Fatjanovas kultūra
Fatjanovas kultūra () bija neolīta un agrā bronzas laikmeta (ap 3200.—2300. gadu p.m.ē.) Auklas keramikas kultūras daļa, kuras paliekas Fatjanovas sādžā Jaroslavļas tuvumā 1873. gada arheoloģiskajos izrakumos atklāja A. Uvarovs.

2. gadu tūkstoša p.m.ē sākumā Fatjanovas kultūras pārstāvji sāka apdzīvot Volgas un Okas upju baseinus. Fatjanovas kultūras, Vislas-Nemūnas (Žucevas, Rzucewo) un kaujas cirvju kultūras pārstāvjus uzskata par seno baltu pārstāvjiem. To antropoloģiskais tips ir radniecīgs mūsu ēras 5.-12. gs. baltu cilšu antropoloģiskajam tipam.

Fatjanovas kultūrai līdzīgos atradumus Čuvašijas, Mordovijas un Tatarstānas teritorijā piedēvē Balanovas kultūrai, kas uzskatāmi par dienvideiropiešu, Vidusjūras rases pārstāvjiem.

Lokalizācija 
Fatjanovas kultūras piederumi atklāti Ivanovas, Vladimiras, Ņižņijnovgorodas, Maskavas, Tveras, Smoļenskas, Kalugas, Kostromas, Penzas, Rjazaņas, Tulas, Orlas, Jaroslavļas un Novgorodas apgabalu teritorijā.

Balanovas kultūras paliekas atrastas Čuvašijas, Tatarstānas, Mordovijas teritorijā līdz pat Maskavas apkārtnei.

Atsauces 

Neolīta arheoloģiskās kultūras
Bronzas laikmeta arheoloģiskās kultūras
Eiropas arheoloģiskās kultūras
Fatjanovas kultūra ( ) bija neolīta un agrā bronzas laikmeta ( ap—2300. gadu p. m.ē . ) Auklas keramikas kultūras daļa , kuras paliekas Fatjanovas sādžā Jaroslavļas tuvumā gada arheoloģiskajos izrakumos atklāja A. Uvarovs . 2. gadu tūkstoša p. m.ē sākumā Fatjanovas kultūras pārstāvji sāka apdzīvot Volgas un Okas upju baseinus . Fatjanovas kultūras , Vislas-Nemūnas ( Žucevas , Rzucewo ) un kaujas cirvju kultūras pārstāvjus uzskata par seno baltu pārstāvjiem . To antropoloģiskais tips ir radniecīgs mūsu ēras - 12. gs. baltu cilšu antropoloģiskajam tipam . Fatjanovas kultūrai līdzīgos atradumus Čuvašijas , Mordovijas un Tatarstānas teritorijā piedēvē Balanovas kultūrai , kas uzskatāmi par dienvideiropiešu , Vidusjūras rases pārstāvjiem . Lokalizācija Fatjanovas kultūras piederumi atklāti Ivanovas , Vladimiras , Ņižņijnovgorodas , Maskavas , Tveras , Smoļenskas , Kalugas , Kostromas , Penzas , Rjazaņas , Tulas , Orlas , Jaroslavļas un Novgorodas apgabalu teritorijā . Balanovas kultūras paliekas atrastas Čuvašijas , Tatarstānas , Mordovijas teritorijā līdz pat Maskavas apkārtnei . Atsauces Neolīta arheoloģiskās kultūras Bronzas laikmeta arheoloģiskās kultūras Eiropas arheoloģiskās kultūras