Igaunijas Olimpiskā komiteja
Igaunijas Olimpiskā komiteja (; abreviatūra: EOK) ir atbildīgs par Igaunijas pārstāvniecību Olimpiskajās spēlēs. Komitejas galvenā mītne atrodas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā. Igaunijas izmantotais SOK kods ir EST.

Vēsture 
Igaunijas Sporta federācija () nolēma izveidot Igaunijas Olimpisko komiteju pirmajā Igaunijas sporta kongresā () 1919. gada 30. novembrī, bet to oficiāli dibināja 1923. gada 8. decembrī. Par pirmo komitejas priekšsēdētāju 1924. gada 5. maijā tika ievēlēts Kārlis Frīdrihs Akels. Neatkarīga Igaunijas komanda piedalījās olimpiskajās spēlēs no 1920. līdz 1936. gadam. Pēc tam, kad 1940. gadā Igaunijā iebruka Padomju Savienība, Igaunijas sportisti Olimpiskajās spēlēs startēja Padomju Savienības komandas sastāvā. Igaunijas sportisti Padomju Savienības komandas sastāvā startēja līdz 1988. gada Seulas vasaras olimpiskajām spēlēm.

Nacionālā Olimpiskā komiteja tika atjaunota 1989. gada 14. janvārī, kad Igaunijas Olimpiskā sporta konferencē pieņēma šādu lēmumu: "atsākt 1923. gadā dibinātās Igaunijas Olimpiskās komitejas darbību". Nepārtrauktības jēdziens kļuva par atjaunotās Igaunijas Olimpiskās komitejas darbības pamatu, jo, kaut arī tā nevarēja de facto rīkoties 50 gadus, tā nekad savu darbību de iure nepārtrauca. Tajā pašā dienā tika ievēlēti pirmie atjaunotā Olimpiskās komitejas locekļi — Arnolds Grīns un Atko Viru. 1991. gada 20. augustā tika pasludināta Igaunijas Republikas neatkarība un ar Starptautiskās Olimpiskās komitejas izpilddirekcijas lēmumu valdes sēdē Berlīnē 1991. gada 18. septembrī tā tika atkārtoti atzīta.

1992. gada Albērvilas ziemas olimpiskās spēles kopš 1936. gada bija pirmā, kad Igaunija atkal olimpiskajās spēlēs startēja kā neatkarīga valsts. Līdz šim Igaunija ir startējusi 12 vasaras olimpiskajās spēlēs (1920 — 1936 un no 1992. gada) un 10 ziemas olimpiskajās spēlēs (1928, 1936 un no 1992. gada).

Struktūra 
Igaunijas Olimpiskajā komitejā šobrīd ir 122 biedri, tai skaitā:
 69 nacionālās sporta federācijas;
 18 nacionālās sporta asociācijas;
 19 reģionālās sporta asociācijas;
 16 individuālie biedri.

Izpildkomitejas sastāvs 
Pašreizējo Olimpiskās komitejas valdi veido:
 Prezidents: Urmass Sorumā;
 Viceprezidenti: Tonu Toniste, Jiri Tamms;
 Ģenerālsekretārs: Sīms Sukless;
 Locekļi: Urmass Paets, Anne Rei, Karols Kovanens, Olivers Krūda, Tomass Tonise, Marko Kaljuvērs, Riho Terass, Rēts Hāls, Hanno Pevkurs, Mati Alavers, Helirs-Valdors Sēders, Mihails Kolvarts, Erki Nols, Kristjans Jarvi, Gerds Kanters.

Olimpiskās komitejas prezidenu uzskaitījums

Priekšsēdētāji

Prezidenti

Biedru federācijas 
Igaunijas nacionālās federācijas ir organizācijas, kas koordinē visus viņu individuālo sporta veidu aspektus. Viņi ir atbildīgi par apmācību, sacensībām un sava sporta veida attīstību. Pašlaik Igaunijā darbojas 29 olimpiskās vasaras un 6 ziemas sporta federācijas, kā arī vairākas citu sporta veidu federācijas.

Olimpisko sporta veidu federācijas

Skatīt arī 
 Igaunija olimpiskajās spēlēs

Atsauces

Ārējās saites 
 Oficiālā mājaslapa 
 Igaunijas profils SOK mājas lapā

Sports Igaunijā
Olimpiskā komiteja
Nacionālās Olimpiskās komitejas
Igaunijas Olimpiskā komiteja ( ; abreviatūra : EOK ) ir atbildīgs par Igaunijas pārstāvniecību Olimpiskajās spēlēs . Komitejas galvenā mītne atrodas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā . Igaunijas izmantotais SOK kods ir EST . Vēsture Igaunijas Sporta federācija ( ) nolēma izveidot Igaunijas Olimpisko komiteju pirmajā Igaunijas sporta kongresā ( ) gada novembrī , bet to oficiāli dibināja gada decembrī . Par pirmo komitejas priekšsēdētāju gada maijā tika ievēlēts Kārlis Frīdrihs Akels . Neatkarīga Igaunijas komanda piedalījās olimpiskajās spēlēs no līdz gadam . Pēc tam , kad gadā Igaunijā iebruka Padomju Savienība , Igaunijas sportisti Olimpiskajās spēlēs startēja Padomju Savienības komandas sastāvā . Igaunijas sportisti Padomju Savienības komandas sastāvā startēja līdz gada Seulas vasaras olimpiskajām spēlēm . Nacionālā Olimpiskā komiteja tika atjaunota gada janvārī , kad Igaunijas Olimpiskā sporta konferencē pieņēma šādu lēmumu : " atsākt gadā dibinātās Igaunijas Olimpiskās komitejas darbību " . Nepārtrauktības jēdziens kļuva par atjaunotās Igaunijas Olimpiskās komitejas darbības pamatu , jo , kaut arī tā nevarēja de facto rīkotiesgadus , tā nekad savu darbību de iure nepārtrauca . Tajā pašā dienā tika ievēlēti pirmie atjaunotā Olimpiskās komitejas locekļi — Arnolds Grīns un Atko Viru . gada augustā tika pasludināta Igaunijas Republikas neatkarība un ar Starptautiskās Olimpiskās komitejas izpilddirekcijas lēmumu valdes sēdē Berlīnē gada septembrī tā tika atkārtoti atzīta . 1992. gada Albērvilas ziemas olimpiskās spēles kopš gada bija pirmā , kad Igaunija atkal olimpiskajās spēlēs startēja kā neatkarīga valsts . Līdz šim Igaunija ir startējusivasaras olimpiskajās spēlēs— un no gada ) unziemas olimpiskajās spēlēsun no gada ) . Struktūra Igaunijas Olimpiskajā komitejā šobrīd irbiedri , tai skaitā : nacionālās sporta federācijas ; nacionālās sporta asociācijas ; reģionālās sporta asociācijas ; individuālie biedri . Izpildkomitejas sastāvs Pašreizējo Olimpiskās komitejas valdi veido : Prezidents : Urmass Sorumā ; Viceprezidenti : Tonu Toniste , Jiri Tamms ; Ģenerālsekretārs : Sīms Sukless ; Locekļi : Urmass Paets , Anne Rei , Karols Kovanens , Olivers Krūda , Tomass Tonise , Marko Kaljuvērs , Riho Terass , Rēts Hāls , Hanno Pevkurs , Mati Alavers , Helirs-Valdors Sēders , Mihails Kolvarts , Erki Nols , Kristjans Jarvi , Gerds Kanters . Olimpiskās komitejas prezidenu uzskaitījums Priekšsēdētāji Prezidenti Biedru federācijas Igaunijas nacionālās federācijas ir organizācijas , kas koordinē visus viņu individuālo sporta veidu aspektus . Viņi ir atbildīgi par apmācību , sacensībām un sava sporta veida attīstību . Pašlaik Igaunijā darbojasolimpiskās vasaras unziemas sporta federācijas , kā arī vairākas citu sporta veidu federācijas . Olimpisko sporta veidu federācijas Skatīt arī Igaunija olimpiskajās spēlēs Atsauces Ārējās saites Oficiālā mājaslapa Igaunijas profils SOK mājas lapā Sports Igaunijā Olimpiskā komiteja Nacionālās Olimpiskās komitejas