Fēgezaki
Fon Fēgezaki () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā bija zināma kopš 15. gadsimta un Zviedru Vidzemes laikā izplatījās arī Zviedrijā un Prūsijā.

Vēsture  
Par savu priekšteci Fēgezaku dzimta uzskata 1492. gadā minēto Tallinas Melngalvju brālības locekli Albrehtu Fēgezaku, kas miris 1524. gadā. Arī pēc Livonijas konfederācijas sabrukuma Fēgezaku dzimtas pārstāvji bija ietekmīgi Rīgas un Tallinas tirgotāji. Zviedru Vidzemes laikā Gothards Fēgezaks (1608—1687) pārcēlās uz Rīgu. 1664. gadā Fēgezaki tika iecelti dižciltīgo kārtā.
 
Bijušais Zviedrijas karaspēka pulkvežleitnants Gothards Zaharijs fon Fēgezaks (1687–1745), kam piederēja Vējzaķsala (Vegesacksholm) tagadējā Sarkandaugavas apkaimē, un Rīgas rātskungs Gothards fon Fēgezaks (1686–1764) 1745. gadā tika ierakstīti Vidzemes bruņniecības matrikulā.

Fēgezaku dzimtas muižas 
Fēgezaku dzimtai Vidzemē piederēja šādas muižas:
Anniņmuiža (Annenhof), Vites muiža (Wittenhof, 1612–1687), Loberģu muiža (Blumbergshof, 1834–1920), Ķieģeļu muiža (Kegeln, 1873–1920), Lambertmuiža (Lambertshof)/Kleistu muiža (Kleistenhof, pēc 1752), Āsteres muiža (Poikern) ar Drieliņu muižu (Badenhof, 1847–1920), Svētciema muiža (Neu-Salis) ar Lāņu muižu (Lahnhof, 1841–1920), Vaidavas muiža (Waidau, 1890–1920) un Vējzaķsala (Vegesacksholm, 1694–1732).

Dzimtas pārstāvji 
 Albrehts Oto fon Fēgezaks (miris 1670/1671), Zviedrijas konsuls Lisabonā 
 Eberhards fon Fēgezaks (1763–1818), Zviedrijas ģenerālleitnants 
 Oto Morics fon Fēgezaks (1807–1874), Krievijas impērijas diplomāts, sūtnis Hamburgā, Brēmenē un Lībekā, Oldenburgas un Braunšveigas hercogistēs
 Manfrēds fon Fēgezaks (1879–1966), vācbaltiešu politiķis
 Zigfrīds fon Fēgezaks (1888–1974), vācbaltiešu rakstnieks

Ārējās saites 
 Baltische Historische Kommission (Hrsg.): Vegesack, v. In: BBLd – Baltisches Biographisches Lexikon digital. Göttingen 2012
 Wissenswertes von und für die Familie von Vegesack

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Fon Fēgezaki ( ) ir sena vācbaltiešu dzimta , kas Livonijā bija zināma kopš gadsimta un Zviedru Vidzemes laikā izplatījās arī Zviedrijā un Prūsijā . Vēsture Par savu priekšteci Fēgezaku dzimta uzskata gadā minēto Tallinas Melngalvju brālības locekli Albrehtu Fēgezaku , kas miris gadā . Arī pēc Livonijas konfederācijas sabrukuma Fēgezaku dzimtas pārstāvji bija ietekmīgi Rīgas un Tallinas tirgotāji . Zviedru Vidzemes laikā Gothards Fēgezaks1687 ) pārcēlās uz Rīgu . gadā Fēgezaki tika iecelti dižciltīgo kārtā . Bijušais Zviedrijas karaspēka pulkvežleitnants Gothards Zaharijs fon Fēgezaks1745 ) , kam piederēja Vējzaķsala ( Vegesacksholm ) tagadējā Sarkandaugavas apkaimē , un Rīgas rātskungs Gothards fon Fēgezaks1764 ) gadā tika ierakstīti Vidzemes bruņniecības matrikulā . Fēgezaku dzimtas muižas Fēgezaku dzimtai Vidzemē piederēja šādas muižas : Anniņmuiža ( Annenhof ) , Vites muiža ( Wittenhof, 1687 ) , Loberģu muiža ( Blumbergshof , 1920 ) , Ķieģeļu muiža ( Kegeln, 1920 ) , Lambertmuiža ( Lambertshof ) / Kleistu muiža ( Kleistenhof , pēc Āsteres muiža ( Poikern ) ar Drieliņu muižu ( Badenhof , 1920 ) , Svētciema muiža ( Neu-Salis ) ar Lāņu muižu ( Lahnhof , 1920 ) , Vaidavas muiža ( Waidau , 1920 ) un Vējzaķsala ( Vegesacksholm , 1732 ) . Dzimtas pārstāvji Albrehts Oto fon Fēgezaks ( miris1671 ) , Zviedrijas konsuls Lisabonā Eberhards fon Fēgezaks1818 ) , Zviedrijas ģenerālleitnants Oto Morics fon Fēgezaks1874 ) , Krievijas impērijas diplomāts , sūtnis Hamburgā , Brēmenē un Lībekā , Oldenburgas un Braunšveigas hercogistēs Manfrēds fon Fēgezaks1966 ) , vācbaltiešu politiķis Zigfrīds fon Fēgezaks1974 ) , vācbaltiešu rakstnieks Ārējās saites Baltische Historische Kommission ( Hrsg. ) : Vegesack , v . In : BBLd – Baltisches Biographisches Lexikon digital . Göttingen Wissenswertes von und für die Familie von Vegesack Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Vidzemes bruņniecības dzimtas