Apollo 4
Apollo 4 jeb AS-501 bija NASA Apollo programmas nepilotējamais lidojums, pirmais  nesējraķetes Saturn V starts. Šis bija pirmais Apollo lidojums pēc negadījuma ar Apollo 1, kad gāja bojā tā apkalpe.

AS-501 lidojuma mērķis bija izmēģināt raķetes visas pakāpes. Tāpat arī bija jāpārbauda komandmoduļa karstuma vairogs, ieejot Zemes atmosfērā tādā ātrumā un leņķī, ar kādu tas nonāks no Mēness trajektorijas.

Raķetes derīgā krava bija pēdējais Block I komandmodulis (sērijas numurs 017). Balstam tika izmantots mēness moduļa makets Lunar Module Test Article, LTA-10R ar masu .

Lidojuma gaita 
Apollo 4 tika palaists  12:00:01 UTC ar nesējraķeti Saturn V no Kenedija kosmosa centra starta laukuma LC-39A. Ceturtā pakāpe S-IVB un komandmodulis tika ievadīts gandrīz apļveida orbītā ar augstumu 190 km. Tāda bija plānotā sākumorbīta nākotnes lidojumos uz Mēnesi. Pēc diviem apriņķojumiem S-IVB ievadīja kosmosa kuģi eliptiskā orbītā ar apogeju  un perigeju 84,6 km zem Zemes virsmas. Šādai trajektorijai vajadzēja nodrošināt komandmoduļa ieiešanu Zemes atmosfērā lielā ātrumā, kā arī S-IVB sadegšanu atmosfērā. Neilgi pēc šī manevra tika atdalīts komandmodulis, kas iedarbināja servisa moduļa dzinēju un paaugstināja apogeju līdz  un perigeju līdz −74 km. Pēc apogeja sasniegšanas uz 281 sekundi tika iedarbināts servisa moduļa dzinējs, izmainot orbītu uz hiperbolisku trajektoriju, palielinot atmosfērā ieiešanas ātrumu līdz 11,139 m/s (120 km augstumā) un lidojuma leņķi -6,93 grādi, simulējot atgriešanos no Mēness.

Komandmolulis nolaidās aptuveni 16 km no paredzētās vietas uz ziemeļrietumiem no Midveja salas Klusā okeāna ziemeļdaļā.

Ārējās saites 
 Apollo-4 (20) NASA
 November 1967 - Apollo 4 Launched NASA
 Apollo CSM Encyclopedia Astronautica

Apollo programma
Apollojeb AS-501 bija NASA Apollo programmas nepilotējamais lidojums , pirmais nesējraķetes Saturn V starts . Šis bija pirmais Apollo lidojums pēc negadījuma ar Apollo kad gāja bojā tā apkalpe . AS-501 lidojuma mērķis bija izmēģināt raķetes visas pakāpes . Tāpat arī bija jāpārbauda komandmoduļa karstuma vairogs , ieejot Zemes atmosfērā tādā ātrumā un leņķī , ar kādu tas nonāks no Mēness trajektorijas . Raķetes derīgā krava bija pēdējais Block I komandmodulis ( sērijas numurs Balstam tika izmantots mēness moduļa makets Lunar Module Test Article , LTA -10R ar masu \ . Lidojuma gaita Apollotika palaists 00 : 01 UTC ar nesējraķeti Saturn V no Kenedija kosmosa centra starta laukuma LC-39A . Ceturtā pakāpe S-IVB un komandmodulis tika ievadīts gandrīz apļveida orbītā ar augstumukm . Tāda bija plānotā sākumorbīta nākotnes lidojumos uz Mēnesi . Pēc diviem apriņķojumiem S-IVB ievadīja kosmosa kuģi eliptiskā orbītā ar apogeju un perigeju6 km zem Zemes virsmas . Šādai trajektorijai vajadzēja nodrošināt komandmoduļa ieiešanu Zemes atmosfērā lielā ātrumā , kā arī S-IVB sadegšanu atmosfērā . Neilgi pēc šī manevra tika atdalīts komandmodulis , kas iedarbināja servisa moduļa dzinēju un paaugstināja apogeju līdz un perigeju līdz −74 km . Pēc apogeja sasniegšanas uzsekundi tika iedarbināts servisa moduļa dzinējs , izmainot orbītu uz hiperbolisku trajektoriju , palielinot atmosfērā ieiešanas ātrumu līdz 139 m / skm augstumā ) un lidojuma leņķi93 grādi , simulējot atgriešanos no Mēness . Komandmolulis nolaidās aptuvenikm no paredzētās vietas uz ziemeļrietumiem no Midveja salas Klusā okeāna ziemeļdaļā . Ārējās saites Apollo-4NASA November - ApolloLaunched NASA Apollo CSM Encyclopedia Astronautica Apollo programma