Rumpuči
Rumpuči (Helvella) ir Latvijā samērā reti sastopamu sēņu ģints, kura 2016. gadā saturēja 105 sugas, no kurām Latvijā 2020. gadā atrastas desmit.

Ģints nosaukums veidots no latīņu valodas vārda "dzeltens" (), tomēr starp rumpučiem nav nevienas tīri dzeltenas krāsas sēnes. Pazīstamākais no rumpučiem — krokainais rumpucis — ir bālgani dzeltenīgs.

Pašlaik vēl nav veikti nopietni rumpuču ģenētiskie pētījumi, kuri parasti ļoti būtiski maina sēņu agrāko klasifikāciju.

Morfoloģija 

 Augļķermeņi: asku sēnes, apotēciji vidēji lieli, 2—10 cm augsti, sastāv no kātiņa un cepurītes. Cepurītes ārdaļa ir sterila, sporu slānis — himēnijs atrodas cepurītes iekšpusē.
 Cepurīte: Dažādas formas, parasti kausveidīgi viļņota, seglveidīga vai daivaini sakrokota, gluda. Sporas nesošais slānis no balta līdz pelēkam un melnam, reizēm brūns. Brīva vai pieaugusi kātiņam. Biezums parasti 1—2 mm. Mīkstums bālgans vai pelēcīgs, trausls un plāns.
 Kātiņš: sašaurināts uz augšu, cilindrisks, bieži rievots vai krokains, parasti dobs, elastīgs.
 Sporas: vienšūnas, eliptiskas, gludas, izkārtotas uz vienas ass, ar vienu lielu eļļas pilienu un bieži vairākiem maziem pilieniem katrā.
 Aski cilindriski, atsevišķi, ar 8 sporām. Parafīzes vienkāršas, ar nosmailinātiem galiem.

Ekoloģija 

Saprotrofi uz augsnes, retāk uz trūdošas koksnes. Daļa sugu, iespējams, veido mikorizu. Parasti rudens sēnes, dažas sugas sastopamas arī pavasarī un vasarā.

Latvijā atrastās rumpuču ģints sēnes

Latvijā pagaidām neatrastās rumpuču sugas 

 Helvella adhaerens
 Helvella aestivalis
 Helvella affinis
 Helvella agaricoides
 Helvella albella*
 Helvella albipes
 Helvella arcto-alpina
 Helvella astieri
 Helvella aterrima
 Helvella beatonii
 Helvella branzeziana
 Helvella brevis
 Helvella brevissima
 Helvella bulbosa
 Helvella capucinoides
 Helvella chinensis*
 Helvella cinerella
 Helvella compressa
 Helvella confusa
 Helvella connivens
 Helvella constricta
 Helvella corbierei
 Helvella costifera
 Helvella crassitunicata
 Helvella cupuliformis*
 Helvella dissingi
 Helvella dovrensis
 Helvella dryophila
 Helvella dura
 Helvella engleriana
 Helvella ephippioides
 Helvella ephippium*
 Helvella faulknerae
 Helvella favrei
 Helvella fibrosa
 Helvella flavida
 Helvella foetida
 Helvella fuegiana
 Helvella fusca
 Helvella galeriformis
 Helvella glutinosa
 Helvella griseoalba
 Helvella hegani
 Helvella helvellula
 Helvella hyperborea
 Helvella javanica
 Helvella jiaohensis
 Helvella jilinensis
 Helvella jimsarica
 Helvella juniperi
 Helvella lactea
 Helvella latispora
 Helvella leucopus
 Helvella maculata
 Helvella maroccana
 Helvella menzeliana
 Helvella mesatlantica
 Helvella minor
 Helvella monachella
 Helvella oblongispora
 Helvella pallidula
 Helvella papuensis
 Helvella paraphysitorquata
 Helvella pedunculata
 Helvella pezizoides*
 Helvella philonotis
 Helvella phlebophora
 Helvella pileata
 Helvella platycephala
 Helvella platypodia
 Helvella pocillum
 Helvella pulchra
 Helvella quadrisulca
 Helvella queletiana
 Helvella rivularis
 Helvella robusta
 Helvella rossica
 Helvella schaefferi
 Helvella scrobiculata
 Helvella semiobruta
 Helvella sinensis
 Helvella solida
 Helvella solitaria*
 Helvella subfusispora
 Helvella subglabra
 Helvella taiyuanensis
 Helvella terrestris
 Helvella ulvinenii
 Helvella umbraculiformis
 Helvella underwoodii
 Helvella unicolor
 Helvella vacini
 Helvella verruculosa
 Helvella vespertina
 Helvella xinjiangensis
 Helvella zhongtiaoensis
 Ar zvaigznīti atzīmētas kaimiņu Lietuvā atrastās sugas, kuras tādēļ varētu būt arī Latvijā.

Līdzība ar citām sugām 

Vislielākās iespējas sajaukšanai ir kausveidīgajām rumpuču sugām, gan savā starpā (īpaši šeit izceļas kātkausa rumpucis ar saviem daudzajiem dubultniekiem, no kuriem to atšķir pēc sporu analīzes), gan ar līdzīgajām citu mazpazīstamu ģinšu sugām.

Lietošana pārtikā 

Daļa rumpuču ir ēdami pēc novārīšanas un ūdens noliešanas, kā krokainais vai dobais rumpucis (svaigā veidā tie tiek uzskatīti par indīgiem), daļa nav ēdami, kā kausa un Kelē rumpuči. Mazā cepurīšu biezuma un neparastā izskata dēļ maz pazīstami.

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum (angliski)
 Mycobank (angliski)

Asku sēnes
Rumpuči ( Helvella ) ir Latvijā samērā reti sastopamu sēņu ģints , kura gadā saturējasugas , no kurām Latvijā gadā atrastas desmit . Ģints nosaukums veidots no latīņu valodas vārda " dzeltens " ( ) , tomēr starp rumpučiem nav nevienas tīri dzeltenas krāsas sēnes . Pazīstamākais no rumpučiem — krokainais rumpucis — ir bālgani dzeltenīgs . Pašlaik vēl nav veikti nopietni rumpuču ģenētiskie pētījumi , kuri parasti ļoti būtiski maina sēņu agrāko klasifikāciju . Morfoloģija Augļķermeņi : asku sēnes , apotēciji vidēji lieli,10 cm augsti , sastāv no kātiņa un cepurītes . Cepurītes ārdaļa ir sterila , sporu slānis — himēnijs atrodas cepurītes iekšpusē . Cepurīte : Dažādas formas , parasti kausveidīgi viļņota , seglveidīga vai daivaini sakrokota , gluda . Sporas nesošais slānis no balta līdz pelēkam un melnam , reizēm brūns . Brīva vai pieaugusi kātiņam . Biezums parasti2 mm . Mīkstums bālgans vai pelēcīgs , trausls un plāns . Kātiņš : sašaurināts uz augšu , cilindrisks , bieži rievots vai krokains , parasti dobs , elastīgs . Sporas : vienšūnas , eliptiskas , gludas , izkārtotas uz vienas ass , ar vienu lielu eļļas pilienu un bieži vairākiem maziem pilieniem katrā . Aski cilindriski , atsevišķi , arsporām . Parafīzes vienkāršas , ar nosmailinātiem galiem . Ekoloģija Saprotrofi uz augsnes , retāk uz trūdošas koksnes . Daļa sugu , iespējams , veido mikorizu . Parasti rudens sēnes , dažas sugas sastopamas arī pavasarī un vasarā . Latvijā atrastās rumpuču ģints sēnes Latvijā pagaidām neatrastās rumpuču sugas Helvella adhaerens Helvella aestivalis Helvella affinis Helvella agaricoides Helvella albella * Helvella albipes Helvella arcto -alpina Helvella astieri Helvella aterrima Helvella beatonii Helvella branzeziana Helvella brevis Helvella brevissima Helvella bulbosa Helvella capucinoides Helvella chinensis * Helvella cinerella Helvella compressa Helvella confusa Helvella connivens Helvella constricta Helvella corbierei Helvella costifera Helvella crassitunicata Helvella cupuliformis * Helvella dissingi Helvella dovrensis Helvella dryophila Helvella dura Helvella engleriana Helvella ephippioides Helvella ephippium * Helvella faulknerae Helvella favrei Helvella fibrosa Helvella flavida Helvella foetida Helvella fuegiana Helvella fusca Helvella galeriformis Helvella glutinosa Helvella griseoalba Helvella hegani Helvella helvellula Helvella hyperborea Helvella javanica Helvella jiaohensis Helvella jilinensis Helvella jimsarica Helvella juniperi Helvella lactea Helvella latispora Helvella leucopus Helvella maculata Helvella maroccana Helvella menzeliana Helvella mesatlantica Helvella minor Helvella monachella Helvella oblongispora Helvella pallidula Helvella papuensis Helvella paraphysitorquata Helvella pedunculata Helvella pezizoides * Helvella philonotis Helvella phlebophora Helvella pileata Helvella platycephala Helvella platypodia Helvella pocillum Helvella pulchra Helvella quadrisulca Helvella queletiana Helvella rivularis Helvella robusta Helvella rossica Helvella schaefferi Helvella scrobiculata Helvella semiobruta Helvella sinensis Helvella solida Helvella solitaria * Helvella subfusispora Helvella subglabra Helvella taiyuanensis Helvella terrestris Helvella ulvinenii Helvella umbraculiformis Helvella underwoodii Helvella unicolor Helvella vacini Helvella verruculosa Helvella vespertina Helvella xinjiangensis Helvella zhongtiaoensis Ar zvaigznīti atzīmētas kaimiņu Lietuvā atrastās sugas , kuras tādēļ varētu būt arī Latvijā . Līdzība ar citām sugām Vislielākās iespējas sajaukšanai ir kausveidīgajām rumpuču sugām , gan savā starpā ( īpaši šeit izceļas kātkausa rumpucis ar saviem daudzajiem dubultniekiem , no kuriem to atšķir pēc sporu analīzes ) , gan ar līdzīgajām citu mazpazīstamu ģinšu sugām . Lietošana pārtikā Daļa rumpuču ir ēdami pēc novārīšanas un ūdens noliešanas , kā krokainais vai dobais rumpucis ( svaigā veidā tie tiek uzskatīti par indīgiem ) , daļa nav ēdami , kā kausa un Kelē rumpuči . Mazā cepurīšu biezuma un neparastā izskata dēļ maz pazīstami . Atsauces Ārējās saites Index Fungorum ( angliski ) Mycobank ( angliski ) Asku sēnes