Centrālais masīvs
Centrālais masīvs () ir kalnu sistēma Francijas centrālajā un dienvidu daļā. Austrumos Ronas zemiene to atdala no Alpiem. Veidojas kā vidēji augstu plakankaļņu un plato sistēma — plašākais hercīnā krokojuma veidojums Viduseiropā. Masīva vidējais augstums ir 400—700 m, augstākā virsotne ir Pijdesansī (1885 m vjl) masīva ziemeļrietumos.

Masīva ziemeļu un centrālo daļu veido bazalta plato ar apdzisušu vulkānu konusiem, ko saposmo meridionāli orientētas upju ielejas. Dienvidos piekļaujas Kosas karsta plato, Sevēni un Nuāri, rietumos un ziemeļrietumos — Morvāns, Vivarē kalni, Forēza.

Klimats mēreni okeānisks ar vēsu vasaru un maigu ziemu, dienvidos un dienvidaustrumos — subtropu klimats. Augājā pārsvarā platlapju meži, virs 1200 m — baltegļu meži, bet virs 1400 m — subalpiskās pļavas. Lielu daļu aizņem kultivētās zemes. Masīvā urāna un akmeņogļu ieguve. Minerālūdeņu avoti (Višī). Nozīmīgs tūrisms.

Atsauces

Ārējās saites 

Kalnu sistēmas Eiropā
Francijas kalnu grēdas
Centrālais masīvs ( ) ir kalnu sistēma Francijas centrālajā un dienvidu daļā . Austrumos Ronas zemiene to atdala no Alpiem . Veidojas kā vidēji augstu plakankaļņu un plato sistēma — plašākais hercīnā krokojuma veidojums Viduseiropā . Masīva vidējais augstums ir700 m , augstākā virsotne ir Pijdesansīm vjl ) masīva ziemeļrietumos . Masīva ziemeļu un centrālo daļu veido bazalta plato ar apdzisušu vulkānu konusiem , ko saposmo meridionāli orientētas upju ielejas . Dienvidos piekļaujas Kosas karsta plato , Sevēni un Nuāri , rietumos un ziemeļrietumos — Morvāns , Vivarē kalni , Forēza . Klimats mēreni okeānisks ar vēsu vasaru un maigu ziemu , dienvidos un dienvidaustrumos — subtropu klimats . Augājā pārsvarā platlapju meži , virsm — baltegļu meži , bet virsm — subalpiskās pļavas . Lielu daļu aizņem kultivētās zemes . Masīvā urāna un akmeņogļu ieguve . Minerālūdeņu avoti ( Višī ) . Nozīmīgs tūrisms . Atsauces Ārējās saites Kalnu sistēmas Eiropā Francijas kalnu grēdas