Zasi
Zasi () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā bija zināma kopš 15. gadsimta. No Sāmsalas tā izplatījās Piltenes apgabala un Kurzemes un Zemgales hercogistes, vēlāk Prūsijas un Somijas teritorijā.

Vēsture 
Zasu dzimta ir cēlusies no Hinrika Zasa (Hinrik Saß), kurš 1453. gadā kļuva par Kappeli (Cabbil) ciema (vēlākās Sassi muižas) īpašnieku Sāmsalā.

16. gadsimtā Zasi ieguva īpašumus Piltenes apgabalā, vēlāk Biržu un Zasas muižas (Weessen) Sēlijā un Zasumuižu (Sassenhof) Rīgas patrimoniālajā apgabalā.  
Gerhards Aleksandrs fon Zass (1718–1790) dienēja Prūsijas armijā, piedalījās Septiņgadu karā, sasniedza ģenerālleitnanta pakāpi un 1779. gadā viņam piešķīra barona titulu.

1741. gadā dzimtu uzņēma Sāmsalas bruņniecības matrikulā, vēlāk arī Vidzemes (1742) un Kurzemes bruņniecības (1841) matrikulās. 1865. gadā Zasu dzimta ieguva arī Krievijas impērijas baronu titulu.

Muižas Latvijā 
Pasta muiža (Klauenstein), Zasumuiža (Sassenhof) un Tiegažu muiža (Tegasch). 
Vecabguldes muiža (Alt Abgulden), Ārīšu muiža (Arishof), Angstupes muiža (Angstuppen), Lielauces muiža (Groß-Autz), Briģenes muiža (Brüggen), Biržu muiža (Buschhof), Dzērves muiža (Dserwen), Dubeņmuiža (Dubena, Dubbenhof), Elkuzemes muiža (Elkeseem), Elkšņu muiža (Ellern), Dižilmājas muiža (Groß Ilmajen), Kumbeles muiža (Kummeln), Laidzes muiža (Laidsen), Jaunā muiža (Neuhof), Popervāles muiža (Poperwahlen), Pūņas muiža (Puhnien), Jaunsātu muiža (Neu Sahten), Sasmakas muiža (Saßmacken), Šķēdes muiža (Scheden), Šēnheidas muiža (Schönheyden), Silmuiža (Sillen), Skurbes muiža (Skurben), Zasas muiža (Weesen) un Cunces muiža (Zunzen).

Ievērojami dzimtas pārstāvji 
 Otto Frīdrihs fon Zass (1704—1798), Kurzemes bruņniecības maršals, Jelgavas virsburggrāfs (1768-1786), Šķēdes, Dižilmājas un Lielauces muižu īpašnieks
 Gerhards Aleksandrs fon Zass (1718–1790), Prūsijas armijas ģenerālleitnants
 Gideons Heinrihs fon Zass (1736–1808) Kurzemes bruņniecības maršals, Kandavas pilskungs (1783-1786), Kuldīgas virspilskungs (1786-1796, 1797-1803), Šķēdes un Lutriņu muižu īpašnieks
 Johans Antons fon Zass (1739—1807), Krievijas, vēlāk Prūsijas armijas kavalērijas virsnieks  
 Andreass fon Zass (1753-1815), ģenerālleitnants, Krievu—turku kara un 1812. gada kara dalībnieks
 Georgs Frīdrihs fon Zass (1751-1810), Sāmsalas bruņniecības maršals no 1800. līdz 1806. gadam 
 Pēteris fon Zass (1782-1832), Sāmsalas bruņniecības maršals no 1816. līdz 1818. gadam
 Georgs fon Zass (1797-1883), kavalērijas ģenerālis, Kaukāza kara dalībnieks, Armaviras pilsētas dibinātājs
 Aleksandrs fon Zass (1782-1843), ģenerālleitnants
 Gideons fon Zass (1776-1830), ģenerālleitnants, 1812. gada kara dalībnieks
 Osvalds fon Zass (1856-1913), gleznotājs

Atsauces

Ārējās saites 
 Baltische Historische Kommission

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Sāmsalas bruņniecības dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Zasi ( ) ir sena vācbaltiešu dzimta , kas Livonijā bija zināma kopš gadsimta . No Sāmsalas tā izplatījās Piltenes apgabala un Kurzemes un Zemgales hercogistes , vēlāk Prūsijas un Somijas teritorijā . Vēsture Zasu dzimta ir cēlusies no Hinrika Zasa ( Hinrik Saß ) , kurš gadā kļuva par Kappeli ( Cabbil ) ciema ( vēlākās Sassi muižas ) īpašnieku Sāmsalā . 16. gadsimtā Zasi ieguva īpašumus Piltenes apgabalā , vēlāk Biržu un Zasas muižas ( Weessen ) Sēlijā un Zasumuižu ( Sassenhof ) Rīgas patrimoniālajā apgabalā . Gerhards Aleksandrs fon Zass1790 ) dienēja Prūsijas armijā , piedalījās Septiņgadu karā , sasniedza ģenerālleitnanta pakāpi un gadā viņam piešķīra barona titulu . 1741. gadā dzimtu uzņēma Sāmsalas bruņniecības matrikulā , vēlāk arī Vidzemesun Kurzemes bruņniecībasmatrikulās . gadā Zasu dzimta ieguva arī Krievijas impērijas baronu titulu . Muižas Latvijā Pasta muiža ( Klauenstein ) , Zasumuiža ( Sassenhof ) un Tiegažu muiža ( Tegasch ) . Vecabguldes muiža ( Alt Abgulden ) , Ārīšu muiža ( Arishof ) , Angstupes muiža ( Angstuppen ) , Lielauces muiža ( Groß-Autz ) , Briģenes muiža ( Brüggen ) , Biržu muiža ( Buschhof ) , Dzērves muiža ( Dserwen ) , Dubeņmuiža ( Dubena , Dubbenhof ) , Elkuzemes muiža ( Elkeseem ) , Elkšņu muiža ( Ellern ) , Dižilmājas muiža ( Groß Ilmajen ) , Kumbeles muiža ( Kummeln ) , Laidzes muiža ( Laidsen ) , Jaunā muiža ( Neuhof ) , Popervāles muiža ( Poperwahlen ) , Pūņas muiža ( Puhnien ) , Jaunsātu muiža ( Neu Sahten ) , Sasmakas muiža ( Saßmacken ) , Šķēdes muiža ( Scheden ) , Šēnheidas muiža ( Schönheyden ) , Silmuiža ( Sillen ) , Skurbes muiža ( Skurben ) , Zasas muiža ( Weesen ) un Cunces muiža ( Zunzen ) . Ievērojami dzimtas pārstāvji Otto Frīdrihs fon Zass1798 ) , Kurzemes bruņniecības maršals , Jelgavas virsburggrāfs Šķēdes , Dižilmājas un Lielauces muižu īpašnieks Gerhards Aleksandrs fon Zass1790 ) , Prūsijas armijas ģenerālleitnants Gideons Heinrihs fon Zass1808 ) Kurzemes bruņniecības maršals , Kandavas pilskungs Kuldīgas virspilskungs Šķēdes un Lutriņu muižu īpašnieks Johans Antons fon Zass1807 ) , Krievijas , vēlāk Prūsijas armijas kavalērijas virsnieks Andreass fon Zass ģenerālleitnants , Krievu —turku kara un gada kara dalībnieks Georgs Frīdrihs fon Zass Sāmsalas bruņniecības maršals no līdz gadam Pēteris fon Zass Sāmsalas bruņniecības maršals no līdz gadam Georgs fon Zass kavalērijas ģenerālis , Kaukāza kara dalībnieks , Armaviras pilsētas dibinātājs Aleksandrs fon Zass ģenerālleitnants Gideons fon Zass ģenerālleitnants , gada kara dalībnieks Osvalds fon Zass gleznotājs Atsauces Ārējās saites Baltische Historische Kommission Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Sāmsalas bruņniecības dzimtas Kurzemes bruņniecības dzimtas