Naujoji Viļņas seņūnija
Naujoji Viļņas seņūnija () ir apkaime un seņūnija Viļņas austrumu daļā. Tā atrodas Viļņas upes krastos. Saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas datiem tajā dzīvo 31 933 iedzīvotāju.

Vēsture 
Naujoji Viļņa radās kā atsevišķa pilsēta 19. gadsimta otrajā pusē, kad tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Varšava—Sanktpēterburga. Tā attīstījās kā šaura josla gar dzelzceļa sliedēm. Vēlāk tika uzbūvēta arī dzelzceļa līnija Liepāja—Romni, kas savienoja Viļņu ar Minsku. 1911. gadā uzbūvēta Svētā Kazimira baznīca. Pirms Viļņa 1920. gadā pārgāja Polijas pārvaldībā, tajā atradās daudzas nelielas ražotnes, kas ražoja koka izstrādājumus, raugu, izkaptis, nažus, papīru un aužamās stelles.

1941. gada jūnija deportāciju laikā caur Naujoji Viļņas dzelzceļa staciju tika pārvietoti ap 30 000 deportējamo. Pēc Otrā pasaules kara bijušās ražotnes nacionalizēja un pārveidoja par lielām rūpnīcām, kas ražoja mašīnapstrādes instrumentus, lauksaimniecības tehniku un citu produkciju. 1957. gadā tā tika iekļauta Viļņas pilsētas teritorijā.

1991. gada maijā vietējie poļu kopienas līderi Viļņas reģionā ārpus pašas pilsētas proklamēja Poļu Nacionāli teritoriālo reģionu ar savu karogu, himnu un nacionālo banku. Par savu administratīvo centru viņi izvēlējās Naujoji Viļņu. Tā paša gada augustā Lietuvas spēki likvidēja šo nodibinājumu, pamatojot to ar poļu līderu atbalstu neveiksmīgajam Augusta pučam Maskavā.

Atsauces
Naujoji Viļņas seņūnija ( ) ir apkaime un seņūnija Viļņas austrumu daļā . Tā atrodas Viļņas upes krastos . Saskaņā ar gada tautas skaitīšanas datiem tajā dzīvo933 iedzīvotāju . Vēsture Naujoji Viļņa radās kā atsevišķa pilsēta gadsimta otrajā pusē , kad tika uzbūvēta dzelzceļa līnija Varšava —Sanktpēterburga . Tā attīstījās kā šaura josla gar dzelzceļa sliedēm . Vēlāk tika uzbūvēta arī dzelzceļa līnija Liepāja — Romni , kas savienoja Viļņu ar Minsku . gadā uzbūvēta Svētā Kazimira baznīca . Pirms Viļņa gadā pārgāja Polijas pārvaldībā , tajā atradās daudzas nelielas ražotnes , kas ražoja koka izstrādājumus , raugu , izkaptis , nažus , papīru un aužamās stelles . 1941. gada jūnija deportāciju laikā caur Naujoji Viļņas dzelzceļa staciju tika pārvietoti ap000 deportējamo . Pēc Otrā pasaules kara bijušās ražotnes nacionalizēja un pārveidoja par lielām rūpnīcām , kas ražoja mašīnapstrādes instrumentus , lauksaimniecības tehniku un citu produkciju . gadā tā tika iekļauta Viļņas pilsētas teritorijā . 1991. gada maijā vietējie poļu kopienas līderi Viļņas reģionā ārpus pašas pilsētas proklamēja Poļu Nacionāli teritoriālo reģionu ar savu karogu , himnu un nacionālo banku . Par savu administratīvo centru viņi izvēlējās Naujoji Viļņu . Tā paša gada augustā Lietuvas spēki likvidēja šo nodibinājumu , pamatojot to ar poļu līderu atbalstu neveiksmīgajam Augusta pučam Maskavā . Atsauces