Sakneņu ģints
Sakneņu ģints (Rhizina) ir  sakneņu dzimtas asku sēnes, kuras Latvijā zināmas pēc šīs ģints vienīgās atrastās pārstāves — uzpūstās saknenes.

Taksonomija 

Šo ģinti pirmais aprakstīja Eliass Magnuss Frīss 1815. gadā darbā Observationes Mycologicae. Uzpūstā saknene tobrīd bija sakneņu ģints vienīgā aprakstītā un tipiskā suga.

1921. un 1925. gados austrāliešu botāniķis Leonards Rodvejs pievienoja tai vēl divas Tasmānijā atklātas sugas, R. atra and R. lignicola. Vēl ģintī dažādā laikā bijušas iekļautas vairākas sugas, kas pašlaik attiecinātas uz citām ģintīm. Saskaņā ar Mycobank, 2021. gada sākumā, neskaitot nosauktās trīs, ģintī vēl atrodas R. helvetica (bijusī Discina helvetica), R. nigroolivacea, R. praetexta (bijusī R. laevigata var. praetexta), R. reticulata (bijusī Peziza reticulata), R. spongiosa (bijusī Galiella spongiosa), R. vaporaria un R. zonata.

Ģints apraksts 

Augļķermeņi (apotēciji) klājeniski, 1—20 cm diametrā, ar tumšu virsmu. Lejasdaļa gaišāka, ar smalkiem rizoīdiem—hifām, kas aizvieto kātiņu. Saprotrofi uz augsnes, bieži izdegumos, reizēm koku sakņu parazīti.

Praktiskā nozīme 
Bieži sastopamā uzpūstā saknene ir mežsaimniecībai kaitīgs priežu un retāk citu skujkoku sakņu parazīts. Daļa avotu šo sugu atzīst par lietojamu pārtikā, tomēr vairums tam nepiekrīt.

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum
 MycoBank

Asku sēnes
Sēņu sistemātika
Sakneņu ģints ( Rhizina ) ir sakneņu dzimtas asku sēnes , kuras Latvijā zināmas pēc šīs ģints vienīgās atrastās pārstāves — uzpūstās saknenes . Taksonomija Šo ģinti pirmais aprakstīja Eliass Magnuss Frīss gadā darbā Observationes Mycologicae . Uzpūstā saknene tobrīd bija sakneņu ģints vienīgā aprakstītā un tipiskā suga . 1921. un gados austrāliešu botāniķis Leonards Rodvejs pievienoja tai vēl divas Tasmānijā atklātas sugas , R. atra and R. lignicola . Vēl ģintī dažādā laikā bijušas iekļautas vairākas sugas , kas pašlaik attiecinātas uz citām ģintīm . Saskaņā ar Mycobank , gada sākumā , neskaitot nosauktās trīs , ģintī vēl atrodas R. helvetica ( bijusī Discina helvetica ) , R. nigroolivacea , R. praetexta ( bijusī R. laevigata var . praetexta ) , R. reticulata ( bijusī Peziza reticulata ) , R. spongiosa ( bijusī Galiella spongiosa ) , R. vaporaria un R. zonata . Ģints apraksts Augļķermeņi ( apotēciji ) klājeniski,20 cm diametrā , ar tumšu virsmu . Lejasdaļa gaišāka , ar smalkiem rizoīdiem — hifām , kas aizvieto kātiņu . Saprotrofi uz augsnes , bieži izdegumos , reizēm koku sakņu parazīti . Praktiskā nozīme Bieži sastopamā uzpūstā saknene ir mežsaimniecībai kaitīgs priežu un retāk citu skujkoku sakņu parazīts . Daļa avotu šo sugu atzīst par lietojamu pārtikā , tomēr vairums tam nepiekrīt . Atsauces Ārējās saites Index Fungorum MycoBank Asku sēnes Sēņu sistemātika