Lietuvainis
Lietuvainis (Numenius phaeopus) ir sloku dzimtas (Scolopacidae) tārtiņveidīgais putns.  Izšķir 5 pasugas. Lietuvainis ir viena no izplatītākajām kuitalu sugām pasaulē, ligzdo Eiropas, Āzijas un Ziemeļamerikas Subarktikas un mērenajā joslā, bet ziemo Āfrikas, Dienvidāzijas, Austrālāzijas, Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas dienvidu piekrastēs. Arī migrācijas laikā lietuvainis uzturas piekrastēs.

Izplatība 

Lietuvainis ligzdo Islandē, Skandināvijā, Austrumeiropas ziemeļu daļā, Aļaskā un Kanādas ziemeļrietumos. Izolētas populācijas mājo uz ziemeļiem no Kaspijas jūras, Sibīrijas ziemeļaustrumos un Kanādā pie Hudzona līča. Ziemot dodas uz Dienvidameriku, Āfriku, Dienvidāziju, dienvidos sasniedzot Austrāliju un Jaunzēlandi.

Latvijā 
Latvijā lietuvainis ir samērā parasts ceļošanas laikā gan pavasarī, gan rudenī. Tas ir arī rets ligzdotājs, ligzdojot klajos purvos, apmēram 60—100 pāri. Latvijā sastopama lietuvaiņa nominālpasuga — Numenius phaeopus phaeopus.

Izskats 
Lietivainis ir liela auguma bridējputns ar garām kājām un garu, liektu knābi. Tā ķermeņa garums ir 37—47 cm, spārnu izplētums 75—90 cm, svars 270—493 g. Apspalvojums ir pelēkbrūni raibumots ar gaišu vēderu un zemasti. Uz galvas virsmas divas tumši brūnas, platas joslas, bet pāri acīm stiepjas tumša, šaura svītra. Kājas gaiši pelēkzilas, reizēm ar zaļganu toni, bet uz leju liektais knābis tumši brūns. Lidojumā redzams balts vai gaiši brūns (atkarībā no pasugas), nosmailots virsastes laukums. Abi dzimumi izskatās vienādi, bet mātīte ir lielāka un knābis tai ir nedaudz garāks Jaunie putni izskatās līdzīgi pieaugušajiem, bet ir par tiem pelēcīgāki, ar mazāk košām galvas tumšajām pazīmēm.

Līdzīgas sugas 
Lietuvainim ļoti līdzīga izskatās kuitala. Pēdējā ir nedaudz lielāka, ar garāku knābi, turklāt knābis noliecas vienmērīgā lokā, turpretim lietuvainim knābis galvenokārt sāk liekties knābja nobeiguma daļā, kā arī tas ir ar "mezgliņiem" un galvai ir tumši brūnas pazīmes. Līdzīgas lietuvainim ir arī rudastes kuitala (Numenius tahitiensis) un garknābja kuitala (Numenius americanus). Pirmajai ir kanēļkrāsas ķermeņa un zemastes apspalvojums, bet otrajai ir īpaši garš knābis un kanēļkrāsas spārnu apakša.

Uzvedība 
Lietuvainis parasti uzturas dūņainu un aizaugušu ūdenstilpju krastos, mitrainēs un purvos, kā arī lagūnās, upju deltās, mangrovju audzēs un atklātos, plašos jūras krastos, kuriem raksturīgs paisums un bēgums.

Lietuvainis ir izteikts gājputns un migrācijas laikā nolido garas distances, lidojot gan dienā, gan naktī. Daži īpatņi bez apstāšanās spēj nolidot 4000 km, attālumu no Kanādas dienvidiem līdz Dienvidamerikai. Lietuvainis ligzdo tundras biomā, sākot ar slapjiem purviem un beidzot ar sausiem tīreļiem, apmetoties gan jūras piekrastēs, gan iekšzemes ūdenstilpju krastos. Ziemo gar jūru un okeānu piekrastēm abpus ekvatoram, arī tālu dienvidu puslodē. Ziemošanas piekrastēm raksturīgs paisums un bēgums. Retos gadījumos ziemojošie putni ieklejo iekšzemē.

Barība 

Lietuvainis barojas, ar garo knābi iztaustot dūņas un mīkstus dubļus, meklējot nelielus bezmugurkaulniekus, vēžveidīgos un kukaiņus ieskaitot. Iecienīti kukaiņi ir tauriņi. Vairākām pasugām pamatbarība ir krabji. Lietuvainis reizēm barojas arī ar ogām (īpaši pirms migrācijas lidojuma) un pat ziediem.

Ligzdošana 
Ligzda ir sekla iedobe, kas izskrāpēta zemē un izklāta ar sausu zāli, lapām un sūnām. Dējumā ir 2—5 zilizaļas vai brūnas olas. Inkubācijas periods ilgst 21—28 dienas. Perē abi vecāki, kuri perēšanas laikā ir ļoti agresīvi un bezbailīgi aizstāv ligzdošanas vietu, uzbrūkot pat cilvēkam. Mazuļi pēc izšķilšanās pamet ligzdu un seko saviem vecākiem. Jaunie putni lidot sāk 35—40 dienu vecumā. Dzimumbriedumu tie sasniedz 2 gados.

Sistemātika 
Lietuvainim ir 5 pasugas:
Numenius phaeopus phaeopus — nominālpasuga, sastopama no Norvēģijas līdz Sibīrijas centrālajai daļai;  
Numenius phaeopus alboaxillaris — sastopams Kazahstānas rietumiem līdz Sibīrijas dienvidrietumiem;   
Numenius phaeopus islandicus — sastopams Islandē un Britu salās;
Numenius phaeopus rogachevae — sastopams Sibīrijas centrālajā daļā; 
Numenius phaeopus variegatus — sastopams Sibīrijas ziemeļaustrumos.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Lietuvainis
ARKive: Whimbrel (Numenius phaeopus)
Xeno-Canto: Whimbrel · Numenius phaeopus · (Linnaeus, 1758)
IBC: Whimbrel   Numenius phaeopus
Avibase: Whimbrel Numenius [phaeopus or hudsonicus (= Numenius phaeopus) (Linnaeus, 1758)]
Nature Works: Whimbrel (Numenius phaeopus)

Kuitalas
Latvijas putni
Eiropas putni
Islandes fauna
Āzijas putni
Āfrikas putni
Austrālijas putni
Lietuvainis ( Numenius phaeopus ) ir sloku dzimtas ( Scolopacidae ) tārtiņveidīgais putns . Izšķirpasugas . Lietuvainis ir viena no izplatītākajām kuitalu sugām pasaulē , ligzdo Eiropas , Āzijas un Ziemeļamerikas Subarktikas un mērenajā joslā , bet ziemo Āfrikas , Dienvidāzijas , Austrālāzijas , Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas dienvidu piekrastēs . Arī migrācijas laikā lietuvainis uzturas piekrastēs . Izplatība Lietuvainis ligzdo Islandē , Skandināvijā , Austrumeiropas ziemeļu daļā , Aļaskā un Kanādas ziemeļrietumos . Izolētas populācijas mājo uz ziemeļiem no Kaspijas jūras , Sibīrijas ziemeļaustrumos un Kanādā pie Hudzona līča . Ziemot dodas uz Dienvidameriku , Āfriku , Dienvidāziju , dienvidos sasniedzot Austrāliju un Jaunzēlandi . Latvijā Latvijā lietuvainis ir samērā parasts ceļošanas laikā gan pavasarī , gan rudenī . Tas ir arī rets ligzdotājs , ligzdojot klajos purvos , apmēram 100 pāri . Latvijā sastopama lietuvaiņa nominālpasuga — Numenius phaeopus phaeopus . Izskats Lietivainis ir liela auguma bridējputns ar garām kājām un garu , liektu knābi . Tā ķermeņa garums ir47 cm , spārnu izplētums90 cm , svars 493 g. Apspalvojums ir pelēkbrūni raibumots ar gaišu vēderu un zemasti . Uz galvas virsmas divas tumši brūnas , platas joslas , bet pāri acīm stiepjas tumša , šaura svītra . Kājas gaiši pelēkzilas , reizēm ar zaļganu toni , bet uz leju liektais knābis tumši brūns . Lidojumā redzams balts vai gaiši brūns ( atkarībā no pasugas ) , nosmailots virsastes laukums . Abi dzimumi izskatās vienādi , bet mātīte ir lielāka un knābis tai ir nedaudz garāks Jaunie putni izskatās līdzīgi pieaugušajiem , bet ir par tiem pelēcīgāki , ar mazāk košām galvas tumšajām pazīmēm . Līdzīgas sugas Lietuvainim ļoti līdzīga izskatās kuitala . Pēdējā ir nedaudz lielāka , ar garāku knābi , turklāt knābis noliecas vienmērīgā lokā , turpretim lietuvainim knābis galvenokārt sāk liekties knābja nobeiguma daļā , kā arī tas ir ar " mezgliņiem " un galvai ir tumši brūnas pazīmes . Līdzīgas lietuvainim ir arī rudastes kuitala ( Numenius tahitiensis ) un garknābja kuitala ( Numenius americanus ) . Pirmajai ir kanēļkrāsas ķermeņa un zemastes apspalvojums , bet otrajai ir īpaši garš knābis un kanēļkrāsas spārnu apakša . Uzvedība Lietuvainis parasti uzturas dūņainu un aizaugušu ūdenstilpju krastos , mitrainēs un purvos , kā arī lagūnās , upju deltās , mangrovju audzēs un atklātos , plašos jūras krastos , kuriem raksturīgs paisums un bēgums . Lietuvainis ir izteikts gājputns un migrācijas laikā nolido garas distances , lidojot gan dienā , gan naktī . Daži īpatņi bez apstāšanās spēj nolidotkm , attālumu no Kanādas dienvidiem līdz Dienvidamerikai . Lietuvainis ligzdo tundras biomā , sākot ar slapjiem purviem un beidzot ar sausiem tīreļiem , apmetoties gan jūras piekrastēs , gan iekšzemes ūdenstilpju krastos . Ziemo gar jūru un okeānu piekrastēm abpus ekvatoram , arī tālu dienvidu puslodē . Ziemošanas piekrastēm raksturīgs paisums un bēgums . Retos gadījumos ziemojošie putni ieklejo iekšzemē . Barība Lietuvainis barojas , ar garo knābi iztaustot dūņas un mīkstus dubļus , meklējot nelielus bezmugurkaulniekus , vēžveidīgos un kukaiņus ieskaitot . Iecienīti kukaiņi ir tauriņi . Vairākām pasugām pamatbarība ir krabji . Lietuvainis reizēm barojas arī ar ogām ( īpaši pirms migrācijas lidojuma ) un pat ziediem . Ligzdošana Ligzda ir sekla iedobe , kas izskrāpēta zemē un izklāta ar sausu zāli , lapām un sūnām . Dējumā ir5 zilizaļas vai brūnas olas . Inkubācijas periods ilgst28 dienas . Perē abi vecāki , kuri perēšanas laikā ir ļoti agresīvi un bezbailīgi aizstāv ligzdošanas vietu , uzbrūkot pat cilvēkam . Mazuļi pēc izšķilšanās pamet ligzdu un seko saviem vecākiem . Jaunie putni lidot sāk40 dienu vecumā . Dzimumbriedumu tie sasniedzgados . Sistemātika Lietuvainim irpasugas : Numenius phaeopus phaeopus — nominālpasuga , sastopama no Norvēģijas līdz Sibīrijas centrālajai daļai ; Numenius phaeopus alboaxillaris — sastopams Kazahstānas rietumiem līdz Sibīrijas dienvidrietumiem ; Numenius phaeopus islandicus — sastopams Islandē un Britu salās ; Numenius phaeopus rogachevae — sastopams Sibīrijas centrālajā daļā ; Numenius phaeopus variegatus — sastopams Sibīrijas ziemeļaustrumos . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Lietuvainis ARKive : Whimbrel ( Numenius phaeopus ) Xeno-Canto : Whimbrel · Numenius phaeopus · ( Linnaeus , IBC : Whimbrel Numenius phaeopus Avibase : Whimbrel Numenius [ phaeopus or hudsonicus ( = Numenius phaeopus ) ( Linnaeus , Nature Works : Whimbrel ( Numenius phaeopus ) Kuitalas Latvijas putni Eiropas putni Islandes fauna Āzijas putni Āfrikas putni Austrālijas putni