Kuciņi
Kuciņi () jeb Kucines ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā Rēzeknes upes labajā pusē, apdzīvots kopš 12. gadsimta, daļēji saplūdis ar blakusesošām Mežārēm. Ciemu šķērso pievedceļš Nacionālo bruņoto spēku lidostai "Rēzekne" (V575), tajos atrodas arī Kūciņu kapi 1 ha platībā un valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis ar aizsardzības numuru 1961 Kūciņu senkapi, saukti arī Kara kapi jeb Zviedru kapi.

Nosaukums 
Apdzīvotā vieta dažādos avotos saukta arī Kūciņi, Kociņi vai latgaliski Kucynis. Kūciņi (Kucyni, Kucinie) ir viens no senākajiem Rēzeknes apkārtnes villu (aulu) nosaukumiem, 1760. gadā viens no populārākajiem Rēzeknes draudzes vietvārdiem līdzās Sakstagalam, Makašēniem, Sarkaņiem, Taudejāņiem, Ozolmuižai, Vipingai, Dukstīgalam, Ciskādiem.

Vēsture 
Latgaļu Kūciņu senkapos izrakumus veica 1983. gadā Latvijas PSR Vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļa, atrodot 12. gadsimta, kā arī 13-14. gadsimtu mijas apbedījumus, kuru inventārā bija bronzas apkalumi, bronzas zvārgulīši, krams, dzelzs platasmens cirvji, dzelzs uzmavas šķēpi, bronzas aproces ar zvērgalvu galiem un bronzas spirālgredzeni.

1774. gadā Kucinie villa rezidēja Rēzeknes vikārs Matejs Ivanovskis (Rdus Domini Matteus Ivanovskis vicarus Rosittensis), 1775. gadā Kucynu villa rezidēja Rēzeknes vikārs Pēteris Skorupskis. 1797. gada Rēzeknes draudzes grāmatās atzīmēta de Kucini. 1915. gada Krievijas Impērijas Vitebskas guberņas kartē Kūciņi atzīmēti kā Kucinowa, kas robežojās ar Kļoviem (Klewina), Mežareju (Mesheri), Pīgožņiem (Pigoshni), Lounīkiem (Lownika) un Strankaļiem (Strinkuli). 

Pirms okupācijas Kūciņi atradās Rēzeknes apriņķa Makašēnu pagastā. Mežāreju ciemu ar Kūciņiem pievienoja Audriņu ciemam (līdz 1962. gada 5. jūnijam Pūderu ciems jeb Puderova) 1975. gada 14. martā. 

Kūciņu ciemā 2003. gadā uzbūvēja ASV kompānija «Lockheed Martin» sagatavoto vairāk ne kā 10 miljonus latu vērto NATO Kūciņu radaru «TPS-117», kura darbība iesniedzas 300 km Krievijas Federācijā 30 km augstumā. Kūciņu radaru atklāja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga.

Apdzīvotība 
Kūciņos atrodas «Apiņu mājas», «Austriņi», «Avoti», «Dmitrijevi», «Gražuļi», «Fiļipenko», «Jarinovski», «Jānīši», «Krastiņš 1», «Kuciņas», «Melderi», «Olimpija», «Priedulājs», «Purvzeme», «Saulceri», «Tadeušs», «Tiroļu mājas» un «Vuguļu mājas».

Atsauces
Kuciņi ( ) jeb Kucines ir skrajciems Rēzeknes novada Audriņu pagastā Rēzeknes upes labajā pusē , apdzīvots kopš gadsimta , daļēji saplūdis ar blakusesošām Mežārēm . Ciemu šķērso pievedceļš Nacionālo bruņoto spēku lidostai " Rēzekne " ( V575 ) , tajos atrodas arī Kūciņu kapiha platībā un valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis ar aizsardzības numuruKūciņu senkapi , saukti arī Kara kapi jeb Zviedru kapi . Nosaukums Apdzīvotā vieta dažādos avotos saukta arī Kūciņi , Kociņi vai latgaliski Kucynis . Kūciņi ( Kucyni , Kucinie ) ir viens no senākajiem Rēzeknes apkārtnes villu ( aulu ) nosaukumiem , gadā viens no populārākajiem Rēzeknes draudzes vietvārdiem līdzās Sakstagalam , Makašēniem , Sarkaņiem , Taudejāņiem , Ozolmuižai , Vipingai , Dukstīgalam , Ciskādiem . Vēsture Latgaļu Kūciņu senkapos izrakumus veica gadā Latvijas PSR Vēstures muzeja Arheoloģijas nodaļa , atrodot gadsimta , kā arī gadsimtu mijas apbedījumus , kuru inventārā bija bronzas apkalumi , bronzas zvārgulīši , krams , dzelzs platasmens cirvji , dzelzs uzmavas šķēpi , bronzas aproces ar zvērgalvu galiem un bronzas spirālgredzeni . 1774. gadā Kucinie villa rezidēja Rēzeknes vikārs Matejs Ivanovskis ( Rdus Domini Matteus Ivanovskis vicarus Rosittensis ) , gadā Kucynu villa rezidēja Rēzeknes vikārs Pēteris Skorupskis . gada Rēzeknes draudzes grāmatās atzīmēta de Kucini . gada Krievijas Impērijas Vitebskas guberņas kartē Kūciņi atzīmēti kā Kucinowa , kas robežojās ar Kļoviem ( Klewina ) , Mežareju ( Mesheri ) , Pīgožņiem ( Pigoshni ) , Lounīkiem ( Lownika ) un Strankaļiem ( Strinkuli ) . Pirms okupācijas Kūciņi atradās Rēzeknes apriņķa Makašēnu pagastā . Mežāreju ciemu ar Kūciņiem pievienoja Audriņu ciemam ( līdz gada jūnijam Pūderu ciems jeb Puderova ) gada martā . Kūciņu ciemā gadā uzbūvēja ASV kompānija « Lockheed Martin » sagatavoto vairāk ne kāmiljonus latu vērto NATO Kūciņu radaru « TPS - 117 » , kura darbība iesniedzaskm Krievijas Federācijākm augstumā . Kūciņu radaru atklāja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga . Apdzīvotība Kūciņos atrodas « Apiņu mājas » , « Austriņi » , « Avoti » , « Dmitrijevi » , « Gražuļi » , « Fiļipenko » , « Jarinovski » , « Jānīši » , « Krastiņš , « Kuciņas » , « Melderi » , « Olimpija » , « Priedulājs » , « Purvzeme » , « Saulceri » , « Tadeušs » , « Tiroļu mājas » un « Vuguļu mājas » . Atsauces