Janas līcis
Janas līcis (, ) ir Laptevu jūras līcis tās dienvidaustrumu piekrastē. Administratīvi ietilpst Krievijas Sahas Republikas Ustjanas ulusā. Rietomos līci norobežo Buorhajas pussala, rietumos — Širokostanas pussala un Ebeļahas līcis. Lielāko daļu no līča dienvidiem aizņem Janas upes delta (ap 10 200 km²). Piekrastē vairāki līči, no kuriem ievērojamākais ir Seļļahas līcis dienvidaustrumos. Pie Janas deltas vairākas salas, no kurām lielākās ir Jaroka, Makara sala un Šelonu salas. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir Jana, kas devusi līcim nosaukumu. Visa līča piekraste ietilpst valsts dabas paleontoloģiskajā liegumā «Janas mamuti».

Līča piekraste mazapdzīvota, vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta ir Jukagiras ciems austrumu piekrastē. Janas deltā nostāk no līča krasta ir vairākas apdzīvotās vietas (Ņižņejanska, Ustjanska, Kazačje) un slēgtā Juedejas polārstacija.

Atsauces 

Krievijas līči
Laptevu jūra
Jakutija
Janas līcis ( , ) ir Laptevu jūras līcis tās dienvidaustrumu piekrastē . Administratīvi ietilpst Krievijas Sahas Republikas Ustjanas ulusā . Rietomos līci norobežo Buorhajas pussala , rietumos — Širokostanas pussala un Ebeļahas līcis . Lielāko daļu no līča dienvidiem aizņem Janas upes delta ( ap200 km² ) . Piekrastē vairāki līči , no kuriem ievērojamākais ir Seļļahas līcis dienvidaustrumos . Pie Janas deltas vairākas salas , no kurām lielākās ir Jaroka , Makara sala un Šelonu salas . Lielākā līcī ieplūstošā upe ir Jana , kas devusi līcim nosaukumu . Visa līča piekraste ietilpst valsts dabas paleontoloģiskajā liegumā « Janas mamuti » . Līča piekraste mazapdzīvota , vienīgā pastāvīgā apdzīvotā vieta ir Jukagiras ciems austrumu piekrastē . Janas deltā nostāk no līča krasta ir vairākas apdzīvotās vietas ( Ņižņejanska , Ustjanska , Kazačje ) un slēgtā Juedejas polārstacija . Atsauces Krievijas līči Laptevu jūra Jakutija