Jauno somu partija
Somu partija ( jeb Perustuslaillis-Suomenmielinen Puolue) bija liberāla un nacionālistiska politiskā partija Somijā. Tā veidojusies 1894. gadā un darbojās līdz 1918. gadam.

19. gadsimta otrajā pusē veidojusies fenomānu Somu partijā meklēja likumīgas attiecības ar Krievijas valdību un aicināja sadarboties ar Krieviju, lai sev tīkamā virzienā mainītu somu valodas politiku. 1880. gados partijā radās frakcija, kas kritizēja Krievijas varas darbību Somijā un somu partijas pielaidīgo politiku. 1894. gadā šī frakcija atdalījās, dibinot Jauno somu partija.

Kad 1899. gadā sākās pārkrievošana un Somijas autonomijas ierobežošana, jaunie somi uzsāka pasīvu pretošanos, bet veco somu partija atbalstīja nomierināšanas pasākumus.

Pēc 1906. gada parlamenta reformas, no 1907. līdz 1917. gadam jaunie somi bija pārstāvēti Eduskuntā, politiskajā spektrā partija atradās no centra pa labi.
Jau 19. gadsimta beigas partijā radās divas frakcijas: "zvirbuļi" (varpuset) ar Kārlo Juho Stolbergu vadībā un "bezdelīgas" (pääskyt) ar Jonasu Kastrēnu un Pēru Ēvindu Svīnhūvudu vadībā. "Zvirbuļi" atbalstīja sociālo liberālismu un vēlējās sociālas reformas. Viņi sākumā ārpolitikā orientējās uz Apvienoto Karalisti un Franciju, bet pēc Somijas pilsoņu kara 1918. gadā pieauga atbalsts Vācijai.
"Bezdelīgas" bija vairāk konservatīvi, bet ekonomikā liberāli; viņi neuzsvēra sociālo reformu nepieciešamību. Pirmā pasaules kara laikā un sevišķi pēc pilsoņu kara "bezdelīgas" atbalstīja Vāciju. Svīnhūvuds bija īpaši labvēlīgs Vācijas Impērijai un atbalstīja ideju Somijā ieviest monarhiju. Savukārt Stolbergs Somijai vēlējās pilnīgu demokrātiju un republikas pārvaldes formu. 1918. gada Vācijas hegemonijas laikā monarhisti uzvarēja politiskajā cīņā un ar jauno somu vairākumu par Somijas karalistes karali ievēlēja Vācijas firstu Frīdrihu Karlu fon Hessenu. Tikai Stolbergs un daži citi jaunie somi balsoja pret monarhiju.

Pēc tam, kad Vācija bija sakauta karā, zuda tās atbalsts Somijā. 1918. gada 8. decembrī vairākums jauno somu partijas biedru un mazākums somu partijas biedru, kuri bija noskaņoti liberāli un atbalstīja republiku, dibināja jaunu partiju Nacionālā progresīvā partija (Kansallinen Edistyspuolue). Nākamajā dienā vairākums monarhistiski un konservatīvi noskaņoto somu partijas atbalstītāju un daļa jauno somu partijas biedru dibināja partiju Nacionālā koalīcija (Kansallinen Kokoomus).

Pazīstamākie partijas biedri 
 Rudolfs Holsti
 Jonass Kastrēns
 Juho Kusti Pāsikivi
 Ēmils Nestors Setele
 Kārlo Juho Stolbergs
 Pērs Ēvinds Svīnhūvuds

Somijas politiskās partijas
Somu partija ( jeb Perustuslaillis-Suomenmielinen Puolue ) bija liberāla un nacionālistiska politiskā partija Somijā . Tā veidojusies gadā un darbojās līdz gadam . 19. gadsimta otrajā pusē veidojusies fenomānu Somu partijā meklēja likumīgas attiecības ar Krievijas valdību un aicināja sadarboties ar Krieviju , lai sev tīkamā virzienā mainītu somu valodas politiku . gados partijā radās frakcija , kas kritizēja Krievijas varas darbību Somijā un somu partijas pielaidīgo politiku . gadā šī frakcija atdalījās , dibinot Jauno somu partija . Kad gadā sākās pārkrievošana un Somijas autonomijas ierobežošana , jaunie somi uzsāka pasīvu pretošanos , bet veco somu partija atbalstīja nomierināšanas pasākumus . Pēc gada parlamenta reformas , no līdz gadam jaunie somi bija pārstāvēti Eduskuntā , politiskajā spektrā partija atradās no centra pa labi . Jau gadsimta beigas partijā radās divas frakcijas : " zvirbuļi " ( varpuset ) ar Kārlo Juho Stolbergu vadībā un " bezdelīgas " ( pääskyt ) ar Jonasu Kastrēnu un Pēru Ēvindu Svīnhūvudu vadībā . " Zvirbuļi " atbalstīja sociālo liberālismu un vēlējās sociālas reformas . Viņi sākumā ārpolitikā orientējās uz Apvienoto Karalisti un Franciju , bet pēc Somijas pilsoņu kara gadā pieauga atbalsts Vācijai . " Bezdelīgas " bija vairāk konservatīvi , bet ekonomikā liberāli ; viņi neuzsvēra sociālo reformu nepieciešamību . Pirmā pasaules kara laikā un sevišķi pēc pilsoņu kara " bezdelīgas " atbalstīja Vāciju . Svīnhūvuds bija īpaši labvēlīgs Vācijas Impērijai un atbalstīja ideju Somijā ieviest monarhiju . Savukārt Stolbergs Somijai vēlējās pilnīgu demokrātiju un republikas pārvaldes formu . gada Vācijas hegemonijas laikā monarhisti uzvarēja politiskajā cīņā un ar jauno somu vairākumu par Somijas karalistes karali ievēlēja Vācijas firstu Frīdrihu Karlu fon Hessenu . Tikai Stolbergs un daži citi jaunie somi balsoja pret monarhiju . Pēc tam , kad Vācija bija sakauta karā , zuda tās atbalsts Somijā . gada decembrī vairākums jauno somu partijas biedru un mazākums somu partijas biedru , kuri bija noskaņoti liberāli un atbalstīja republiku , dibināja jaunu partiju Nacionālā progresīvā partija ( Kansallinen Edistyspuolue ) . Nākamajā dienā vairākums monarhistiski un konservatīvi noskaņoto somu partijas atbalstītāju un daļa jauno somu partijas biedru dibināja partiju Nacionālā koalīcija ( Kansallinen Kokoomus ) . Pazīstamākie partijas biedri Rudolfs Holsti Jonass Kastrēns Juho Kusti Pāsikivi Ēmils Nestors Setele Kārlo Juho Stolbergs Pērs Ēvinds Svīnhūvuds Somijas politiskās partijas