Anrī Albērs Nisels
Anrī Albērs Nisels (, 1866—1955), bija Francijas armijas ģenerālis, piedalījās Pirmajā pasaules karā. Latvijas brīvības cīņu laikā bija Baltijas reģiona sabiedroto komisijas vadītājs (1919).

Dzīvesgājums 

Dzimis 1866. gada 24. oktobrī Parīzē. Pēc Sensiras karaskolas (École spéciale militaire de Saint-Cyr) beigšanas viņš piedalījās Francijas armijas Alžīrijas kampaņā (1886—1894), Tunisijas kampaņā (1899—1901) un Marokas kampaņā (1912—1914).
Pirmajā pasaules kara laikā piedalījās kaujās Beļģijas un Francijas teritorijā, paaugstināts par brigādes ģenerāli (1915). Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada augustā ģenerāli Niselu nosūtīja misijā uz Krieviju, kur viņš neveiksmīgi centās novērst Krievijas armijas sabrukumu. Pēc Oktobra revolūcijas viņš atgriezās Francijā, tika paaugstināts par divīzijas ģenerāli (1918).

Bermontiādes laikā 1919. gada rudenī viņu iecēla par Baltijas reģiona sabiedroto komisijas vadītāju, kuras locekļi 7. novembrī ieradās Berlīnē, bet 11. novembrī Kēnigsbergā tikās ar Vācijas armijas pārstāvjiem. 13. novembrī komisija ieradās Tilzītē, kur tikās ar Vācijas armijas VI. rezerves korpusa virspavēlniecību.
Lietuvā ieradusies, komisija uzaicināja Latvijas pārstāvjus uz satikšanos 28. novembrī dzelzceļa vagonā starp Jānišķu un Meitenes stacijām. Latvijas armijas vadība uz sarunām sūtīja pulkvedi Eduardu Kalniņu un Ārlietu ministrijas juriskonsultu Hermani Albātu, viņiem piebiedrojās arī Dienvidu frontes pavēlnieks ģenerālis Peniķis.

Sarunu gaitā Nisela vadītajai komisijai neizdevās panākt pamieru starp Latvijas un Vācijas valdībām un novērst pilnīgu vācu armijas evakuāciju no Latvijas.

Pēc tam ģenerālis Nisels vadīja Francijas militāro misiju Polijā (1920—1921).
Pēc atgriešanās Francijā viņš bija 9. armijas korpusa komandieris (1921—1924) un gaisa karaspēka ģenerālinspektors (1924—1926), vēlāk Francijas Augstākās militārās padomes loceklis (1926—1931).

Mūža pēdējo daļu pavadīja Parīzē, rakstot memuārus. Miris 1955. gada 26. decembrī.

Darbi 
 D. A. T : Défense aérienne du territoire (kopš ar Rémy Alphonse Chabord un G. de Guilhermy). Paris: Éditions cosmopolites, 1934, 250 p.
 L'évacuation des pays baltiques par les Allemands: contribution à l'étude de la mentalité allemande. Paris, Limoges, Nancy: Charles-Lavauzelle, 1935, 272 p.
 Le triomphe des Bolchéviks et la paix de Brest-Litovsk: Souvenirs 1917-1918. Plon, 1940, 381 p.

Atsauces 

Parīzē dzimušie
Francijas virsnieki
Latvijas brīvības cīņas
Pirmais pasaules karš
Anrī Albērs Nisels ( ,1955 ) , bija Francijas armijas ģenerālis , piedalījās Pirmajā pasaules karā . Latvijas brīvības cīņu laikā bija Baltijas reģiona sabiedroto komisijas vadītājs Dzīvesgājums Dzimis gada oktobrī Parīzē . Pēc Sensiras karaskolas ( École spéciale militaire de Saint-Cyr ) beigšanas viņš piedalījās Francijas armijas Alžīrijas kampaņā1894 ) , Tunisijas kampaņā1901 ) un Marokas kampaņā1914 ) . Pirmajā pasaules kara laikā piedalījās kaujās Beļģijas un Francijas teritorijā , paaugstināts par brigādes ģenerāli Pēc Februāra revolūcijas gada augustā ģenerāli Niselu nosūtīja misijā uz Krieviju , kur viņš neveiksmīgi centās novērst Krievijas armijas sabrukumu . Pēc Oktobra revolūcijas viņš atgriezās Francijā , tika paaugstināts par divīzijas ģenerāli Bermontiādes laikā gada rudenī viņu iecēla par Baltijas reģiona sabiedroto komisijas vadītāju , kuras locekļi novembrī ieradās Berlīnē , bet novembrī Kēnigsbergā tikās ar Vācijas armijas pārstāvjiem . novembrī komisija ieradās Tilzītē , kur tikās ar Vācijas armijas VI. rezerves korpusa virspavēlniecību . Lietuvā ieradusies , komisija uzaicināja Latvijas pārstāvjus uz satikšanos novembrī dzelzceļa vagonā starp Jānišķu un Meitenes stacijām . Latvijas armijas vadība uz sarunām sūtīja pulkvedi Eduardu Kalniņu un Ārlietu ministrijas juriskonsultu Hermani Albātu , viņiem piebiedrojās arī Dienvidu frontes pavēlnieks ģenerālis Peniķis . Sarunu gaitā Nisela vadītajai komisijai neizdevās panākt pamieru starp Latvijas un Vācijas valdībām un novērst pilnīgu vācu armijas evakuāciju no Latvijas . Pēc tam ģenerālis Nisels vadīja Francijas militāro misiju Polijā1921 ) . Pēc atgriešanās Francijā viņš bija armijas korpusa komandieris1924 ) un gaisa karaspēka ģenerālinspektors1926 ) , vēlāk Francijas Augstākās militārās padomes loceklis1931 ) . Mūža pēdējo daļu pavadīja Parīzē , rakstot memuārus . Miris gada decembrī . Darbi D. A. T \ : Défense aérienne du territoire ( kopš ar Rémy Alphonse Chabord un G. de Guilhermy ) . Paris : Éditions cosmopolites,p . L' évacuation des pays baltiques par les Allemands : contribution à l' étude de la mentalité allemande . Paris , Limoges , Nancy : Charles-Lavauzelle,p . Le triomphe des Bolchéviks et la paix de Brest-Litovsk : Souvenirs Plon,p . Atsauces Parīzē dzimušie Francijas virsnieki Latvijas brīvības cīņas Pirmais pasaules karš