Frīdrihs Bukshēvdens
Frīdrihs Vilhelms Bukshēvdens (, ; 1750—1811) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas infantērijas ģenerālis un Katrīnas II adjutants. Baltijas ģenerālgubernators (1803—1806, 1808—1809).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1750. gada 14. septembrī Muhu salā muižnieka Otto Frīdriha fon Bukshēvdena (1703—1754) un viņa sievas Helēnas Šarlotes fon Veimārnas (1722—1776) ģimenē. Mācījās 2. artilērijas un inženieru spēku kadetu korpusā Sanktpēterburgā.

Piedalījās krievu—turku karā (1768—1774) kā Grigorija Orlova adjutants. 1777. gadā apprecējās ar Grigorija Orlova meitu Natāliju Aleksejevu un 1787. gadā kļuva par ķeizarienes Katrīnas II flīģeļadjutantu. Piedalījās krievu—zviedru karā (1788—1790) un tika paaugstināts par ģenerālmajoru.

Koscjuško sacelšanās apspiešanas (1794) laikā Bukshēvdens komandēja kājnieku divīziju un piedalījās Varšavas ieņemšanā. Pēc tam viņš bija Varšavas komandants un Polijas gubernators (1794—1796), iecelts grāfa kārtā, tad Pēterburgas militārais gubernators (1797—1798).

Kā Baltijas ģenerālgubernators (1803—1806) piedalījās Trešās koalīcijas karā (1803—1806) pret Napoleonu un piedzīvoja sakāvi Austerlicas kaujā 1805. gada 2. decembrī. Pēc Ceturtās koalīcijas kara (1806—1807) viņu 1808. gadā atjaunoja Baltijas ģenerālgubernatora amatā un viņš komandēja Krievijas Impērijas karaspēku krievu—zviedru karā (1808—1809).
1808. gada nogalē viņš noslēdza pamieru ar Zviedriju, kuru Aleksandrs I neratificēja, bet tā paša gada 8. decembrī ģenerāli Bukshēvedenu atvaļināja.

Mūža nogali viņš pavadīja savā Lodes pilī, kur mira 1811. gada 4. septembrī.

Vācbaltieši
Vidzemes gubernatori
Frīdrihs Vilhelms Bukshēvdens ( , ; 1811 ) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas Impērijas armijas infantērijas ģenerālis un Katrīnas II adjutants . Baltijas ģenerālgubernators1806 , 1809 ) . Dzīvesgājums Dzimis gada septembrī Muhu salā muižnieka Otto Frīdriha fon Bukshēvdena1754 ) un viņa sievas Helēnas Šarlotes fon Veimārnas1776 ) ģimenē . Mācījās artilērijas un inženieru spēku kadetu korpusā Sanktpēterburgā . Piedalījās krievu —turku karā1774 ) kā Grigorija Orlova adjutants . gadā apprecējās ar Grigorija Orlova meitu Natāliju Aleksejevu un gadā kļuva par ķeizarienes Katrīnas II flīģeļadjutantu . Piedalījās krievu —zviedru karā1790 ) un tika paaugstināts par ģenerālmajoru . Koscjuško sacelšanās apspiešanaslaikā Bukshēvdens komandēja kājnieku divīziju un piedalījās Varšavas ieņemšanā . Pēc tam viņš bija Varšavas komandants un Polijas gubernators1796 ) , iecelts grāfa kārtā , tad Pēterburgas militārais gubernators1798 ) . Kā Baltijas ģenerālgubernators1806 ) piedalījās Trešās koalīcijas karā1806 ) pret Napoleonu un piedzīvoja sakāvi Austerlicas kaujā gada decembrī . Pēc Ceturtās koalīcijas kara1807 ) viņu gadā atjaunoja Baltijas ģenerālgubernatora amatā un viņš komandēja Krievijas Impērijas karaspēku krievu —zviedru karā1809 ) . 1808. gada nogalē viņš noslēdza pamieru ar Zviedriju , kuru Aleksandrs I neratificēja , bet tā paša gada decembrī ģenerāli Bukshēvedenu atvaļināja . Mūža nogali viņš pavadīja savā Lodes pilī , kur mira gada septembrī . Vācbaltieši Vidzemes gubernatori