Frederiks Fībigs
Frederiks Fībigs (, dzimis  Talsos; miris  Selestā) bija latviešu gleznotājs, grafiķis un grāmatu ilustrators.

Dzīvesgājums 
Dzimis Talsos galdnieka un šuvējas ģimenē. Mācījās Cirķeļa privātskolā Talsos, tad Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijā. Talsu skolotāja Elizabete Auguste Krauze pabalstīja mākslinieka studijas Pēterburgas Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skolā. Papildinājās pie Pēterburgas profesora Dmitrija Kardovska. 

1906. gadā Fībigs apprecēja savu 20 gadus vecāko mecenāti, 1907. gadā pāris devās uz Parīzi, kur uzturējās līdz 1929. gadam. Nepilnu gadu Fībigs apmeklēja Juliāna Žiliana akadēmiju. 1908. gadā sāka izstādīt savus darbus (arī Talsu ainavas) dažādos Parīzes salonos, ir bijis Rudens salona žūrijā, piedalījās Krievijas mākslinieku grupas izstādēs. Ap 1909. – 1910. gadu viņu ietekmēja Žorža Ruo padrūmie krāstoņi un tumšo kontūru attēlošana. Fībigs gleznoja Parīzes apkārtnes un ielu motīvus, portretus. Radošu pacēlumu viņa mākslā ienesa ceļojums uz Itāliju (1911–1912). Šajos gados viņš strādāja arī plakātā, linogravīrā, ilustrējis arī grāmatas. Dzīvojot Parīzē, Fībigu vienmēr māca materiālās grūtības, šaubas par savu talantu, viņš jutās nenovērtēts un nesaprasts.

Pirmā pasaules kara laikā Fībigs iepazinās ar Ukrainas ebreju mākslas studenti Deboru Logaku. Šajā savienībā radās meita Raja un dēls Ēriks, kuri drīz tika nodoti Elizabetes aprūpē. 1929. gadā Fībigu ģimene nolēma pārcelties uz Elzasas pilsētu Selestu, cerībā, ka turienes klimats uzlabos ar sirdskaiti slimā dēla Ērika veselību. Tomēr tā nenotika, un 1932. gadā dēls nomira. Elzasā Fībigs atradās tuvāk dabai, kuru visu mūžu ļoti mīlēja. Te viņš uzgleznoja ap 600 darbu, izsmalcinātas neliela formāta Elzasas ainavas visos gadalaikos. Vietējā sabiedrība izrādīja interesi un labvēlību, sarīkojot vairākas izstādes Selestā, Strasbūrā, Milūzā.

Otrais pasaules karš izpostīja mierīgo dzīves plūdumu, Elzasu pievienojot Vācijai, mākslinieka ietaupījumi kļuva bezvērtīgi. Francijas valsts savam ilggadējam sveštautietim nepiešķīra ne mākslinieka pensiju, ne pilsonību. Pasliktinoties redzei, 1946. gadā Fībigs pārtrauca gleznot. 1948. gadā mākslinieku kopā ar meitu Raju pārvietoja uz pilsētas sociālās nodaļas kazarmām trūcīgiem. Te viņš 1953. gada 6. februārī nabadzībā un aizmirstībā mira. Apglabāts Selestas pilsētas kapos.

Muzeji 
F. Fībiga darbi atrodas šajos tālākminētajos muzejos:
 Latvijas Nacionālais mākslas muzejs
 Talsu novada muzejs
 Tolstoja muzejs, Maskavā, Krievijā
 Juliāna akadēmija, Parīzē, Francijā
 Unterlinden muzejs, Kalmārā, Francijā
 Mulhouse muzejs, Francijā 
 Strasbūras muzejs, Strasbūrā, Francijā
 Humānistu bibliotēka, Selestā, Francijā

Atsauces 
 https://www.talsubiblioteka.lv/wp-content/uploads/2017/10/Aizgaja_kurzemnieks_pasaule_talu.pdf
 https://www.draugiem.lv/talsumuzejs/news/post/Spelejam-Fibigu-Talsu-pilsetas-svetku-nakts-pastai_14363604
 http://www.la.lv/talsos-svin-fibiga-gadu/
 http://www.talsumuzejs.lv/spelejam-fibigu-talsu-pilsetas-svetku-nakts-pastaiga/

1885. gadā dzimušie
1953. gadā mirušie
Talsos dzimušie
Francijas gleznotāji
Latvijas gleznotāji
Latviešu grafiķi
Frederiks Fībigs ( , dzimis Talsos ; miris Selestā ) bija latviešu gleznotājs , grafiķis un grāmatu ilustrators . Dzīvesgājums Dzimis Talsos galdnieka un šuvējas ģimenē . Mācījās Cirķeļa privātskolā Talsos , tad Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijā . Talsu skolotāja Elizabete Auguste Krauze pabalstīja mākslinieka studijas Pēterburgas Ķeizariskās mākslas veicināšanas biedrības skolā . Papildinājās pie Pēterburgas profesora Dmitrija Kardovska . 1906. gadā Fībigs apprecēja savugadus vecāko mecenāti , gadā pāris devās uz Parīzi , kur uzturējās līdz gadam . Nepilnu gadu Fībigs apmeklēja Juliāna Žiliana akadēmiju . gadā sāka izstādīt savus darbus ( arī Talsu ainavas ) dažādos Parīzes salonos , ir bijis Rudens salona žūrijā , piedalījās Krievijas mākslinieku grupas izstādēs . Ap – gadu viņu ietekmēja Žorža Ruo padrūmie krāstoņi un tumšo kontūru attēlošana . Fībigs gleznoja Parīzes apkārtnes un ielu motīvus , portretus . Radošu pacēlumu viņa mākslā ienesa ceļojums uz Itāliju1912 ) . Šajos gados viņš strādāja arī plakātā , linogravīrā , ilustrējis arī grāmatas . Dzīvojot Parīzē , Fībigu vienmēr māca materiālās grūtības , šaubas par savu talantu , viņš jutās nenovērtēts un nesaprasts . Pirmā pasaules kara laikā Fībigs iepazinās ar Ukrainas ebreju mākslas studenti Deboru Logaku . Šajā savienībā radās meita Raja un dēls Ēriks , kuri drīz tika nodoti Elizabetes aprūpē . gadā Fībigu ģimene nolēma pārcelties uz Elzasas pilsētu Selestu , cerībā , ka turienes klimats uzlabos ar sirdskaiti slimā dēla Ērika veselību . Tomēr tā nenotika , un gadā dēls nomira . Elzasā Fībigs atradās tuvāk dabai , kuru visu mūžu ļoti mīlēja . Te viņš uzgleznoja apdarbu , izsmalcinātas neliela formāta Elzasas ainavas visos gadalaikos . Vietējā sabiedrība izrādīja interesi un labvēlību , sarīkojot vairākas izstādes Selestā , Strasbūrā , Milūzā . Otrais pasaules karš izpostīja mierīgo dzīves plūdumu , Elzasu pievienojot Vācijai , mākslinieka ietaupījumi kļuva bezvērtīgi . Francijas valsts savam ilggadējam sveštautietim nepiešķīra ne mākslinieka pensiju , ne pilsonību . Pasliktinoties redzei , gadā Fībigs pārtrauca gleznot . gadā mākslinieku kopā ar meitu Raju pārvietoja uz pilsētas sociālās nodaļas kazarmām trūcīgiem . Te viņš gada februārī nabadzībā un aizmirstībā mira . Apglabāts Selestas pilsētas kapos . Muzeji F. Fībiga darbi atrodas šajos tālākminētajos muzejos : Latvijas Nacionālais mākslas muzejs Talsu novada muzejs Tolstoja muzejs , Maskavā , Krievijā Juliāna akadēmija , Parīzē , Francijā Unterlinden muzejs , Kalmārā , Francijā Mulhouse muzejs , Francijā Strasbūras muzejs , Strasbūrā , Francijā Humānistu bibliotēka , Selestā , Francijā Atsauces https://www.talsubiblioteka.lv/wp-content/uploads/2017/10/Aizgaja_kurzemnieks_pasaule_talu.pdf https://www.draugiem.lv/talsumuzejs/news/post/Spelejam-Fibigu-Talsu-pilsetas-svetku-nakts-pastai_14363604 http://www.la.lv/talsos-svin-fibiga-gadu/ http://www.talsumuzejs.lv/spelejam-fibigu-talsu-pilsetas-svetku-nakts-pastaiga/ 1885. gadā dzimušie 1953. gadā mirušie Talsos dzimušie Francijas gleznotāji Latvijas gleznotāji Latviešu grafiķi