Vilhelms Treijs
Vilhelms Vilis Jānis Treijs (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu tēlnieks un sabiedriskais darbinieks. Pārsvarā darbojies memoriālajā tēlniecībā. Veidojis tēlniecības darbus ne tikai Latvijā, bet strādājis arī Igaunijā (Tallinā un Tartu) un Šauļos, Lietuvā.

Dzīvesgājums 
Vilhelms Treijs dzimis Rīgā. Četru gadu vecumā saslimis ar šarlaku un zaudējis dzirdi, tāpēc mācījies Rīgas nedzirdīgo skolā. Pēc tam mākslinieka izglītību ieguvis Blūma mākslas skolā un Latvijas Mākslas akadēmijas Tēlniecības nodaļā.Strādājis Augusta Folca uzņēmumā par tēlnieku, bet pēc īpašnieka nāves pārņēmis šīs firmas vadību. 1936. gada 5. februārī kopā Kārli—Jāni Stārku dibina uzņēmumu «Skulptūras darbnīca — V. Treijs un K. Stārks". Piedalījies tēlniecības konkursos, ieskaitot Brīvības pieminekļa konkursu Rīgā, kur ieguvis 3. vietu. 

Neatkarīgo mākslinieku savienības biedrs no 1924. gada. Latvijas Nedzirdīgo savienības pirmais priekšsēdētājs no 1933. līdz 1937. gadam. 

Pārsvarā V. Treijs darbojies memoriālajā tēlniecībā, tomēr veidojis arī Latvijas Republikas Tieslietu ministrijas Tiesu pils Senāta zāles skulptūras un veicis tēlnieka darbus Armijas Ekonomiskajā veikalā (1938). Tēlnieks veidojis daudzus kapu pieminekļus, to vidū pieminekli Augustam Dombrovskim.

Izceļojis uz Vāciju.

Ievērojamākie darbi 
Jēkabpils Brīvības piemineklis (pēc arhitekta Aleksandra Birzenieka meta; atklāts 1925. gada 27. septembrī; nopostīts 20. gs. 40. — 50. gados; no jauna atklāts 1992. gada 18. novembrī);

Valmieras piemineklis Pirmajā pasaules karā un Latvijas atbrīvošanas cīņās kritušo karavīru piemiņai (kalis akmeņkalis E. Konča; atklāts 1923. gada 22. jūnijā);
Vīlipa Švēdes piemineklis Valmierā (atklāts 1934. gadā); 
Viesītes Brīvības piemineklis (atklāts 1935. gada 11. augustā);
"Senlatviešu karavīrs" — piemineklis 1919. gada brīvības cīņās kritušajiem Valkā (kopā ar Emīlu Melderi; atklāts 1922. gada 1. oktobrī).

Atsauces 

1892. gadā dzimušie
Latviešu tēlnieki
Rīgā dzimušie
Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi
Vilhelms Vilis Jānis Treijs ( dzimis , miršanas datums nav zināms ) bija latviešu tēlnieks un sabiedriskais darbinieks . Pārsvarā darbojies memoriālajā tēlniecībā . Veidojis tēlniecības darbus ne tikai Latvijā , bet strādājis arī Igaunijā ( Tallinā un Tartu ) un Šauļos , Lietuvā . Dzīvesgājums Vilhelms Treijs dzimis Rīgā . Četru gadu vecumā saslimis ar šarlaku un zaudējis dzirdi , tāpēc mācījies Rīgas nedzirdīgo skolā . Pēc tam mākslinieka izglītību ieguvis Blūma mākslas skolā un Latvijas Mākslas akadēmijas Tēlniecības nodaļā . Strādājis Augusta Folca uzņēmumā par tēlnieku , bet pēc īpašnieka nāves pārņēmis šīs firmas vadību . gada februārī kopā Kārli —Jāni Stārku dibina uzņēmumu « Skulptūras darbnīca — V. Treijs un K. Stārks " . Piedalījies tēlniecības konkursos , ieskaitot Brīvības pieminekļa konkursu Rīgā , kur ieguvis vietu . Neatkarīgo mākslinieku savienības biedrs no gada . Latvijas Nedzirdīgo savienības pirmais priekšsēdētājs no līdz gadam . Pārsvarā V. Treijs darbojies memoriālajā tēlniecībā , tomēr veidojis arī Latvijas Republikas Tieslietu ministrijas Tiesu pils Senāta zāles skulptūras un veicis tēlnieka darbus Armijas Ekonomiskajā veikalā Tēlnieks veidojis daudzus kapu pieminekļus , to vidū pieminekli Augustam Dombrovskim . Izceļojis uz Vāciju . Ievērojamākie darbi Jēkabpils Brīvības piemineklis ( pēc arhitekta Aleksandra Birzenieka meta ; atklāts gada septembrī ; nopostīts gs. — gados ; no jauna atklāts gada novembrī ) ; Valmieras piemineklis Pirmajā pasaules karā un Latvijas atbrīvošanas cīņās kritušo karavīru piemiņai ( kalis akmeņkalis E. Konča ; atklāts gada jūnijā ) ; Vīlipa Švēdes piemineklis Valmierā ( atklāts gadā ) ; Viesītes Brīvības piemineklis ( atklāts gada augustā ) ; " Senlatviešu karavīrs " — piemineklis gada brīvības cīņās kritušajiem Valkā ( kopā ar Emīlu Melderi ; atklāts gada oktobrī ) . Atsauces 1892. gadā dzimušie Latviešu tēlnieki Rīgā dzimušie Latvijas Mākslas akadēmijas absolventi