Šlīteres Zilie kalni
Šlīteres Zilie kalni (, arī Zilie kalni, Slīteres Zilie kalni, Slīteres krauja) ir līdz 42,5 m augsta krauja Ziemeļkursas augstienes ziemeļos. Stiepjas 20 km garumā ziemeļrietumu—dienvidaustrumu virzienā Talsu novada Dundagas pagastā un veido dabisku robežu starp Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu un Piejūras zemienes Irves līdzenumu. Kraujas augšmala paceļas līdz 82,5 m v.j.l. pie Šlīteres. Vietām kraujas nogāzē atsedzas pacēluma pamatā esošais sarkanais smilšakmens. Kraujas stāvajā nogāzē izveidojušās 8—20 m dziļas kanjonveida ielejas un gravas ar vairākām alām. Krauja radusies leduslaikmeta beigu posmā kā Baltijas ledus ezera stāvkrasts. Kraujas ziemeļrietumu daļa iekļauta Slīteres nacionālā parka teritorijā, dienvidaustrumu — Kaļķupes ielejas dabas liegumā.

Atsauces 

Ziemeļkursas augstiene
Talsu novads
Dundagas pagasts
Šlīteres Zilie kalni ( , arī Zilie kalni , Slīteres Zilie kalni , Slīteres krauja ) ir līdz5 m augsta krauja Ziemeļkursas augstienes ziemeļos . Stiepjaskm garumā ziemeļrietumu — dienvidaustrumu virzienā Talsu novada Dundagas pagastā un veido dabisku robežu starp Ziemeļkursas augstienes Dundagas pacēlumu un Piejūras zemienes Irves līdzenumu . Kraujas augšmala paceļas līdz5 m v. j.l. pie Šlīteres . Vietām kraujas nogāzē atsedzas pacēluma pamatā esošais sarkanais smilšakmens . Kraujas stāvajā nogāzē izveidojušās20 m dziļas kanjonveida ielejas un gravas ar vairākām alām . Krauja radusies leduslaikmeta beigu posmā kā Baltijas ledus ezera stāvkrasts . Kraujas ziemeļrietumu daļa iekļauta Slīteres nacionālā parka teritorijā , dienvidaustrumu — Kaļķupes ielejas dabas liegumā . Atsauces Ziemeļkursas augstiene Talsu novads Dundagas pagasts