Dobeles novads
Dobeles novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Dobeles novads, Auces novads un Tērvetes novads. Robežojas rietumos ar Saldus novadu, ziemeļos ar Tukuma novadu, austrumos ar Jelgavas novadu un dienvidos ar Lietuvas Šauļu apriņķi. Novada centrs atrodas Dobeles pilsētā.

Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Dobeles rajona teritoriju.

Teritoriālais iedalījums 
Dobeles novads sastāv no 21 teritoriālajām vienībām: Annenieku pagasts, Auces pilsēta, Augstkalnes pagasts, Auru pagasts, Bēnes pagasts, Bērzes pagasts, Bikstu pagasts, Bukaišu pagasts, Dobeles pagasts, Dobeles pilsēta, Īles pagasts, Jaunbērzes pagasts, Krimūnu pagasts, Lielauces pagasts, Naudītes pagasts, Penkules pagasts, Tērvetes pagasts, Ukru pagasts, Vecauces pagasts, Vītiņu pagasts un Zebrenes pagasts.

Daba 
Lielākā Dobeles novada daļa atrodas Zemgales līdzenumā, ziemeļaustrumi pieder pie Rīgas smiltāju līdzenuma, dienvidrietumi pie Dienvidkurzemes zemienes. Novada rietumos augstumi sasniedz 100 — 150 m vjl, augstākais punkts — 150,4 m (Cīruļu kalns Lielauces pagastā). Augsnes — velēnu karbonātu, velēnu vāji un vidēji podzolētās. Meži ap ceturtdaļa no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Krikšķi, Podiņi), māls (Lielauce), kaļķakmens (Vītiņi), kūdra (Zīļu purvs).

Vidējā temperatūra: -5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 550—600 mm gadā.

Upes 
 Lielupes baseina: Svēte ar pietekām (Tērvete, Auce, Bērze), Pienava
 Ventas baseina: Vadakste

Ūdenstilpes 
18 ezeru, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Zebrus ezers 4,4 km², Lielauces ezers 3,7 km².

Vēsture 
Novada teritorija relatīvi blīvi apdzīvota kopš 3. gadu tūkstoša p.m.ē. 10.-12. gadsimtā tajā bija izveidojušās zemgaļu zemes ar nocietinātiem centriem — Tērvete, Spārnene, Dobele, Silene. Gandrīz visu 13. gadsimtu notika cīņas ar krustnešiem. Pēc tam, kad 1279.-1289. gadā Dobeles pils izturēja sešus krustnešu aplenkumus, zemgaļi to nodedzināja un atkāpās uz Rakti un Lietuvu.

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās

Nacionālais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites

Skatīt arī 

 
Latvijas novadi
Dobeles novads ir Latvijas gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā gada jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība , kurā tika apvienots Dobeles novads , Auces novads un Tērvetes novads . Robežojas rietumos ar Saldus novadu , ziemeļos ar Tukuma novadu , austrumos ar Jelgavas novadu un dienvidos ar Lietuvas Šauļu apriņķi . Novada centrs atrodas Dobeles pilsētā . Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Dobeles rajona teritoriju . Teritoriālais iedalījums Dobeles novads sastāv noteritoriālajām vienībām : Annenieku pagasts , Auces pilsēta , Augstkalnes pagasts , Auru pagasts , Bēnes pagasts , Bērzes pagasts , Bikstu pagasts , Bukaišu pagasts , Dobeles pagasts , Dobeles pilsēta , Īles pagasts , Jaunbērzes pagasts , Krimūnu pagasts , Lielauces pagasts , Naudītes pagasts , Penkules pagasts , Tērvetes pagasts , Ukru pagasts , Vecauces pagasts , Vītiņu pagasts un Zebrenes pagasts . Daba Lielākā Dobeles novada daļa atrodas Zemgales līdzenumā , ziemeļaustrumi pieder pie Rīgas smiltāju līdzenuma , dienvidrietumi pie Dienvidkurzemes zemienes . Novada rietumos augstumi sasniedz — m vjl , augstākais punkts — 4 m ( Cīruļu kalns Lielauces pagastā ) . Augsnes — velēnu karbonātu , velēnu vāji un vidēji podzolētās . Meži ap ceturtdaļa no teritorijas . Derīgie izrakteņi — grants ( Krikšķi , Podiņi ) , māls ( Lielauce ) , kaļķakmens ( Vītiņi ) , kūdra ( Zīļu purvs ) . Vidējā temperatūra : ° C janvārī , + ° C jūlijā . Nokrišņu daudzums600 mm gadā . Upes Lielupes baseina : Svēte ar pietekām ( Tērvete , Auce , Bērze ) , Pienava Ventas baseina : Vadakste Ūdenstilpes 18 ezeru , kas lielāki parha . Lielākie : Zebrus ezers4 km² , Lielauces ezers7 km². Vēsture Novada teritorija relatīvi blīvi apdzīvota kopš gadu tūkstoša p. m.ē . - 12. gadsimtā tajā bija izveidojušās zemgaļu zemes ar nocietinātiem centriem — Tērvete , Spārnene , Dobele , Silene . Gandrīz visu gadsimtu notika cīņas ar krustnešiem . Pēc tam , kad -1289. gadā Dobeles pils izturēja sešus krustnešu aplenkumus , zemgaļi to nodedzināja un atkāpās uz Rakti un Lietuvu . Iedzīvotāji Iedzīvotāju skaita izmaiņas Esošajās robežās Nacionālais sastāvs Pašvaldība Tautsaimniecība Izglītība Sports Kultūra Reliģija Ievērojami novadnieki Ievērojamas vietas Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Skatīt arī Latvijas novadi