ASV okupācijas zona Vācijā
ASV okupācijas zona (vācu: Amerikanische Besatzungszone, angļu: American occupation zone) bija viena no četrām okupācijas zonām, ko 1945. gada jūlijā izveidoja Otrā pasaules kara sabiedrotie Vācijā uz rietumiem no Oderas—Neises līnijas, apmēram divus mēnešus pēc Vācijas kapitulācijas un Otrā pasaules kara beigām Eiropā. To kontrolēja ASV Militārās valdības birojs (OMGUS), un tā beidza pastāvēt pēc Vācijas Federatīvās Republikas nodibināšanas 1949. gada 21. septembrī (VFR tika izveidota 1949. gada 23. maijā), bet ASV saglabāja militāro klātbūtni Rietumvācijā.

Ģeogrāfija 
Amerikāņu zona aptvēra šādas Vācijas dienvidaustrumu un centrālās daļas: 
 Bavāriju
 Heseni
 Apmēram pusi no mūsdienu Bādenes-Virtembergas (tajā laikā —  Virtembergas-Bādenes zeme)
Turklāt Brēmene un Brēmerhāfene bija daļa no zonas un tām bija galvenā loma kā ostām, caur kurām tika apgādāta okupācijas zona.

1946. gada oktobra beigās ASV okupācijas zonā dzīvoja:
 Bavārija — 8,7 milj.
 Hesene — 3,97 milj.
 Virtemberga-Bādene — 3,6 milj.
 Brēmene — 480 000 cilvēku

Berlīne tika sadalīta četrās daļās starp četrām sabiedroto okupācijas varām. Dienvidrietumu daļa bija ASV sektors un nonāca ASV militārajā pārvaldē, taču formāli tā bija nošķirta no ASV okupācijas zonas.
Saskaņā ar Vanfrīda vienošanos 1945. gada 17. septembrī, daži ciemati pie Veras upes tika apmainīti pret pāris ciemiem, kas sākotnēji atradās padomju okupācijas zonā, lai viss Frankfurtes—Getingenes dzelzceļš nokļūtu ASV kontrolē.

Atsauces 

Vācijas vēsture
ASV okupācijas zona ( vācu : Amerikanische Besatzungszone , angļu : American occupation zone ) bija viena no četrām okupācijas zonām , ko gada jūlijā izveidoja Otrā pasaules kara sabiedrotie Vācijā uz rietumiem no Oderas —Neises līnijas , apmēram divus mēnešus pēc Vācijas kapitulācijas un Otrā pasaules kara beigām Eiropā . To kontrolēja ASV Militārās valdības birojs ( OMGUS ) , un tā beidza pastāvēt pēc Vācijas Federatīvās Republikas nodibināšanas gada septembrī ( VFR tika izveidota gada maijā ) , bet ASV saglabāja militāro klātbūtni Rietumvācijā . Ģeogrāfija Amerikāņu zona aptvēra šādas Vācijas dienvidaustrumu un centrālās daļas : Bavāriju Heseni Apmēram pusi no mūsdienu Bādenes-Virtembergas ( tajā laikā — Virtembergas-Bādenes zeme ) Turklāt Brēmene un Brēmerhāfene bija daļa no zonas un tām bija galvenā loma kā ostām , caur kurām tika apgādāta okupācijas zona . 1946. gada oktobra beigās ASV okupācijas zonā dzīvoja : Bavārija — 7 milj . Hesene — 97 milj . Virtemberga-Bādene — 6 milj . Brēmene — 000 cilvēku Berlīne tika sadalīta četrās daļās starp četrām sabiedroto okupācijas varām . Dienvidrietumu daļa bija ASV sektors un nonāca ASV militārajā pārvaldē , taču formāli tā bija nošķirta no ASV okupācijas zonas . Saskaņā ar Vanfrīda vienošanos gada septembrī , daži ciemati pie Veras upes tika apmainīti pret pāris ciemiem , kas sākotnēji atradās padomju okupācijas zonā , lai viss Frankfurtes —Getingenes dzelzceļš nokļūtu ASV kontrolē . Atsauces Vācijas vēsture