Brūnā hiēna
Brūnā hiēna (Hyaena brunnea) ir hiēnu dzimtas (Hyaenidae) plēsējs, kas izplatīts Āfrikas dienvidu daļā — Namībijā, Botsvānā, rietumu un dienvidu Zimbabvē, dienvidu Mozambikā un Dienvidāfrikā. Tā apdzīvo savannu, krūmājus un pustuksnešus. Brūnā hiēna ir visretāk sastopamā hiēnu suga. Uzskata, ka pasaulē ir ap 10 000 brūno hiēnu. Lielākā to populācija mājo Kalahari tuksnesī un Āfrikas dienvidrietumu piekrastes apvidū.

Izskats 

Brūno hiēnu ir viegli atšķirt no pārējām hiēnu sugām, pateicoties tās garspalvainajam un pinkainajam, tumši brūnajam kažokam, smailajām ausīm un īsajai, kuplajai astei. Tās kājas ir svītrainas, mijoties brūnām un gaši pelēkām svītrām. Pieaugušajiem īpatņiem ap kaklu veidojas biezs, gaiši brūns matojums, kas kontrastē ar pārējo tumšo kažoku. Matojuma garums uz kakla un muguras sasniedz apmēram 30 cm. Uzbudinājumā krēpes uz kakla un muguras saceļas stāvus, padarot hiēnu lielāku.

Ķermeņa garums ir 86—160 cm, bet visbiežāk tas ir 110—125 cm, augstums skaustā 71—88 cm, astes garums 25—35 cm. Abi dzimumi izskatās vienādi, tikai tēviņi ir nedaudz lielāki: tēviņi sver 40,2—43,7 kg, bet mātītes 37,7—40,2 kg. Brūnajai hiēnai ir ļoti spēcīgi žokļi. Pat tikko dzimusi hiēna, kas ir tikai pirms 5 minūtēm nākusi pasaulē, spēj pārkost gazeles kaulus. Pieaugot un nobriestot, žokļu spēks pieaug. Salīdzinot ar svītraino hiēnu, brūnās hiēnas galvaskauss ir lielāks un zobi masīvāki.

Uzvedība 
Brūnās hiēnas ir sabiedriski dzīvnieki un dzīvo paplašinātos ģimeņu baros jeb klanos, kuros savstarpējā hierarhija ir salīdzināma ar pelēkā vilka bara struktūru. Klanā ir alfa tēviņš un alfa mātīte, bet kopumā tajā ir apmēram 4—6 pieaugušie īpatņi. Klanam ir noteikta teritorija (233—466 km²), kuru tas apsargā, kā arī visi kopā audzina mazuļus. Teritorija tiek iezīmēta ar biezu, krēmam līdzīgu, melnbaltu anālā dziedzera sekrētu, to atstājot uz lielākiem zāles kušķiem un akmeņiem. Hiēnas, apostot sekrētu, spēj notiekt, kad sekrēts ir atstāts un kura no bara hiēnām to ir atstājusi. Tādējādi klana locekļi ir kontaktā viens ar otru un, lai arī klejo pa vienam, ir informēti par klana kopējo kustību teritorijā.

Vieta hierarhijā tiek noteikta ar agresīvu rituālu un šķietamu cīņu palīdzību. Klana jaunie tēviņi pieaugot diezgan bieži pamet ģimeni un pievienojas svešam klanam. Brūnā hiēna ir ātra skrējēja, spējot attīstīt ātrumu 50 km/h. Atšķirībā no citām hiēnām brūnajai hiēnai nav raksturīgi "hiēnu smiekli".

Barība 
Brūnā hiēna barības meklējumos dodas viena, retākos gadījumos veidojot nelielas medību grupas. Tā galvenokārt barojas ar lielo plēsēju medījuma pārpalikumiem, ar spēcīgajiem žokļiem salaužot kaulus un izēdot barojošās kaulu smadzenes. Brūnā hiēna medī arī grauzējus, kukaiņus, izēd no putnu ligzdām olas un uzlasa gatavus augļus, kā arī ēd sēnes, piemēram, tuksneša trifeles (Kalaharituber pfeilii). Tomēr brūnā hiēna ir neveikls mednieks, un dzīvais medījums sastāda niecīgu daļu tās diētā.

Tai ir ļoti laba dzirde un oža, un tā spēj saost maitu kilometriem tālu. Brūnā hiēna turklāt ir ļoti agresīvs maitēdājs, bieži atņemot medījumu melnmuguras šakāļiem, gepardiem un leopardiem. Pat viena pati brūnā hiēna spēj atņemt leoparda tēviņam medījumu, uzdzenot plēsēju kokā. Kalahari tuksnesī brūnā hiēna bieži dominē pār visiem plēsējiem, nebaidoties pat no lauvām, plankumainajām hiēnām un hiēnsuņiem, tādēļ reizēm var novērot lauvu un plankumaino hiēnu nokostas brūnās hiēnas. Kalahari tuksnesī 80% brūno hiēnu ir aktīvas nakts laikā, pārmeklējot teritoriju, kuras diametrs vidēji ir 31 km, bet tas var sasniegt arī 54 km. Brūnā hiēna barības pārpalikumus paslēpj krūmos vai alās, slēptuves pēc tam apmeklējot tuvāko 24 stundu laikā.

Vairošanās 

Brūnajai hiēnai nav noteiktas vairošanās sezonas. Mātītei pirmais mazuļu metiens ir divu, trīs gadu vecumā. Mātītes pārojas ar klana dominanto tēviņu vai ar klejojošiem, vientuļiem tēviņiem. Kopumā viena klana tēviņi un mātītes parasti savā starpā nepārojas, tā kā visbiežāk tie ir brāļi un māsas. Klana tēviņi tam neiebilst un palīdz velāk audzināt mazuļus. Mātītei ik pēc 20 mēnešiem ir jauns metiens, turklāt parasti pārojas tikai dominantā mātīte. Ja klanā sapārojas vēl kāda mātīte, mātes kopā audzina un zīda mazuļus, lai gan lielākas rūpes tiek izrādītas savējiem.

Grūsnības periods ilgst 3 mēnešus. Smilšainā kāpā, tālu prom no lauvu un plankumaino hiēnu teritorijām, tiek izrakta ala, kurā pasaulē nāk mazuļi. Metienā ir 1—5 mazuļi, kas piedzimstot sver apmēram 1 kg. Tie ir akli un kurli, acīm atveroties apmēram astotajā dienā. Pirmos dažus mēnešus māte mazuļus neatstāj vienus ne uz mirkli. Māte mazuļus zīda 12—14 mēnešus, un 18 mēnešu vecumā jaunās hiēnas pamet midzeni, pievienojoties baram. Mazuļiem barību nes visi klana locekļi.Dzimumbriedumu brūnā hiēna sasniedz apmēram 30 mēnešu vecumā, dzīves ilgums tām ir 12—15 gadi.

Atsauces

Ārējās saites 
The Brown Hyena Research Project
Hyena Fact File 
Revolvy: Brown hyena

Hiēnu dzimta
Āfrikas fauna
Brūnā hiēna ( Hyaena brunnea ) ir hiēnu dzimtas ( Hyaenidae ) plēsējs , kas izplatīts Āfrikas dienvidu daļā — Namībijā , Botsvānā , rietumu un dienvidu Zimbabvē , dienvidu Mozambikā un Dienvidāfrikā . Tā apdzīvo savannu , krūmājus un pustuksnešus . Brūnā hiēna ir visretāk sastopamā hiēnu suga . Uzskata , ka pasaulē ir ap000 brūno hiēnu . Lielākā to populācija mājo Kalahari tuksnesī un Āfrikas dienvidrietumu piekrastes apvidū . Izskats Brūno hiēnu ir viegli atšķirt no pārējām hiēnu sugām , pateicoties tās garspalvainajam un pinkainajam , tumši brūnajam kažokam , smailajām ausīm un īsajai , kuplajai astei . Tās kājas ir svītrainas , mijoties brūnām un gaši pelēkām svītrām . Pieaugušajiem īpatņiem ap kaklu veidojas biezs , gaiši brūns matojums , kas kontrastē ar pārējo tumšo kažoku . Matojuma garums uz kakla un muguras sasniedz apmēramcm . Uzbudinājumā krēpes uz kakla un muguras saceļas stāvus , padarot hiēnu lielāku . Ķermeņa garums ir160 cm , bet visbiežāk tas ir125 cm , augstums skaustā88 cm , astes garums35 cm . Abi dzimumi izskatās vienādi , tikai tēviņi ir nedaudz lielāki : tēviņi sver2—43,7 kg , bet mātītes7— 40,2 kg . Brūnajai hiēnai ir ļoti spēcīgi žokļi . Pat tikko dzimusi hiēna , kas ir tikai pirmsminūtēm nākusi pasaulē , spēj pārkost gazeles kaulus . Pieaugot un nobriestot , žokļu spēks pieaug . Salīdzinot ar svītraino hiēnu , brūnās hiēnas galvaskauss ir lielāks un zobi masīvāki . Uzvedība Brūnās hiēnas ir sabiedriski dzīvnieki un dzīvo paplašinātos ģimeņu baros jeb klanos , kuros savstarpējā hierarhija ir salīdzināma ar pelēkā vilka bara struktūru . Klanā ir alfa tēviņš un alfa mātīte , bet kopumā tajā ir apmēram6 pieaugušie īpatņi . Klanam ir noteikta teritorija 466 km² ) , kuru tas apsargā , kā arī visi kopā audzina mazuļus . Teritorija tiek iezīmēta ar biezu , krēmam līdzīgu , melnbaltu anālā dziedzera sekrētu , to atstājot uz lielākiem zāles kušķiem un akmeņiem . Hiēnas , apostot sekrētu , spēj notiekt , kad sekrēts ir atstāts un kura no bara hiēnām to ir atstājusi . Tādējādi klana locekļi ir kontaktā viens ar otru un , lai arī klejo pa vienam , ir informēti par klana kopējo kustību teritorijā . Vieta hierarhijā tiek noteikta ar agresīvu rituālu un šķietamu cīņu palīdzību . Klana jaunie tēviņi pieaugot diezgan bieži pamet ģimeni un pievienojas svešam klanam . Brūnā hiēna ir ātra skrējēja , spējot attīstīt ātrumukm /h . Atšķirībā no citām hiēnām brūnajai hiēnai nav raksturīgi " hiēnu smiekli " . Barība Brūnā hiēna barības meklējumos dodas viena , retākos gadījumos veidojot nelielas medību grupas . Tā galvenokārt barojas ar lielo plēsēju medījuma pārpalikumiem , ar spēcīgajiem žokļiem salaužot kaulus un izēdot barojošās kaulu smadzenes . Brūnā hiēna medī arī grauzējus , kukaiņus , izēd no putnu ligzdām olas un uzlasa gatavus augļus , kā arī ēd sēnes , piemēram , tuksneša trifeles ( Kalaharituber pfeilii ) . Tomēr brūnā hiēna ir neveikls mednieks , un dzīvais medījums sastāda niecīgu daļu tās diētā . Tai ir ļoti laba dzirde un oža , un tā spēj saost maitu kilometriem tālu . Brūnā hiēna turklāt ir ļoti agresīvs maitēdājs , bieži atņemot medījumu melnmuguras šakāļiem , gepardiem un leopardiem . Pat viena pati brūnā hiēna spēj atņemt leoparda tēviņam medījumu , uzdzenot plēsēju kokā . Kalahari tuksnesī brūnā hiēna bieži dominē pār visiem plēsējiem , nebaidoties pat no lauvām , plankumainajām hiēnām un hiēnsuņiem , tādēļ reizēm var novērot lauvu un plankumaino hiēnu nokostas brūnās hiēnas . Kalahari tuksnesī brūno hiēnu ir aktīvas nakts laikā , pārmeklējot teritoriju , kuras diametrs vidēji irkm , bet tas var sasniegt arīkm . Brūnā hiēna barības pārpalikumus paslēpj krūmos vai alās , slēptuves pēc tam apmeklējot tuvākostundu laikā . Vairošanās Brūnajai hiēnai nav noteiktas vairošanās sezonas . Mātītei pirmais mazuļu metiens ir divu , trīs gadu vecumā . Mātītes pārojas ar klana dominanto tēviņu vai ar klejojošiem , vientuļiem tēviņiem . Kopumā viena klana tēviņi un mātītes parasti savā starpā nepārojas , tā kā visbiežāk tie ir brāļi un māsas . Klana tēviņi tam neiebilst un palīdz velāk audzināt mazuļus . Mātītei ik pēcmēnešiem ir jauns metiens , turklāt parasti pārojas tikai dominantā mātīte . Ja klanā sapārojas vēl kāda mātīte , mātes kopā audzina un zīda mazuļus , lai gan lielākas rūpes tiek izrādītas savējiem . Grūsnības periods ilgstmēnešus . Smilšainā kāpā , tālu prom no lauvu un plankumaino hiēnu teritorijām , tiek izrakta ala , kurā pasaulē nāk mazuļi . Metienā ir5 mazuļi , kas piedzimstot sver apmēramkg . Tie ir akli un kurli , acīm atveroties apmēram astotajā dienā . Pirmos dažus mēnešus māte mazuļus neatstāj vienus ne uz mirkli . Māte mazuļus zīda14 mēnešus , unmēnešu vecumā jaunās hiēnas pamet midzeni , pievienojoties baram . Mazuļiem barību nes visi klana locekļi . Dzimumbriedumu brūnā hiēna sasniedz apmērammēnešu vecumā , dzīves ilgums tām ir15 gadi . Atsauces Ārējās saites The Brown Hyena Research Project Hyena Fact File Revolvy : Brown hyena Hiēnu dzimta Āfrikas fauna