu sēnes
 Sviestbeku ģints
 Sēņu kulinārija

Atsauces

Ārējās saites 

 Visas Latvijas bekas
 Catalogue of Life: all names for Boletus
 Mycobank
 Род Boletus в Калужской области

Bekas
Ēdamās sēnes
Stobriņu sēnes
Sēņu sistemātika
Bekas ( Boletus ) ir beku dzimtas sēņu ģints , kura satur vairāk kāsugu , no kurām apatzītas par ēdamām . Lielā sugu skaita dēļ un pēc ģenētiskās saderības / 2015. g. no tās tika izdalītas vēl vairākas radnieciskas ģintis ( piemēram , Caloboletus , Rubroboletus , Aureoboletus ) , daļa sēņu tika pārceltas uz citām ģintīm un šīs reformas rezultātā noLatvijā atrastajām beku ģints sugām pie tās pieskaita vairs tikaibaravikas . Tomēr vairums pieejamo publisko avotu ir izdoti pirms šī laika vai pārraksta vecos izdevumus , tāpēc vecā sistemātika pagaidām ir pieejamāka par jauno . Morfoloģija Augļķermeņi : cepurīšu sēnes , stobriņu sēnes , masīvi , parasti lietojami pārtikā . Cepurīte : sākumā pusapaļa , izpletusies spilvenveida . Gluda vai viegli samtaina , visām baravikām brūna vai ar brūnu nokrāsu . Stobriņi : atveres sākumā baltas , vecumā baravikām kļūst dzeltenīgas vai zaļganas , bijušajām ģints sēnēm var būt arī dzeltenas vai sarkanas . Kātiņš : resns , ar paplašinājumu apakšas vai vidus daļā , parasti ar tīklotu vai dzīslotu zīmējumu . Mīkstums : balts vai dzeltens , baravikām griezumā krāsu nemaina , bijušās ģints sēnes reizēm zilē . Sporas : dažādās brūnās nokrāsās . Ekoloģija Bekas veido mikorizu ar skuju un lapu kokiem , no tām baravikas visbiežāk ar eglēm , priedēm , bērziem , ozoliem . Aug mežos , retāk parkos vai pie atsevišķiem kokiem . Augļķermeņi pārsvarā parādās no jūlija līdz septembrim , labvēlīgos klimatiskos apstākļos no maija līdz novembrim . Latvijā atrodamās beku ģints sēnes Skatīt arī Baravikas Beku dzimta Ēdamās sēnes Stobriņu sēnes Sviestbeku ģints Sēņu kulinārija Atsauces Ārējās saites Visas Latvijas bekas Catalogue of Life : all names for Boletus Mycobank Род Boletus в Калужской области Bekas Ēdamās sēnes Stobriņu sēnes Sēņu sistemātika