Ktulhu mīti
Ktulhu mīti ir kopīgais izdomātais visums, kura pirmsākums meklējams amerikāņu šausmu literatūras rakstnieka Hovarda Filipa Lavkrafta darbos. Šo terminu ieviesa Augusts Derlets. Nosaukums "Ktulhu" cēlies no galvenās būtnes Lavkrafta novelē "Ktulhu aicinājums", kas pirmo reizi tika publicēta 1928. gadā.

Ričards Tīrnijs, rakstnieks, kurš arī sarakstījis mītu stāstus, vēlāk izmantoja terminu "Derleta mīts", lai atšķirtu Lavkrafta darbus no vēlākajiem Derleta stāstiem, kuri maina galvenos mītu principus. Jo īpaši Lavkrafta šausmu autori bieži izmanto Ktulhu mītu stila un visuma elementus.

Vēsture

Pirmais posms 
Lavkrafta darbu caurvijošā tēma ir cilvēces pilnīga nenozīmība, saskaroties ar kosmiskajām šausmām, kas šķietami pastāv Visumā. Lavkrafts bieži atsaucās uz "Dižajiem senajiem" — varenu dievību panteonu no kosmosa, kas reiz valdīja pār Zemi, bet patlaban ir ieslīguši nāves miegā. Lai gan šīs zvērīgās dievības tika iekļautas gandrīz visos Lavkrafta publicētajos darbos (viņa otrais stāsts "Dagons", kas publicēts 1919. gadā, tiek uzskatīts par Ktulu mītu visuma sākumu), pirmais stāsts, kas patiešām paplašināja Dižo Seno panteonu un tā tēmas ir "Ktulhu aicinājums", kas tika publicēts 1928. gadā.

Lavkrafts atšķirās no citiem tā laika rakstniekiem ar to, ka viņa galvenie varoņi, sastopoties ar parādībām ārpus to uztvertās īstenības, sāka zaudēt veselo saprātu. Viņš uzsvēra lietas būtību, stāsta ievadteikumā norādot, ka "visžēlīgākā lieta pasaulē, manuprāt, ir cilvēka prāta nespēja korelēt visu tā saturu."

Otrais posms 
Daži pētnieki izdala arī otro Ktulhu mītu posmu un apzīmē otrā posma sākumu ar Augusta Derleta darbiem. Galvenā atšķirība starp Lavkraftu un Derletu ir Derleta cerības izmantošana un idejas attīstība, ka Ktulhu mīti būtībā atspoguļoja cīņu starp labo un ļauno. Derletam tiek piedēvēts "Dižo seno" radīšana.

Izdomātie kulti 
Ktulhu mītos parādās vairāki izdomāti kulti. Daudzi no šiem kultiem kalpo ārējam dievam Ņjarlahotepam, rāpojošajam haosam, kas parādās neskaitāmos veidos. Citi kulti ir veltīti Dižajiem senajiem, spēcīgu citplanētiešu būtņu grupai, kas pašlaik atrodas ieslodzījumā vai nāvei līdzīgā miegā. Šie izdomātie kulti dažos veidos ir sākuši savu dzīvi ārpus Lavkrafta darbu lappusēm. Pēc autora Džona Engla teiktā, "Ļoti reālā ezotērisko maģisko un okulto prakšu pasaule savā kanonā ir pieņēmusi Lavkraftu un viņa darbus, kas ir informējuši par rituālajām praksēm vai pat veidojuši noteiktu sazvērestību un maģisko aprindu pamatu".

Atsauces

Ārējās saites 
 Lavkrafta arhīvs
 Shēma par Lavkrafta "Ktulhu aicinājums" un Ktulhu mītiem.

Izdomājumi
Fantāzijas literatūra
Šausmu literatūra
Ktulhu mīti ir kopīgais izdomātais visums , kura pirmsākums meklējams amerikāņu šausmu literatūras rakstnieka Hovarda Filipa Lavkrafta darbos . Šo terminu ieviesa Augusts Derlets . Nosaukums " Ktulhu " cēlies no galvenās būtnes Lavkrafta novelē " Ktulhu aicinājums " , kas pirmo reizi tika publicēta gadā . Ričards Tīrnijs , rakstnieks , kurš arī sarakstījis mītu stāstus , vēlāk izmantoja terminu " Derleta mīts " , lai atšķirtu Lavkrafta darbus no vēlākajiem Derleta stāstiem , kuri maina galvenos mītu principus . Jo īpaši Lavkrafta šausmu autori bieži izmanto Ktulhu mītu stila un visuma elementus . Vēsture Pirmais posms Lavkrafta darbu caurvijošā tēma ir cilvēces pilnīga nenozīmība , saskaroties ar kosmiskajām šausmām , kas šķietami pastāv Visumā . Lavkrafts bieži atsaucās uz " Dižajiem senajiem " — varenu dievību panteonu no kosmosa , kas reiz valdīja pār Zemi , bet patlaban ir ieslīguši nāves miegā . Lai gan šīs zvērīgās dievības tika iekļautas gandrīz visos Lavkrafta publicētajos darbos ( viņa otrais stāsts " Dagons " , kas publicēts gadā , tiek uzskatīts par Ktulu mītu visuma sākumu ) , pirmais stāsts , kas patiešām paplašināja Dižo Seno panteonu un tā tēmas ir " Ktulhu aicinājums " , kas tika publicēts gadā . Lavkrafts atšķirās no citiem tā laika rakstniekiem ar to , ka viņa galvenie varoņi , sastopoties ar parādībām ārpus to uztvertās īstenības , sāka zaudēt veselo saprātu . Viņš uzsvēra lietas būtību , stāsta ievadteikumā norādot , ka " visžēlīgākā lieta pasaulē , manuprāt , ir cilvēka prāta nespēja korelēt visu tā saturu . " Otrais posms Daži pētnieki izdala arī otro Ktulhu mītu posmu un apzīmē otrā posma sākumu ar Augusta Derleta darbiem . Galvenā atšķirība starp Lavkraftu un Derletu ir Derleta cerības izmantošana un idejas attīstība , ka Ktulhu mīti būtībā atspoguļoja cīņu starp labo un ļauno . Derletam tiek piedēvēts " Dižo seno " radīšana . Izdomātie kulti Ktulhu mītos parādās vairāki izdomāti kulti . Daudzi no šiem kultiem kalpo ārējam dievam Ņjarlahotepam , rāpojošajam haosam , kas parādās neskaitāmos veidos . Citi kulti ir veltīti Dižajiem senajiem , spēcīgu citplanētiešu būtņu grupai , kas pašlaik atrodas ieslodzījumā vai nāvei līdzīgā miegā . Šie izdomātie kulti dažos veidos ir sākuši savu dzīvi ārpus Lavkrafta darbu lappusēm . Pēc autora Džona Engla teiktā , " Ļoti reālā ezotērisko maģisko un okulto prakšu pasaule savā kanonā ir pieņēmusi Lavkraftu un viņa darbus , kas ir informējuši par rituālajām praksēm vai pat veidojuši noteiktu sazvērestību un maģisko aprindu pamatu " . Atsauces Ārējās saites Lavkrafta arhīvs Shēma par Lavkrafta " Ktulhu aicinājums " un Ktulhu mītiem . Izdomājumi Fantāzijas literatūra Šausmu literatūra