Smaržīgā madara
Smaržīgā madara (Galium odoratum), agrāk smaržīgais miešķis (Asperula odorata), ir madaru ģints lakstaugs. Suga sastopama Eiropā un divos nelielos apgabalos Āzijā. Latvijā sastopama visā teritorijā. Aug galvenokārt platlapju koku mežos, nav sastopama ārpus mežiem.

Morfoloģija 
Smaržīgā madara ir daudzgadīgs, 10-35 cm garš lakstaugs ar stāvu, četršķautņainu, gludu stublāju. 

Lapas uz stublāja ir izvietotas neīstā mieturī (apakšējās pa 5-7, augšējās pa 8). Lapas pēc formas ir plati lancetiskas, 4-6 cm garas un 0.5-1.4 cm platas, pie pamata tās ir sašaurinātas. Lapas gals ir smails, mala skarbi skropstaina.

Ziedi ir izvietoti skarveidīgās ziedkopās stublāja galotnē, dažreiz ziedkopas ir arī viena vai divu zemāko mieturu lapu žāklēs. Zieda kauss ir ļoti īss. Vainags ir balts, četrdaļīgs, vainaga stobriņš un apmale vienāda garuma. Skaldauglī katrs riekstiņš ir blīvi klāts ar āķveidīgiem matiņiem. Zied maijā un jūnijā.

Ārējās saites

Atsauces 

Rubiju dzimta
Latvijas flora
Genciānu rinda
Madaras
Smaržīgā madara ( Galium odoratum ) , agrāk smaržīgais miešķis ( Asperula odorata ) , ir madaru ģints lakstaugs . Suga sastopama Eiropā un divos nelielos apgabalos Āzijā . Latvijā sastopama visā teritorijā . Aug galvenokārt platlapju koku mežos , nav sastopama ārpus mežiem . Morfoloģija Smaržīgā madara ir daudzgadīgs , cm garš lakstaugs ar stāvu , četršķautņainu , gludu stublāju . Lapas uz stublāja ir izvietotas neīstā mieturī ( apakšējās pa augšējās pa Lapas pēc formas ir plati lancetiskas , cm garas un5 -1. 4 cm platas , pie pamata tās ir sašaurinātas . Lapas gals ir smails , mala skarbi skropstaina . Ziedi ir izvietoti skarveidīgās ziedkopās stublāja galotnē , dažreiz ziedkopas ir arī viena vai divu zemāko mieturu lapu žāklēs . Zieda kauss ir ļoti īss . Vainags ir balts , četrdaļīgs , vainaga stobriņš un apmale vienāda garuma . Skaldauglī katrs riekstiņš ir blīvi klāts ar āķveidīgiem matiņiem . Zied maijā un jūnijā . Ārējās saites Atsauces Rubiju dzimta Latvijas flora Genciānu rinda Madaras