No baznīcas
No baznīcas jeb Pēc dievkalpojuma ir latviešu gleznotāja Jaņa Rozentāla 1894. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Glezna atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā, tā iekļauta Latvijas kultūras kanonā.

Gleznas tapšana 
1888. gada 29. jūlijā J. Rozentāls kā brīvklausītājs iestājās Pēterburgas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļā, kuru viņš pabeidza 1894. gadā. Šī glezna bija viņa diplomdarbs un pirmais diplomdarbs akadēmijā ar nacionālu sižetu.

Laikā, kad Rozentāls varēja sākt izstrādāt diplomdarbu, Pēterburgas Mākslas akadēmijā tika veikta reforma, par profesoriem uzaicinot demokrātiskas ievirzes māksliniekus. Tās rezultātā diplomandi varēja paši izvēlēties savu diplomdarbu tēmas un Rozentāls to vēlējās izmantot, strādājot peredvižņika Vladimira Makovska darbnīcā. Kādā no mākslinieku pulciņa „Rūķis” sanāksmēm Rozentāls to nolēma gleznot dzimtajā Saldus pusē. Mākslinieks aizvadīja daudzas svētdienas pie Saldus Sv. Jāņa baznīcas, fotografējot un skicējot izvēlētos tēlus. Gleznā attēlotas ap četrdesmit personu, visas gleznotas no Rozentālam labi zināmiem cilvēkiem. Gleznas priekšplānā ir vecāks pāris, tajos viņš iegleznojis savus vecākus — māti Lavīzi un tēvu Miķeli.

Par darbu Rozentāls ieguva pirmās pakāpes mākslinieka nosaukumu un vairākus gadus dzīvoja Pēterburgā.

1896. gadā glezna tika izstādīta Rīgā, Latviešu etnogrāfiskās izstādes Dailes nodaļā — pirmajā latviešu mākslas izstādē, kur izpelnījās vispārēju publikas atzinību.

Padomju laikā glezna ieguva šķirisku skaidrojumu.

Vairāki no gleznā iekļautajiem saldeniekiem no jauna sastopami nākamā gada darbā "No kapsētas" (1895), kurā autors vairāk pievērsies gaismēnu efektiem.

2021. gadā pie Saldus baznīcas uz kāpnēm tika uzstādītas 7 skulptūras, kuras bija veidotas pēc gleznas motīviem.

Atsauces

Ārējās saites 

 Janis Rozentāls — Latvijas mākslas vēsture

Jaņa Rozentāla gleznas
1894. gada gleznas
Saldus
No baznīcas jeb Pēc dievkalpojuma ir latviešu gleznotāja Jaņa Rozentāla gadā radīta eļļas krāsas glezna . Glezna atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā , tā iekļauta Latvijas kultūras kanonā . Gleznas tapšana 1888. gada jūlijā J. Rozentāls kā brīvklausītājs iestājās Pēterburgas Mākslas akadēmijas glezniecības nodaļā , kuru viņš pabeidza gadā . Šī glezna bija viņa diplomdarbs un pirmais diplomdarbs akadēmijā ar nacionālu sižetu . Laikā , kad Rozentāls varēja sākt izstrādāt diplomdarbu , Pēterburgas Mākslas akadēmijā tika veikta reforma , par profesoriem uzaicinot demokrātiskas ievirzes māksliniekus . Tās rezultātā diplomandi varēja paši izvēlēties savu diplomdarbu tēmas un Rozentāls to vēlējās izmantot , strādājot peredvižņika Vladimira Makovska darbnīcā . Kādā no mākslinieku pulciņa „ Rūķis ” sanāksmēm Rozentāls to nolēma gleznot dzimtajā Saldus pusē . Mākslinieks aizvadīja daudzas svētdienas pie Saldus Sv. Jāņa baznīcas , fotografējot un skicējot izvēlētos tēlus . Gleznā attēlotas ap četrdesmit personu , visas gleznotas no Rozentālam labi zināmiem cilvēkiem . Gleznas priekšplānā ir vecāks pāris , tajos viņš iegleznojis savus vecākus — māti Lavīzi un tēvu Miķeli . Par darbu Rozentāls ieguva pirmās pakāpes mākslinieka nosaukumu un vairākus gadus dzīvoja Pēterburgā . 1896. gadā glezna tika izstādīta Rīgā , Latviešu etnogrāfiskās izstādes Dailes nodaļā — pirmajā latviešu mākslas izstādē , kur izpelnījās vispārēju publikas atzinību . Padomju laikā glezna ieguva šķirisku skaidrojumu . Vairāki no gleznā iekļautajiem saldeniekiem no jauna sastopami nākamā gada darbā " No kapsētas " kurā autors vairāk pievērsies gaismēnu efektiem . 2021. gadā pie Saldus baznīcas uz kāpnēm tika uzstādītasskulptūras , kuras bija veidotas pēc gleznas motīviem . Atsauces Ārējās saites Janis Rozentāls — Latvijas mākslas vēsture Jaņa Rozentāla gleznas 1894. gada gleznas Saldus