LGBT tiesības Latvijā
Lesbietes, geji, biseksuāļi un transpersonas (LGBT) Latvijā saskaras ar juridiskām problēmām, ar kādām nesaskaras heteroseksuāli cilvēki. Valstī ir atļautas kā vīriešu, tā sieviešu viendzimuma seksuālās attiecības, taču viendzimuma pāru kopdzīve netiek oficiāli atzīta un viņiem nav nodrošinātas tās pašas tiesības, kādas heteroseksuāliem pāriem laulībā.

Demokratizācijas process Latvijā ir ļāvis gejiem un lesbietēm dibināt organizācijas savu tiesību aizstāvībai, kā arī atvērt bārus, bibliotēku, kafejnīcas, klubus, utt. Dažāda veida pasākumi, tostarp izglītojoši un kultūras, var tikt brīvi organizēti. Tomēr sabiedrība Latvijā nav sasniegusi augstu iecietības līmeni attiecībā pret seksuālajām minoritātēm. 2014. gada novembrī ārlietu ministrs Edgars Rinkēvičs izsauca plašu diskusiju vilni, publiski Twitter mājaslapā atzīstoties savā seksuālajā orientācijā.

Likumi saistībā ar viendzimuma seksuālajām attiecībām 
1992. gadā, neilgi pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas, homoseksuālas darbības tika dekriminalizētas. Brīvprātīgās seksuālās attiecībās, neatkarīgi no dzimuma vai seksuālās orientācijas, iespējams stāties no 16 gadu vecuma.

Viendzimuma attiecību juridiskā atzīšana 
Latvijā šobrīd viendzimuma attiecības netiek juridiski atzītas nedz kopdzīves, nedz laulību veidā.

2006. gadā tika mainīta Satversme, lai novērstu mēģinājumus legalizēt viendzimuma laulības. Satversmes 110. pants līdz grozījumiem skanēja šādi: „Valsts aizsargā un atbalsta laulību, ģimeni, vecāku un bērna tiesības. Valsts īpaši palīdz bērniem invalīdiem, bērniem, kas palikuši bez vecāku gādības vai cietuši no varmācības.” Pēc pieņemtajiem grozījumiem šādi: „Valsts aizsargā un atbalsta laulību — savienību starp vīrieti un sievieti, ģimeni, vecāku un bērna tiesības. Valsts īpaši palīdz bērniem invalīdiem, bērniem, kas palikuši bez vecāku gādības vai cietuši no varmācības.”

Neskatoties uz to, 2015. gada 30. janvārī  Saeimas deputāts Veiko Spolītis iesniedza tā saukto „partnerattiecību likumprojektu”, kurš ļautu jebkurām divām personām, neatkarīgi no to dzimuma, noslēgt savā starpā kopdzīvi. Iniciatīvu 2015. gada 24. februārī noraidīja Saeimas Juridisko lietu komisija, atsaucoties uz to, ka šī likuma dēļ būtu jāmaina Civillikums.

2015. gada martā portālā „ManaBalss.lv” tika uzsākta parakstu vākšana par Kopdzīves likuma pieņemšanu, kas pēc savas būtības ir līdzīgs iepriekš noraidītajam deputāta Veiko Spolīša priekšlikumam. Lai iniciatīvu iesniegtu izskatīšanai Saeimā, ir jāsavāc vismaz 10 000 iedzīvotāju parakstu. 2017. gada decembrī iniciatīva savāca vajadzīgo Latvijas iedzīvotāju parakstu skaitu.

Adopcija un ģimenes plānošana
Latvijas likumdošana atļauj adoptēt bērnu ikvienai personai, kura ir sasniegusi 25 gadu vecumu. Taču personas, kuras savā starpā nav apprecējušās, nevar adoptēt to pašu bērnu, proti adoptēt bērnu var tikai viena šī pāra persona. Kopā dzīvojošiem lesbiešu pāriem ir iespējams saņemt mākslīgo apaugļošanu.

Militārais dienests 
Homoseksuāliem cilvēkiem Latvijā nav aizliegts dienēt armijā.

Diskriminācijas aizliegumi
2006. gada septembrī Saeima pieņēma grozījumus darba likumā, aizliedzot diskrimināciju darba vietā uz seksuālās orientācijas pamata. Sākotnēji parlaments neiekļāva šādu prasību likumā, taču valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga atteicās izsludināt likumprojektu, kamēr konkrētā prasība netiks iekļauta.

LGBT tiesību kustība Latvijā 
Pēc 2005. gadā, pirmā Rīgas praida laikā, piedzīvotajām nekārtībām un lielo sabiedrības naidu pret seksuālajām minoritātēm, daži LGBT kopienas aktīvisti, viņu draugi, ģimenes locekļi un atbalstītāji nolēma kopīgi dibināt organizāciju "Mozaīka", kura censtos veicināt cieņu pret seksuālajām minoritātēm un iestātos par LGBT cilvēku tiesiskā stāvokļa uzlabošanos Latvijā. Organizācija tika dibināta 2006. gada 18. februārī. Neilgi pēc tam, kā atbilde nesen izveidotajai "Mozaīkai", tika dibināta pret LGBT tiesībām vērstā kustība "NoPride", kura visredzamākā bija 2006. gada Rīgas Draudzības dienās (otrajā Rīgas praidā).

Kopsavilkums

Skatīt arī
 LGBT+ kultūra Rīgā
 Latvijas politika

Atsauces

LGBT
Lesbietes , geji , biseksuāļi un transpersonas ( LGBT ) Latvijā saskaras ar juridiskām problēmām , ar kādām nesaskaras heteroseksuāli cilvēki . Valstī ir atļautas kā vīriešu , tā sieviešu viendzimuma seksuālās attiecības , taču viendzimuma pāru kopdzīve netiek oficiāli atzīta un viņiem nav nodrošinātas tās pašas tiesības , kādas heteroseksuāliem pāriem laulībā . Demokratizācijas process Latvijā ir ļāvis gejiem un lesbietēm dibināt organizācijas savu tiesību aizstāvībai , kā arī atvērt bārus , bibliotēku , kafejnīcas , klubus , utt . Dažāda veida pasākumi , tostarp izglītojoši un kultūras , var tikt brīvi organizēti . Tomēr sabiedrība Latvijā nav sasniegusi augstu iecietības līmeni attiecībā pret seksuālajām minoritātēm . gada novembrī ārlietu ministrs Edgars Rinkēvičs izsauca plašu diskusiju vilni , publiski Twitter mājaslapā atzīstoties savā seksuālajā orientācijā . Likumi saistībā ar viendzimuma seksuālajām attiecībām 1992. gadā , neilgi pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas , homoseksuālas darbības tika dekriminalizētas . Brīvprātīgās seksuālās attiecībās , neatkarīgi no dzimuma vai seksuālās orientācijas , iespējams stāties nogadu vecuma . Viendzimuma attiecību juridiskā atzīšana Latvijā šobrīd viendzimuma attiecības netiek juridiski atzītas nedz kopdzīves , nedz laulību veidā . 2006. gadā tika mainīta Satversme , lai novērstu mēģinājumus legalizēt viendzimuma laulības . Satversmes pants līdz grozījumiem skanēja šādi : „ Valsts aizsargā un atbalsta laulību , ģimeni , vecāku un bērna tiesības . Valsts īpaši palīdz bērniem invalīdiem , bērniem , kas palikuši bez vecāku gādības vai cietuši no varmācības . ” Pēc pieņemtajiem grozījumiem šādi : „ Valsts aizsargā un atbalsta laulību — savienību starp vīrieti un sievieti , ģimeni , vecāku un bērna tiesības . Valsts īpaši palīdz bērniem invalīdiem , bērniem , kas palikuši bez vecāku gādības vai cietuši no varmācības . ” Neskatoties uz to , gada janvārī Saeimas deputāts Veiko Spolītis iesniedza tā saukto „ partnerattiecību likumprojektu ” , kurš ļautu jebkurām divām personām , neatkarīgi no to dzimuma , noslēgt savā starpā kopdzīvi . Iniciatīvu gada februārī noraidīja Saeimas Juridisko lietu komisija , atsaucoties uz to , ka šī likuma dēļ būtu jāmaina Civillikums . 2015. gada martā portālā „ ManaBalss.lv ” tika uzsākta parakstu vākšana par Kopdzīves likuma pieņemšanu , kas pēc savas būtības ir līdzīgs iepriekš noraidītajam deputāta Veiko Spolīša priekšlikumam . Lai iniciatīvu iesniegtu izskatīšanai Saeimā , ir jāsavāc vismaz000 iedzīvotāju parakstu . gada decembrī iniciatīva savāca vajadzīgo Latvijas iedzīvotāju parakstu skaitu . Adopcija un ģimenes plānošana Latvijas likumdošana atļauj adoptēt bērnu ikvienai personai , kura ir sasniegusigadu vecumu . Taču personas , kuras savā starpā nav apprecējušās , nevar adoptēt to pašu bērnu , proti adoptēt bērnu var tikai viena šī pāra persona . Kopā dzīvojošiem lesbiešu pāriem ir iespējams saņemt mākslīgo apaugļošanu . Militārais dienests Homoseksuāliem cilvēkiem Latvijā nav aizliegts dienēt armijā . Diskriminācijas aizliegumi 2006. gada septembrī Saeima pieņēma grozījumus darba likumā , aizliedzot diskrimināciju darba vietā uz seksuālās orientācijas pamata . Sākotnēji parlaments neiekļāva šādu prasību likumā , taču valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga atteicās izsludināt likumprojektu , kamēr konkrētā prasība netiks iekļauta . LGBT tiesību kustība Latvijā Pēc gadā , pirmā Rīgas praida laikā , piedzīvotajām nekārtībām un lielo sabiedrības naidu pret seksuālajām minoritātēm , daži LGBT kopienas aktīvisti , viņu draugi , ģimenes locekļi un atbalstītāji nolēma kopīgi dibināt organizāciju " Mozaīka " , kura censtos veicināt cieņu pret seksuālajām minoritātēm un iestātos par LGBT cilvēku tiesiskā stāvokļa uzlabošanos Latvijā . Organizācija tika dibināta gada februārī . Neilgi pēc tam , kā atbilde nesen izveidotajai " Mozaīkai " , tika dibināta pret LGBT tiesībām vērstā kustība " NoPride " , kura visredzamākā bija gada Rīgas Draudzības dienās ( otrajā Rīgas praidā ) . Kopsavilkums Skatīt arī LGBT + kultūra Rīgā Latvijas politika Atsauces LGBT