22 Kalliope
Kalliope, arī 22 Kalliope ir asteroīds ar diametru apmēram 166 km, atrodas asteroīdu joslā, pieder M tipa asteroīdu grupai. Kalliopei ir neliels pavadonis – Linuss.

Atklāšana un nosaukums 
Asteroīdu atklāja  angļu astronoms Džons Hainds Bišopa observatorijā Londonā. Haindam tas bija septītais atklātais asteroīds (kopā 10). Asteroīds nodēvēts mūzas Kalliopes vārdā. Vārdu izvēlējās Karaliskās astronomijas savienības prezidents Džons Adamss. Grieķu mitoloģijā Kalliope ir Zeva un Mnēmosines meita, visu dzejnieku un dzejas mākslas aizgādne.

Fiziskie parametri 
Kalliope ir neregulāras, nedaudz izstieptas formas asteroīds. Spektrs liecina, ka tas ir M tipa asteroīds, kura virsmu daļēji klāj dzelzi un niķeli saturoši materiāli. Noteiktais asteroīda blīvums ir 3,35 ± 0,33 g/cm3. Asteroīds visticamāk nav monolīts, bet porains (porainība 20 – 40 %), tā blīvums var sasniegt 4,2-5,8 g/cm3 (atbilst metālu un silikātu minerālu maisījumam). Spektroskopiskie pētījumi parāda, ka objekta virsmu klāj hidratēti minerāli un silikāti. Arī zemais asteroīda albedo norāda uz to, ka tā virsma ir drīzāk akmeņaina nekā metāliska.

Pavadonis 
Kalliopei ir zināms viens pavadonis – Linuss. Pavadoni atklāja 2001. gada 29. augustā astronomi Maikls Brauns un Žans-Liks Margots (Jean-Luc Margot), izmantojot Keka 2. teleskopu. Pavadonis ir salīdzinoši liels, tā diametrs ap 30 km, Kalliopi tas apriņķo apmēram 1100 km attālumā. Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S/2001 (22) 1. 2003. gada jūlijā pavadonim tika piešķirts vārds – Linuss.

Atsauces

Ārējās saites 
Kalliopes orbīta

 
Asteroīdu joslas objekti
M tipa asteroīdi
Kalliope , arīKalliope ir asteroīds ar diametru apmēramkm , atrodas asteroīdu joslā , pieder M tipa asteroīdu grupai . Kalliopei ir neliels pavadonis – Linuss . Atklāšana un nosaukums Asteroīdu atklāja angļu astronoms Džons Hainds Bišopa observatorijā Londonā . Haindam tas bija septītais atklātais asteroīds ( kopā Asteroīds nodēvēts mūzas Kalliopes vārdā . Vārdu izvēlējās Karaliskās astronomijas savienības prezidents Džons Adamss . Grieķu mitoloģijā Kalliope ir Zeva un Mnēmosines meita , visu dzejnieku un dzejas mākslas aizgādne . Fiziskie parametri Kalliope ir neregulāras , nedaudz izstieptas formas asteroīds . Spektrs liecina , ka tas ir M tipa asteroīds , kura virsmu daļēji klāj dzelzi un niķeli saturoši materiāli . Noteiktais asteroīda blīvums ir35 ± 33 g / cm3. Asteroīds visticamāk nav monolīts , bet porains ( porainība – % ) , tā blīvums var sasniegt2-5,8 g/ cm3 ( atbilst metālu un silikātu minerālu maisījumam ) . Spektroskopiskie pētījumi parāda , ka objekta virsmu klāj hidratēti minerāli un silikāti . Arī zemais asteroīda albedo norāda uz to , ka tā virsma ir drīzāk akmeņaina nekā metāliska . Pavadonis Kalliopei ir zināms viens pavadonis – Linuss . Pavadoni atklāja gada augustā astronomi Maikls Brauns un Žans-Liks Margots ( Jean-Luc Margot ) , izmantojot Keka teleskopu . Pavadonis ir salīdzinoši liels , tā diametrs apkm , Kalliopi tas apriņķo apmēramkm attālumā . Pēc atklāšanas pavadonim tika piešķirts pagaidu apzīmējums S / 20011. gada jūlijā pavadonim tika piešķirts vārds – Linuss . Atsauces Ārējās saites Kalliopes orbīta Asteroīdu joslas objekti M tipa asteroīdi