Armagedons
Saskaņā ar Atklāsmes grāmatu kristiešu Bībeles Jaunajā Derībā, Armagedons ( Harmagedōn, vēlīnā ,  Məgīddō) ir pareģotā karaspēka pulcēšanās vieta cīņai beigu laikos, kas tiek dažādi interpretēta kā burtiska vai simboliska vieta. Šis termins tiek lietots arī vispārīgā nozīmē, lai apzīmētu jebkuru pasaules gala scenāriju. Islāma teoloģijā Harmagedons ir minēts arī Hadithā kā Lielākais Armagedons vai Al-Malhama Al-Kubra (lielā kauja).

Megido "kalns" Izraēlas ziemeļos patiesībā nav kalns, bet gan tela (paugurs vai kalns, ko radījušas daudzas cilvēku paaudzes, kas dzīvo un pārbūvē celtnes tajā pašā vietā), uz kura tika uzcelti seni forti, lai apsargātu Via Maris, senu tirdzniecības ceļu, kas savieno Ēģipti ar Sīrijas, Anatolijas un Mezopotāmijas ziemeļu impērijām. Megido bija dažādu seno kauju vieta, tostarp viena 15. gadsimtā pirms mūsu ēras un viena 609. gadā pirms mūsu ēras. Netālu esošais modernais Megido ir kibucs Kišonas upes apgabalā.

Atsauces 

Bībeles vietas
Bībele
Saskaņā ar Atklāsmes grāmatu kristiešu Bībeles Jaunajā Derībā , Armagedons ( Harmagedōn , vēlīnā , Məgīddō ) ir pareģotā karaspēka pulcēšanās vieta cīņai beigu laikos , kas tiek dažādi interpretēta kā burtiska vai simboliska vieta . Šis termins tiek lietots arī vispārīgā nozīmē , lai apzīmētu jebkuru pasaules gala scenāriju . Islāma teoloģijā Harmagedons ir minēts arī Hadithā kā Lielākais Armagedons vai Al-Malhama Al-Kubra ( lielā kauja ) . Megido " kalns " Izraēlas ziemeļos patiesībā nav kalns , bet gan tela ( paugurs vai kalns , ko radījušas daudzas cilvēku paaudzes , kas dzīvo un pārbūvē celtnes tajā pašā vietā ) , uz kura tika uzcelti seni forti , lai apsargātu Via Maris , senu tirdzniecības ceļu , kas savieno Ēģipti ar Sīrijas , Anatolijas un Mezopotāmijas ziemeļu impērijām . Megido bija dažādu seno kauju vieta , tostarp viena gadsimtā pirms mūsu ēras un viena gadā pirms mūsu ēras . Netālu esošais modernais Megido ir kibucs Kišonas upes apgabalā . Atsauces Bībeles vietas Bībele