Bērensi fon Rautenfeldi
Bērensi fon Rautenfeldi (), līdz 1752. gadam Bērensi () bija Rīgas patriciešu, vēlāk muižnieku dzimta.

Vēsture 
Dzimtas ciltstēvs bija Rīgas tirgotājs Heinrihs Bērenss (1699—1778), kurš pēc Lielā Ziemeļu kara ieradās Rīgā un 1735. gadā ieguva Rīgas pilsoņa tiesības. Iespējams, ka viņa tēvs bija Kēnigsbergas aldaris Johans Bērenss (Berends, Behrentz).
1737. gadā Heinrihs apprecēja Rīgas rātskunga meitu Katrīnu Hedvigu Krīgeri (Krüger), viņiem piedzima pieci dēli — Eberhards (1738—1810), Heinrihs (1740—1815), Johans Georgs (1741—1805), Kārlis (1747—1809) un Ludvigs Vilhelms (1748—1797).

1749. gadā Heinrihs Bērenss kļuva par Lielās ģildes vecāko. 1752. gadā viņu iecēla par Krievijas impērijas galma komercpadomnieku un tajā pašā gadā uzņēma Svētās Romas impērijas dižciltīgo kārtā ar uzvārdu Bērenss no Rautenfeldas.
Viņš iegādājās Kastrānes muižu, Jaunraunas muižu (Ronneburg-Neuhof) un Raunas pilsmuižu (Schloss Ronneburg), kuras pēc viņa nāves 1778. gadā mantoja viņa dēli.

Ludvigu Vilhelmu Bērensu no Rautenfeldas 1797. gadā uzņēma Vidzemes bruņniecības matrikulā, bet Georgu Bērensu no Rautenfeldas 1800. gadā gan Igaunijas bruņniecības, gan Vidzemes bruņniecības matrikulā.

No dzimtas uzvārda cēlies Bieriņu muižas latviskais nosaukums, to pārvaldīja secīgi Heinrihs Eberhards Bērenss fon Rautenfelds (1822—1895), Heinrihs Augusts Bērenss fon Rautenfelds (1850—1896) un viņa atraitne Teofila Anna Margarēte Bērensa fon Rautenfelde. Pēdējā Bieriņmuižas īpašniece pēc Heinriha Augusta Bērensa fon Rautenfelda nāves 1923. gadā bija viņa sieva Elizabete Emīlija, dzimusi Kuģenieks.

Bērensu fon Rautenfeldu muižas Latvijā 
 Biržu muiža (Groß-Buschhof), mantoja ģenerālleitnants Johans Georgs Bērenss no Rautenfeldas (1741—1805)
 Bīriņu muiža (Kolzen)
 Budas muiža, mantoja rātskungs Eberhards Bērenss no Rautenfeldas (1738—1810)
 Gaujienas muiža, nopirkta 1784. gadā, mantoja Heinrihs Bērenss no Rautenfeldas (1740—1815), pārdota 1818. gadā
 Jaunraunas muiža (Ronneburg-Neuhof), mantoja rātskungs Eberhards Bērenss no Rautenfeldas (1738—1810)
 Karvas muiža
 Kastrānes muiža (Kastran mit Smerle), mantoja pulkvedis Ludvigs Vilhelms Bērenss no Rautenfeldas (1748—1797)
 Ķeguma muiža (Keggum)
 Rembates muiža (Ringmundshof), mantoja rātskungs Eberhards Bērenss no Rautenfeldas (1738—1810)

Galerija

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vācbaltieši
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Bērensi fon Rautenfeldi ( ) , līdz gadam Bērensi ( ) bija Rīgas patriciešu , vēlāk muižnieku dzimta . Vēsture Dzimtas ciltstēvs bija Rīgas tirgotājs Heinrihs Bērenss1778 ) , kurš pēc Lielā Ziemeļu kara ieradās Rīgā un gadā ieguva Rīgas pilsoņa tiesības . Iespējams , ka viņa tēvs bija Kēnigsbergas aldaris Johans Bērenss ( Berends , Behrentz ) . 1737. gadā Heinrihs apprecēja Rīgas rātskunga meitu Katrīnu Hedvigu Krīgeri ( Krüger ) , viņiem piedzima pieci dēli — Eberhards1810 ) , Heinrihs1815 ) , Johans Georgs1805 ) , Kārlis1809 ) un Ludvigs Vilhelms1797 ) . 1749. gadā Heinrihs Bērenss kļuva par Lielās ģildes vecāko . gadā viņu iecēla par Krievijas impērijas galma komercpadomnieku un tajā pašā gadā uzņēma Svētās Romas impērijas dižciltīgo kārtā ar uzvārdu Bērenss no Rautenfeldas . Viņš iegādājās Kastrānes muižu , Jaunraunas muižu ( Ronneburg-Neuhof ) un Raunas pilsmuižu ( Schloss Ronneburg ) , kuras pēc viņa nāves gadā mantoja viņa dēli . Ludvigu Vilhelmu Bērensu no Rautenfeldas gadā uzņēma Vidzemes bruņniecības matrikulā , bet Georgu Bērensu no Rautenfeldas gadā gan Igaunijas bruņniecības , gan Vidzemes bruņniecības matrikulā . No dzimtas uzvārda cēlies Bieriņu muižas latviskais nosaukums , to pārvaldīja secīgi Heinrihs Eberhards Bērenss fon Rautenfelds1895 ) , Heinrihs Augusts Bērenss fon Rautenfelds1896 ) un viņa atraitne Teofila Anna Margarēte Bērensa fon Rautenfelde . Pēdējā Bieriņmuižas īpašniece pēc Heinriha Augusta Bērensa fon Rautenfelda nāves gadā bija viņa sieva Elizabete Emīlija , dzimusi Kuģenieks . Bērensu fon Rautenfeldu muižas Latvijā Biržu muiža ( Groß-Buschhof ) , mantoja ģenerālleitnants Johans Georgs Bērenss no Rautenfeldas1805 ) Bīriņu muiža ( Kolzen ) Budas muiža , mantoja rātskungs Eberhards Bērenss no Rautenfeldas1810 ) Gaujienas muiža , nopirkta gadā , mantoja Heinrihs Bērenss no Rautenfeldas1815 ) , pārdota gadā Jaunraunas muiža ( Ronneburg-Neuhof ) , mantoja rātskungs Eberhards Bērenss no Rautenfeldas1810 ) Karvas muiža Kastrānes muiža ( Kastran mit Smerle ) , mantoja pulkvedis Ludvigs Vilhelms Bērenss no Rautenfeldas1797 ) Ķeguma muiža ( Keggum ) Rembates muiža ( Ringmundshof ) , mantoja rātskungs Eberhards Bērenss no Rautenfeldas1810 ) Galerija Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Vācbaltieši Vidzemes bruņniecības dzimtas