Jēkabs Ruškevics
Jēkabs Rūdolfs Ruškevics (1883—1942) bija latviešu virsnieks, Latvijas armijas Tehniskās pārvaldes, vēlāk Apgādes pārvaldes priekšnieks, ģenerālis (1925).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1883. gada 9. februārī Jaunsvirlaukas pagasta Cēlāju mājās laukstrādnieka ģimenē. Mācījās Mežotnes pagasta skolā, Jelgavas Aleksandra pilsētas skolā, tad Bauskas pilsētas skolā. Līdz 1904. gadam J. Ruškevics strādāja Rīgas Pasta–telegrāfa pārvaldē un bija atturības biedrības “Auseklis” valdes loceklis. Pēc mācībām Viļņas junkurskolā (1904-1906) J. Ruškevics dienēja Varšavas cietokšņa kājnieku pulkā, vēlāk piekomandēts Varšavas cietokšņa artilērijas daļai. No 1911. līdz 1914. gadam poručiks Ruškevics studēja Artilērijas akadēmijā Pēterburgā. Sākoties Pirmajam pasaules karam, J. Ruškevicu pārcēla uz Petrogradas Pētera Lielā arsenālu, kur viņš kļuva par konstruktoru daļas pārzini un uzdienējās līdz apakšpulkveža pakāpei (1917).

1918. gadā J. Ruškevics atvaļināja no dienesta Krievijas armijā un aprīlī atgriezās Latvijā. Pēc Latvijas valsts pasludināšanas 18. novembrī viņš iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos pulkveža-leitnanta dienesta pakāpē. 11. decembrī J. Ruškevicu iecēla par Artilērijas daļas priekšnieku. 1919. gada 2. janvārī J. Ruškevics kopā ar Apsardzības ministriju devās uz Liepāju, kur atvaļinājās, bet 16. jūlijā J. Ruškevicu atkārtoti ieskaitīja Latvijas armijā kā artilērijas apgādības priekšnieku. Viņš vadīja gan artilērijas vienību formēšanu armijā, gan to apmācības. 1920. gada 8. martā J. Ruškevicu iecēla par Galvenās artilērijas pārvaldes priekšnieka palīgu un aprīlī paaugstināja pulkveža dienesta pakāpē. 
1920. gada augustā pulkvedis J. Ruškevics kļuva par armijas Artilērijas un tehniskās apgādības pārvaldes priekšnieku, decembrī – par Tehniskās pārvaldes priekšnieku, bet 1922. gada janvārī par Bruņošanās pārvaldes priekšnieku. 1925. gadā J. Ruškevicu paaugstināja par ģenerāli un no 1933. līdz 1938. gadam viņš vadīja Apgādes pārvaldi.

1938. gada jūlijā J. Ruškevics atvaļinājās no dienesta un pārcēlās uz savu lauku īpašumu Ceraukstes pagasta Pamūšās.
Pēc Latvijas okupācijas 1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā J. Ruškevicu apcietināja un izsūtīja uz Soļikamskas soda nometni Krievijā, kur viņš mira 1942. gada 29. augustā.

Apbalvojumi 
Savas militārās karjeras laikā J. Ruškevics saņēma Latvijas 1., 2. un 3. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni; Igaunijas 1. šķiras 2. pakāpes Brīvības krustu; Krievijas 3. šķiras Sv. Staņislava ordeni un 3. šķiras Sv. Annas ordeni, kā arī vairākus augstus Čehoslovākijas, Somijas un Lietuvas apbalvojumus.

Atsauces 

Latvijas ģenerāļi
Padomju represiju upuri
Jelgavas novadā dzimušie
Jēkabs Rūdolfs Ruškevics1942 ) bija latviešu virsnieks , Latvijas armijas Tehniskās pārvaldes , vēlāk Apgādes pārvaldes priekšnieks , ģenerālis Dzīvesgājums Dzimis gada februārī Jaunsvirlaukas pagasta Cēlāju mājās laukstrādnieka ģimenē . Mācījās Mežotnes pagasta skolā , Jelgavas Aleksandra pilsētas skolā , tad Bauskas pilsētas skolā . Līdz gadam J. Ruškevics strādāja Rīgas Pasta – telegrāfa pārvaldē un bija atturības biedrības “ Auseklis ” valdes loceklis . Pēc mācībām Viļņas junkurskolāJ . Ruškevics dienēja Varšavas cietokšņa kājnieku pulkā , vēlāk piekomandēts Varšavas cietokšņa artilērijas daļai . No līdz gadam poručiks Ruškevics studēja Artilērijas akadēmijā Pēterburgā . Sākoties Pirmajam pasaules karam , J. Ruškevicu pārcēla uz Petrogradas Pētera Lielā arsenālu , kur viņš kļuva par konstruktoru daļas pārzini un uzdienējās līdz apakšpulkveža pakāpei 1918. gadā J. Ruškevics atvaļināja no dienesta Krievijas armijā un aprīlī atgriezās Latvijā . Pēc Latvijas valsts pasludināšanas novembrī viņš iestājās Latvijas Pagaidu valdības bruņotajos spēkos pulkveža -leitnanta dienesta pakāpē . decembrī J. Ruškevicu iecēla par Artilērijas daļas priekšnieku . gada janvārī J. Ruškevics kopā ar Apsardzības ministriju devās uz Liepāju , kur atvaļinājās , bet jūlijā J. Ruškevicu atkārtoti ieskaitīja Latvijas armijā kā artilērijas apgādības priekšnieku . Viņš vadīja gan artilērijas vienību formēšanu armijā , gan to apmācības . gada martā J. Ruškevicu iecēla par Galvenās artilērijas pārvaldes priekšnieka palīgu un aprīlī paaugstināja pulkveža dienesta pakāpē . 1920. gada augustā pulkvedis J. Ruškevics kļuva par armijas Artilērijas un tehniskās apgādības pārvaldes priekšnieku , decembrī – par Tehniskās pārvaldes priekšnieku , bet gada janvārī par Bruņošanās pārvaldes priekšnieku . gadā J. Ruškevicu paaugstināja par ģenerāli un no līdz gadam viņš vadīja Apgādes pārvaldi . 1938. gada jūlijā J. Ruškevics atvaļinājās no dienesta un pārcēlās uz savu lauku īpašumu Ceraukstes pagasta Pamūšās . Pēc Latvijas okupācijas gada jūnija deportācijas laikā J. Ruškevicu apcietināja un izsūtīja uz Soļikamskas soda nometni Krievijā , kur viņš mira gada augustā . Apbalvojumi Savas militārās karjeras laikā J. Ruškevics saņēma Latvijas , un šķiras Triju Zvaigžņu ordeni ; Igaunijas šķiras pakāpes Brīvības krustu ; Krievijas šķiras Sv. Staņislava ordeni un šķiras Sv. Annas ordeni , kā arī vairākus augstus Čehoslovākijas , Somijas un Lietuvas apbalvojumus . Atsauces Latvijas ģenerāļi Padomju represiju upuri Jelgavas novadā dzimušie