Parastā smiltene
Parastā smiltene (Tricholoma equestre) ir pūkaiņu ģints bazīdijsēne, kas aug Ziemeļamerikā un Eirāzijā, arī Latvijā. Tā ir sastopama smilšainos priežu mežos, it īpaši piejūras kāpās.

Lai gan parastā smiltene tiek uzskatīta par vērtīgu un garšīgu ēdamo sēni, pēc vairākiem saindēšanās gadījumiem, tai skaitā nāvējošiem, 2003. gada pētījums esot atklājis indīgu vielu klātbūtni sēnē. Tika ziņots, ka 1993. gadā Francijā un 2001. gadā Polijā bijuši nāves gadījumi pēc to ieēšanas. Pēc sēnes ieēšanas bijis novērojams muskuļu sastiepums un bojājumi, kas rada muskuļu sāpes, bet pēc muskuļos esoša proteīna mioglobīna nokļūšanas asinīs — nieru mazspēja un tumšas krāsas urīns. Vēlāks eksperiments Polijā nekādus negatīvus efektus brīvprātīgajiem neatklāja, Polijas saindēšanās statistikā netika atrasti arī saindēšanās gadījumi ar smiltenēm 10 gadu laikā pirms 2018. gada. Iespējams, ka agrāk aprakstītās saindēšanās izsaukusi smilteņu mijiedarbība ar medikamentiem, tāpat pastāv versijas par saindēšanos ar kādu citu līdzīgu sugu, cietušo individuālajām organisma īpatnībām u.c. Lietuvā veikts pētījums autoriem deva iemeslu secināt, ka saindēšanās ar smiltenēm tomēr ir iespējama, lietojot tās ilgstoši lielos daudzumos, vienlaikus norādot, ka tas pats notiek ar citām ēdamajām sēnēm, kā Boletus un Leccinum ģinšu pārstāvēm (baravikām, apšu un bērzu bekām). Mēreni daudzumi problēmas nav radījuši. 

Parastajai smiltenei ir arī līdzīgas radnieciskas pūkaines, kā sēra pūkaine, kura visvieglāk atšķirama pēc nepatīkamās smakas, un rūgtā smiltene, kas atšķirama pēc rūgtās garšas. Abas šīs sugas ir neēdamas. Parastās smiltenes atšķiras no šīm divām arī ar savu augšanu smilšainās vietās un bieži ir smilšu pilnas, kas rada kulināras grūtības.

Atsauces

Ārējās saites 

 

Pūkaines
Indīgās sēnes
Latvijas sēnes
Parastā smiltene ( Tricholoma equestre ) ir pūkaiņu ģints bazīdijsēne , kas aug Ziemeļamerikā un Eirāzijā , arī Latvijā . Tā ir sastopama smilšainos priežu mežos , it īpaši piejūras kāpās . Lai gan parastā smiltene tiek uzskatīta par vērtīgu un garšīgu ēdamo sēni , pēc vairākiem saindēšanās gadījumiem , tai skaitā nāvējošiem , gada pētījums esot atklājis indīgu vielu klātbūtni sēnē . Tika ziņots , ka gadā Francijā un gadā Polijā bijuši nāves gadījumi pēc to ieēšanas . Pēc sēnes ieēšanas bijis novērojams muskuļu sastiepums un bojājumi , kas rada muskuļu sāpes , bet pēc muskuļos esoša proteīna mioglobīna nokļūšanas asinīs — nieru mazspēja un tumšas krāsas urīns . Vēlāks eksperiments Polijā nekādus negatīvus efektus brīvprātīgajiem neatklāja , Polijas saindēšanās statistikā netika atrasti arī saindēšanās gadījumi ar smiltenēmgadu laikā pirms gada . Iespējams , ka agrāk aprakstītās saindēšanās izsaukusi smilteņu mijiedarbība ar medikamentiem , tāpat pastāv versijas par saindēšanos ar kādu citu līdzīgu sugu , cietušo individuālajām organisma īpatnībām u.c. Lietuvā veikts pētījums autoriem deva iemeslu secināt , ka saindēšanās ar smiltenēm tomēr ir iespējama , lietojot tās ilgstoši lielos daudzumos , vienlaikus norādot , ka tas pats notiek ar citām ēdamajām sēnēm , kā Boletus un Leccinum ģinšu pārstāvēm ( baravikām , apšu un bērzu bekām ) . Mēreni daudzumi problēmas nav radījuši . Parastajai smiltenei ir arī līdzīgas radnieciskas pūkaines , kā sēra pūkaine , kura visvieglāk atšķirama pēc nepatīkamās smakas , un rūgtā smiltene , kas atšķirama pēc rūgtās garšas . Abas šīs sugas ir neēdamas . Parastās smiltenes atšķiras no šīm divām arī ar savu augšanu smilšainās vietās un bieži ir smilšu pilnas , kas rada kulināras grūtības . Atsauces Ārējās saites Pūkaines Indīgās sēnes Latvijas sēnes