Maķedonijas nosaukuma strīds
Maķedonijas nosaukuma strīds ir apzīmējums politiskām domstarpībām par valsts nosaukuma "Maķedonija" lietojumu starp Grieķiju un tālaika Maķedonijas Republiku pēc tās neatkarības pasludināšanas 1991. gadā. Par "Maķedonijas mezglu" iesauktais strīds atrisinājās pēc tam, kad 2018. gadā Grieķijas un Maķedonijas Republikas valdības vienojās par valsts nosaukuma maiņu un 2019. gadā Maķedonijas Republikas valdība pieņēma lēmumu pārdēvēt savu valsti par Ziemeļmaķedonijas Republiku.

Vēsture 
Maķedonijas nosaukumu izmanto vai izmantojušas Senā Maķedonija (no kuras lielākā daļa ir mūsdienu Grieķijas reģionā), ģeogrāfisks Grieķijas reģions Maķedonija un Maķedonijas Republika. Grieķija iebilda, ka Maķedonijas nosaukumu izmanto tās kaimiņvalsts jebkurā nozīmē, ja netiek lietota ģeogrāfiska norāde (piemēram, "Ziemeļmaķedonija"). Grieķijai ir iebildumi arī pret "maķedonieši" lietojumu kaimiņvalsts lielākajai tautai un valodai, jo arī Grieķijā dzīvo vairāki miljoni maķedoniešu, kam ar Maķedonijas valsti nav saistības. 2017. gadā Grieķijas Maķedonijas reģiona iedzīvotāju skaits bija 2 382 857, bet Maķedonijas Republikas — 2 103 721 cilvēks.

Strīdu centās atrisināt, piesaistot arī starptautiskās organizācijas (ANO un Eiropas Savienību). 1995. gadā abas valstis uzsāka formālu sarunu procedūru strīda atrisināšanai. Līdz strīda atrisināšanai Maķedonijas apzīmēšanai bieži tika lietots nosaukums "bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija" .

Latvijā lietotais nosaukums 
Oficiālos Latvijas Republikas dokumentos tika lietots valsts oficiālais pagaidu nosaukums — "Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija" (likumdošanā "bijusī" raksta ar mazo burtu, taču Ārlietu ministrija izmantoja lielo burtu). Angliski valsts nosaukumu saīsināja no The Former Yugoslav Republic of Macedonia uz FYROM.

Latvija oficiāli atzina un lietoja (ES, NATO, ANO formātos) ANO noteikto valsts pagaidu nosaukumu — Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija (FYROM). Divpusējās attiecībās Latvija lietoja valsts konstitucionālo nosaukumu “Maķedonijas Republika — Republic of Macedonia”.
Pasaules valstis pēc lietotā nosaukuma:

Nosaukuma maiņa 
2018. gada 12. jūnijā tika panākta Grieķijas un Maķedonijas valdību vienošanās par Maķedonijas jauno nosaukumu — "Ziemeļmaķedonijas Republika".

Referendums par valsts nosaukuma maiņu notika 2018. gada 30. septembrī. Referenduma ietvaros vēlētājiem tika uzdots jautājums — “Vai jūs esat par dalību Eiropas Savienībā un NATO, pieņemot vienošanos starp Maķedonijas Republiku un Grieķijas Republiku?”
Referendumā piedalījās tikai nepilni 37% vēlētāju, vēlēšanu komisija ziņoja, ka vairāk nekā 91% vēlētāju referendumā atbalstīja valsts nosaukuma maiņu.

Nosaukuma maiņas likumprojektu jāatbalsta vismaz divām trešdaļām parlamenta deputātu, kā arī valsts prezidentam Ģorgem Ivanovam, kas iepriekš noraidījis savu atbalstu. Tomēr, ja valsts prezidents noraidītu vienošanos, tā tiktu vēlreiz izskatīta parlamentā, un otra atbalstoša balsojuma gadījumā, konstitūcija paredz, ka prezidents ir spiests pieņemt likumprojektu.

2018. gada 20. oktobrī Maķedonijas parlaments ar minimāli nepieciešamo balsu skaitu (80 no 120) atbalstīja valsts nosaukuma procesa uzsākšanu.

2019. gada 12. janvārī valsts nosaukuma maiņu atbalstīja Maķedonijas Republikas parlaments. 2019. gada 25. janvārī Grieķijas parlaments ratificēja Grieķijas un Maķedonijas valdību parakstīto Prespas vienošanos par valsts nosaukuma maiņu, bet 12. februārī Maķedonijas Republikas valdība izsludināja, ka stājas spēkā jaunais valsts oficiālais nosaukums Ziemeļmaķedonijas Republika.

Atsauces 

Grieķija
Maķedonija
Maķedonijas nosaukuma strīds ir apzīmējums politiskām domstarpībām par valsts nosaukuma " Maķedonija " lietojumu starp Grieķiju un tālaika Maķedonijas Republiku pēc tās neatkarības pasludināšanas gadā . Par " Maķedonijas mezglu " iesauktais strīds atrisinājās pēc tam , kad gadā Grieķijas un Maķedonijas Republikas valdības vienojās par valsts nosaukuma maiņu un gadā Maķedonijas Republikas valdība pieņēma lēmumu pārdēvēt savu valsti par Ziemeļmaķedonijas Republiku . Vēsture Maķedonijas nosaukumu izmanto vai izmantojušas Senā Maķedonija ( no kuras lielākā daļa ir mūsdienu Grieķijas reģionā ) , ģeogrāfisks Grieķijas reģions Maķedonija un Maķedonijas Republika . Grieķija iebilda , ka Maķedonijas nosaukumu izmanto tās kaimiņvalsts jebkurā nozīmē , ja netiek lietota ģeogrāfiska norāde ( piemēram , " Ziemeļmaķedonija " ) . Grieķijai ir iebildumi arī pret " maķedonieši " lietojumu kaimiņvalsts lielākajai tautai un valodai , jo arī Grieķijā dzīvo vairāki miljoni maķedoniešu , kam ar Maķedonijas valsti nav saistības . gadā Grieķijas Maķedonijas reģiona iedzīvotāju skaits bija382 bet Maķedonijas Republikas — 103cilvēks . Strīdu centās atrisināt , piesaistot arī starptautiskās organizācijas ( ANO un Eiropas Savienību ) . gadā abas valstis uzsāka formālu sarunu procedūru strīda atrisināšanai . Līdz strīda atrisināšanai Maķedonijas apzīmēšanai bieži tika lietots nosaukums " bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija " \ . Latvijā lietotais nosaukums Oficiālos Latvijas Republikas dokumentos tika lietots valsts oficiālais pagaidu nosaukums — " Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija " ( likumdošanā " bijusī " raksta ar mazo burtu , taču Ārlietu ministrija izmantoja lielo burtu ) . Angliski valsts nosaukumu saīsināja no The Former Yugoslav Republic of Macedonia uz FYROM . Latvija oficiāli atzina un lietoja ( ES , NATO , ANO formātos ) ANO noteikto valsts pagaidu nosaukumu — Bijusī Dienvidslāvijas Republika Maķedonija ( FYROM ) . Divpusējās attiecībās Latvija lietoja valsts konstitucionālo nosaukumu “ Maķedonijas Republika — Republic of Macedonia ” . Pasaules valstis pēc lietotā nosaukuma : Nosaukuma maiņa 2018. gada jūnijā tika panākta Grieķijas un Maķedonijas valdību vienošanās par Maķedonijas jauno nosaukumu — " Ziemeļmaķedonijas Republika " . Referendums par valsts nosaukuma maiņu notika gada septembrī . Referenduma ietvaros vēlētājiem tika uzdots jautājums — “ Vai jūs esat par dalību Eiropas Savienībā un NATO , pieņemot vienošanos starp Maķedonijas Republiku un Grieķijas Republiku ? ” Referendumā piedalījās tikai nepilni vēlētāju , vēlēšanu komisija ziņoja , ka vairāk nekā vēlētāju referendumā atbalstīja valsts nosaukuma maiņu . Nosaukuma maiņas likumprojektu jāatbalsta vismaz divām trešdaļām parlamenta deputātu , kā arī valsts prezidentam Ģorgem Ivanovam , kas iepriekš noraidījis savu atbalstu . Tomēr , ja valsts prezidents noraidītu vienošanos , tā tiktu vēlreiz izskatīta parlamentā , un otra atbalstoša balsojuma gadījumā , konstitūcija paredz , ka prezidents ir spiests pieņemt likumprojektu . 2018. gada oktobrī Maķedonijas parlaments ar minimāli nepieciešamo balsu skaitunoatbalstīja valsts nosaukuma procesa uzsākšanu . 2019. gada janvārī valsts nosaukuma maiņu atbalstīja Maķedonijas Republikas parlaments . gada janvārī Grieķijas parlaments ratificēja Grieķijas un Maķedonijas valdību parakstīto Prespas vienošanos par valsts nosaukuma maiņu , bet februārī Maķedonijas Republikas valdība izsludināja , ka stājas spēkā jaunais valsts oficiālais nosaukums Ziemeļmaķedonijas Republika . Atsauces Grieķija Maķedonija