Baltkrievijas latvieši
Baltkrievijas latvieši ir latviešu mazākumtautība, kas dzīvo Baltkrievijas Republikas teritorijā. 2019. gadā Baltkrievijā dzīvoja 1534 latvieši.

Vēsture 
19. un 20. gadsimta mijā Latvijā norisinājās masveida emigrācija uz Krievijas Impērijas austrumu reģioniem. 1897. gada tautas skaitīšana liecina, ka tolaik mūsdienu Baltkrievijas teritorijā dzīvoja gandrīz 17 tūkstoši latviešu. Pēc Pirmā pasaules kara daudzi devās atpakaļ uz dzimteni un 1926. gadā Baltkrievijas PSR teritorijā dzīvoja vairs tikai ap 14 tūkstošiem latviešu. Gandrīz puse no Baltkrievijas latviešiem tolaik dzīvoja Vitebskas apgabalā, kur to īpatsvars sasniedza 1,2% no visiem iedzīvotājiem.

Divdesmito gadu vidū Baltkrievijā tika nodibinātas piecas latviešu ciema padomes — Vaclavovas, Perekales, Grudinovkas, Galičmizas un Uņas. Katrā no tām bija skola, kolhozs, sociālistiskās kultūras nams, pienotava un mašīnu tehniskā stacija. Uņas ciema padome tika likvidēta 1934. gadā, pārējās — 1938.—1939. gadā. Pēc Lielā terora notika Baltkrievijas latviešu asimilācija. Tikai daži pēc kara dzimušie bērni iemācījās latviešu valodu.

Pēc Otrā pasaules kara latviešu skaits Baltkrievijā nepārsniedza trīs tūkstošus.

Baltkrievijā dzīvojošo latviešu skaits dažādos gados1999. gada tautas skaitīšanas rezultāti

Atsauces

Literatūra 
 Тугай, У. В. Латышскі этнас у сацыяльна-эканамічным і культурным жыцці Беларусі / У. В. Тугай. Мінск, 2002.

Baltkrievijas latvieši
Baltkrievijas tautas
Baltkrievijas latvieši ir latviešu mazākumtautība , kas dzīvo Baltkrievijas Republikas teritorijā . gadā Baltkrievijā dzīvojalatvieši . Vēsture 19. un gadsimta mijā Latvijā norisinājās masveida emigrācija uz Krievijas Impērijas austrumu reģioniem . gada tautas skaitīšana liecina , ka tolaik mūsdienu Baltkrievijas teritorijā dzīvoja gandrīztūkstoši latviešu . Pēc Pirmā pasaules kara daudzi devās atpakaļ uz dzimteni un gadā Baltkrievijas PSR teritorijā dzīvoja vairs tikai aptūkstošiem latviešu . Gandrīz puse no Baltkrievijas latviešiem tolaik dzīvoja Vitebskas apgabalā , kur to īpatsvars sasniedza2 % no visiem iedzīvotājiem . Divdesmito gadu vidū Baltkrievijā tika nodibinātas piecas latviešu ciema padomes — Vaclavovas , Perekales , Grudinovkas , Galičmizas un Uņas . Katrā no tām bija skola , kolhozs , sociālistiskās kultūras nams , pienotava un mašīnu tehniskā stacija . Uņas ciema padome tika likvidēta gadā , pārējās — — 1939. gadā . Pēc Lielā terora notika Baltkrievijas latviešu asimilācija . Tikai daži pēc kara dzimušie bērni iemācījās latviešu valodu . Pēc Otrā pasaules kara latviešu skaits Baltkrievijā nepārsniedza trīs tūkstošus . Baltkrievijā dzīvojošo latviešu skaits dažādos gados1999. gada tautas skaitīšanas rezultāti Atsauces Literatūra Тугай , У. В. Латышскі этнас у сацыяльна -эканамічным і культурным жыцці Беларусі / У. В. Тугай . Мінск , Baltkrievijas latvieši Baltkrievijas tautas