Aisti
Aisti () jeb aistiešu ciltis (Aestyorum gentes) bija seno laiku apzīmējums Baltijas jūras dienvidaustrumu piekrastes iedzīvotājiem, kas pirmo reizi sastopams romiešu vēsturnieka Gaja Kornēlija Tacita ap 98. gadu sarakstītā darba „Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām” 45. nodaļā. Savukārt Jordāns piemin, ka 4. gadsimtā aistus Baltijas jūras („Ģermāņu okeāna”) krastā pakļāvis gotu ķēniņš Ermanariks. 
Aistu zemes () apraksts ietverts arī anglosakšu ķēniņa Alfrēda Lielā (849—899) Eiropas ģeogrāfijas aprakstā kā Vulfstana ceļojuma vēstījums.

Uzskata, ka par aistiem ('austrumniekiem') ģermāņi tolaik dēvējuši vai nu senprūšus vai visus baltus. Vikingu laikos par aistiem saka dēvēt visus „Austrumu ceļa” (Austurveg) iedzīvotājus. 13. gadsimta Indriķa hronikā par Estones dēvēti vienīgi igauņi, kuri paši sevi par „eesti” sākuši dēvēt tikai 19. gadsimta sākumā.

Tacits par aistiem (ap 98. gadu m.ē.)

Vulfstana stāsts (ap 880. gadu)

Atsauces

Literatūra 
 

Balti
Latvijas vēsture
Lietuvas vēsture
Aisti ( ) jeb aistiešu ciltis ( Aestyorum gentes ) bija seno laiku apzīmējums Baltijas jūras dienvidaustrumu piekrastes iedzīvotājiem , kas pirmo reizi sastopams romiešu vēsturnieka Gaja Kornēlija Tacita ap gadu sarakstītā darba „ Par Ģermānijas atrašanās vietu un tautām ” nodaļā . Savukārt Jordāns piemin , ka gadsimtā aistus Baltijas jūras ( „ Ģermāņu okeāna ” ) krastā pakļāvis gotu ķēniņš Ermanariks . Aistu zemes ( ) apraksts ietverts arī anglosakšu ķēniņa Alfrēda Lielā899 ) Eiropas ģeogrāfijas aprakstā kā Vulfstana ceļojuma vēstījums . Uzskata , ka par aistiem ( ' austrumniekiem ' ) ģermāņi tolaik dēvējuši vai nu senprūšus vai visus baltus . Vikingu laikos par aistiem saka dēvēt visus „ Austrumu ceļa ” ( Austurveg ) iedzīvotājus . gadsimta Indriķa hronikā par Estones dēvēti vienīgi igauņi , kuri paši sevi par „ eesti ” sākuši dēvēt tikai gadsimta sākumā . Tacits par aistiem ( ap gadu m.ē . ) Vulfstana stāsts ( ap gadu ) Atsauces Literatūra Balti Latvijas vēsture Lietuvas vēsture