Jānis Pormals
Jānis Pormals (1920–2015) bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, Latvijas Daugavas Vanagu organizācijas vadītājs (1992–1997).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1920. gada 6. janvārī Seces pagasta "Stalānos" sešu bērnu ģimenē.
Mācījās Sunākstes, Jaunjelgavas skolās un Jelgavas lauksaimniecības skolā.
Brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā, pēc Latvijas okupācijas 24. teritoriālajā korpusā un pieredzēja 1941. gada jūnija notikumus Litenes nometnē. Pēc dezertēšanas Pormals krita Vērmahta gūstā, pēc atbrīvošanas darbojās apsardzes dienestā.

1943. gadā viņu iesauca Latviešu leģionā un nosūtīja uz Volhovas fronti. 1945. gadā Pormals piedalījās Kurzemes cietokšņa kaujās, vēlāk kopā ar vecāko brāli Pauli Pormalu (1919-1946) organizēja nacionālo partizānu vienību "Vilkači" Seces pagastā, izdeva avīzi "Vilkaču Sauciens". Pēc tam, kad 1946. gada 16. oktobrī Paulis Pormals krita kaujā pie Seces pagasta "Taimiņu" mājām, Jānis Pormals devās uz Kurzemi, kur iesaistījās Ēvalda Pakuļa vadītajā LNPA "Kurzeme".

1947. gada decembrī Jāni Pormalu arestēja un piesprieda nāves sodu, ko nomainīja uz 25 gadu ieslodzījumu Vorkutas, Taišetas, Druskas un Mordovijas Gulaga nometnēs.

1965. gadā Pormalam pēc 18 gadus ilga ieslodzījuma atļāva atgriezties Latvijā.  
Kad 1971. gadā Eduards Berklavs un citi nacionālkomunisti uzrakstīja "17 Latvijas komunistu vēstuli", Jānis Pormals vēstules tekstu slepus nodeva savam jaunākajam brālim Artūram Pormalam, kurš to izveda no Latvijas.
Atmodas kustības viņš 1989. gada 11. novembrī Lāčplēša dienā kopā ar citiem brīvības cīnītājiem Rīgas pils Svētā Gara tornī uzvilka Latvijas karogu. 
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Jānis Pormals palīdzēja izveidot Daugavas Vanagu organizāciju, kļuva par organizācijas vaditāju. 1993. gadā uzstādīja krustu pie "Vilkaču" partizānu vienības bunkura, pie Daudzevas uzstādīja piemiņas akmeni nacionālajiem partizāniem ar plāksnē iekaltiem cīnītāju vārdiem. 

Miris 2015. gada 5. decembrī, apglabāts Rīgas Meža kapos.

Atsauces 

Padomju represijās cietušie
Aizkraukles novadā dzimušie
Nacionālie partizāni
Jānis Pormals2015 ) bija latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks , Latvijas Daugavas Vanagu organizācijas vadītājs1997 ) . Dzīvesgājums Dzimis gada janvārī Seces pagasta " Stalānos " sešu bērnu ģimenē . Mācījās Sunākstes , Jaunjelgavas skolās un Jelgavas lauksaimniecības skolā . Brīvprātīgi iestājās Latvijas armijā , pēc Latvijas okupācijas teritoriālajā korpusā un pieredzēja gada jūnija notikumus Litenes nometnē . Pēc dezertēšanas Pormals krita Vērmahta gūstā , pēc atbrīvošanas darbojās apsardzes dienestā . 1943. gadā viņu iesauca Latviešu leģionā un nosūtīja uz Volhovas fronti . gadā Pormals piedalījās Kurzemes cietokšņa kaujās , vēlāk kopā ar vecāko brāli Pauli Pormaluorganizēja nacionālo partizānu vienību " Vilkači " Seces pagastā , izdeva avīzi " Vilkaču Sauciens " . Pēc tam , kad gada oktobrī Paulis Pormals krita kaujā pie Seces pagasta " Taimiņu " mājām , Jānis Pormals devās uz Kurzemi , kur iesaistījās Ēvalda Pakuļa vadītajā LNPA " Kurzeme " . 1947. gada decembrī Jāni Pormalu arestēja un piesprieda nāves sodu , ko nomainīja uzgadu ieslodzījumu Vorkutas , Taišetas , Druskas un Mordovijas Gulaga nometnēs . 1965. gadā Pormalam pēcgadus ilga ieslodzījuma atļāva atgriezties Latvijā . Kad gadā Eduards Berklavs un citi nacionālkomunisti uzrakstīja " 17 Latvijas komunistu vēstuli " , Jānis Pormals vēstules tekstu slepus nodeva savam jaunākajam brālim Artūram Pormalam , kurš to izveda no Latvijas . Atmodas kustības viņš gada novembrī Lāčplēša dienā kopā ar citiem brīvības cīnītājiem Rīgas pils Svētā Gara tornī uzvilka Latvijas karogu . Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Jānis Pormals palīdzēja izveidot Daugavas Vanagu organizāciju , kļuva par organizācijas vaditāju . gadā uzstādīja krustu pie " Vilkaču " partizānu vienības bunkura , pie Daudzevas uzstādīja piemiņas akmeni nacionālajiem partizāniem ar plāksnē iekaltiem cīnītāju vārdiem . Miris gada decembrī , apglabāts Rīgas Meža kapos . Atsauces Padomju represijās cietušie Aizkraukles novadā dzimušie Nacionālie partizāni