Pēteris Albedinskis
Pēteris Albedinskis (, 1826—1883) bija Krievijas Impērijas armijas kavalērijas ģenerālis (1878). Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators (1866–1870), vēlāk Lietuvas guberņu vadītājs (1874-1880), Varšavas ģenerālgubernators (1880-1883).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1826. gada 4. septembrī Maskavā Pāvela Albedinska un Natālijas Bagrationas ģimenē. Viņa vectēvs Pēteris Albedils bija cēlies no Vidzemes bruņniecības dzimtas Albediliem un kalpoja par Pēterburgas galma virskambarkungu. 
Mācījās Pēterburgas Pāžu korpusā, 1843. gadā kļuva par leibgvardes kavalērijas pulka kornetu, 1849. gadā piedalījās Ungārijas sacelšanās apspiešanā. 
Krimas kara laikā viņu ievainoja Sevastopoles aplenkuma kaujās.

1856. gadā viņu nosūtīja uz Krievijas vēstniecību Parīzē kā militāro atašeju. 1858. gadā Albedinskis atgriezās Krievijā, turpināja dienestu kā leibgvardes grenadieru pulka komandieris, 1860. gadā paaugstināts ģenerālmajora pakāpē, 1862. gadā viņu iecēla par leibgvardes huzāru pulka komandieri un 1865. gadā par gvardes karaspēka štāba priekšnieku.

1866. gadā Krievijas Impērijas ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla par savu ģenerāladjutantu, paaugstinot par ģenerālleitnantu. 
Tajā pašā gadā viņu iecēla par Baltijas ģenerālgubernatoru un Rīgas kara apgabala karaspēka komandieri, Baltijas rusifikācijas politikas ietvaros 1868. gadā Rīgā sāka darboties Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija un Rīgas Lomonosova sieviešu ģimnāzija ar krievu valodu kā mācību valodu.

1874. gadā Albedinskis kļuva par Viļņas, Kauņas un Grodņas ģenerālgubernatoru un Viļņas kara apgabala komandieri, 1878. gadā paaugstinot viņu par kavalērijas ģenerāli. 1880. gadā Albedinski iecēla par Varšavas ģenerālgubernatoru un Varšavas kara apgabala karaspēka komandieri, 1881. gadā par Valsts padomes locekli.

Miris 1883. gada 19. maijā Varšavā.

Vidzemes gubernatori
Pēteris Albedinskis ( , 1883 ) bija Krievijas Impērijas armijas kavalērijas ģenerālis Baltijas guberņu un Rīgas ģenerālgubernators1870 ) , vēlāk Lietuvas guberņu vadītājs Varšavas ģenerālgubernators Dzīvesgājums Dzimis gada septembrī Maskavā Pāvela Albedinska un Natālijas Bagrationas ģimenē . Viņa vectēvs Pēteris Albedils bija cēlies no Vidzemes bruņniecības dzimtas Albediliem un kalpoja par Pēterburgas galma virskambarkungu . Mācījās Pēterburgas Pāžu korpusā , gadā kļuva par leibgvardes kavalērijas pulka kornetu , gadā piedalījās Ungārijas sacelšanās apspiešanā . Krimas kara laikā viņu ievainoja Sevastopoles aplenkuma kaujās . 1856. gadā viņu nosūtīja uz Krievijas vēstniecību Parīzē kā militāro atašeju . gadā Albedinskis atgriezās Krievijā , turpināja dienestu kā leibgvardes grenadieru pulka komandieris , gadā paaugstināts ģenerālmajora pakāpē , gadā viņu iecēla par leibgvardes huzāru pulka komandieri un gadā par gvardes karaspēka štāba priekšnieku . 1866. gadā Krievijas Impērijas ķeizars Aleksandrs II viņu iecēla par savu ģenerāladjutantu , paaugstinot par ģenerālleitnantu . Tajā pašā gadā viņu iecēla par Baltijas ģenerālgubernatoru un Rīgas kara apgabala karaspēka komandieri , Baltijas rusifikācijas politikas ietvaros gadā Rīgā sāka darboties Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzija un Rīgas Lomonosova sieviešu ģimnāzija ar krievu valodu kā mācību valodu . 1874. gadā Albedinskis kļuva par Viļņas , Kauņas un Grodņas ģenerālgubernatoru un Viļņas kara apgabala komandieri , gadā paaugstinot viņu par kavalērijas ģenerāli . gadā Albedinski iecēla par Varšavas ģenerālgubernatoru un Varšavas kara apgabala karaspēka komandieri , gadā par Valsts padomes locekli . Miris gada maijā Varšavā . Vidzemes gubernatori