Schiaparelli
Schiaparelli jeb Entry, Descent and Landing Demonstrator Module (EDM) bija Eiropas Kosmosa aģentūras (ESA) Marsa nolaižamais aparāts. Tas palaista 2016. gada martā un līdz planētai nogādāts ar zondi ExoMars Trace Gas Orbiter (TGO).  Schiaparelli zaudēts nolaišanās laikā.

Nolaižamais aparāts nosaukts par godu itāliešu astronomam Džovanni Skjaparelli, kurš 19. gadsimta veica Marsa novērojumus.

Schiaparelli galvenais uzdevums bija izmēģināt nolaišanās sistēmas, tai skaitā izpletni, Doplera radara altimetru, hidrazīna bremzēšanas dzinējus u.c.
Sekundārie uzdevumu bija zinātniski. Nolaižamajam aparātam uz Marsa virsmas bija jāmērī atmosfēras īpašības (vēja ātrums un virziens, mitrums, spiediens, temperatūra, Saules starojums, atmosfēras dzidrums, atmosfēras statiskā elektrība u.c.). Tam bija arī kamera, ar kuru tiktu uzņemti attēli nolaišanās laikā.

Lidojuma gaita 
Schiaparelli kopā ar ExoMars Trace Gas Orbiter palaists  12:31:42 UTC ar nesējraķeti Proton-M/Briz-M no Baikonuras kosmodroma 200. laukuma 39. palaišanas iekārtas.

2016. gada 16. oktobrī Schiaparelli atvienojās no ExoMars TGO.
19. oktobrī TGO iegāja Marsa orbītā. Schiaparelli veica nolaišanos uz Marsa virsmas, bet īsi pirms nosēšanās pārtrūka sakari ar to.

Vēlākā analīze liecināja, ka leņķiskā ātruma mērīšanas bloks sistēmai devis nepareizus datus. Tas noveda pie tā, ka vadības sistēma nepareizi izrēķināja nolaižamā aparāta augstumu — tas bijis negatīvs, zem planētas virsmas. Rezultātā tika atvienots izpletnis un iedarbināti bremzēšanas zinēji; pēc tam pat ieslēgtas vairākas virsmas ierīces — tā, it kā Schiaparelli jau būtu nolaidies uz Marsa. Īstenībā tas tajā brīdī atradās 3,7 km augstumā.

Atsauces

Ārējās saites 

 ExoMars ESA
 TGO (ExoMars 2016) / EDM (Schiaparelli) Gunter Dirk Krebs 

ESA starpplanētu zondes
Marsa izpēte
Schiaparelli jeb Entry , Descent and Landing Demonstrator Module ( EDM ) bija Eiropas Kosmosa aģentūras ( ESA ) Marsa nolaižamais aparāts . Tas palaista gada martā un līdz planētai nogādāts ar zondi ExoMars Trace Gas Orbiter ( TGO ) . Schiaparelli zaudēts nolaišanās laikā . Nolaižamais aparāts nosaukts par godu itāliešu astronomam Džovanni Skjaparelli , kurš gadsimta veica Marsa novērojumus . Schiaparelli galvenais uzdevums bija izmēģināt nolaišanās sistēmas , tai skaitā izpletni , Doplera radara altimetru , hidrazīna bremzēšanas dzinējus u.c. Sekundārie uzdevumu bija zinātniski . Nolaižamajam aparātam uz Marsa virsmas bija jāmērī atmosfēras īpašības ( vēja ātrums un virziens , mitrums , spiediens , temperatūra , Saules starojums , atmosfēras dzidrums , atmosfēras statiskā elektrība u.c. ) . Tam bija arī kamera , ar kuru tiktu uzņemti attēli nolaišanās laikā . Lidojuma gaita Schiaparelli kopā ar ExoMars Trace Gas Orbiter palaists 31 : 42 UTC ar nesējraķeti Proton-M / Briz -M no Baikonuras kosmodroma laukuma palaišanas iekārtas . 2016. gada oktobrī Schiaparelli atvienojās no ExoMars TGO . 19. oktobrī TGO iegāja Marsa orbītā . Schiaparelli veica nolaišanos uz Marsa virsmas , bet īsi pirms nosēšanās pārtrūka sakari ar to . Vēlākā analīze liecināja , ka leņķiskā ātruma mērīšanas bloks sistēmai devis nepareizus datus . Tas noveda pie tā , ka vadības sistēma nepareizi izrēķināja nolaižamā aparāta augstumu — tas bijis negatīvs , zem planētas virsmas . Rezultātā tika atvienots izpletnis un iedarbināti bremzēšanas zinēji ; pēc tam pat ieslēgtas vairākas virsmas ierīces — tā , it kā Schiaparelli jau būtu nolaidies uz Marsa . Īstenībā tas tajā brīdī atradās7 km augstumā . Atsauces Ārējās saites ExoMars ESA TGO ( ExoMars / EDM ( Schiaparelli ) Gunter Dirk Krebs ESA starpplanētu zondes Marsa izpēte