Krasta veronika
Krasta veronika (Veronica teucrium) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga. Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā, neiekļaujot kontinenta ziemeļu un rietumu daļu. Latvijā krasta veronika ir sastopama bieži, tomēr nevienmērīgi — visbiežāk upju ielejās un valsts austrumu daļā.

Morfoloģija 
Krasta veronika ir daudzgadīgs, 15—75 cm garš lakstaugs ar stāvu, skraji apmatotu stublāju.

Lapas ir pretējas un sēdošas. To plātne ir olveidīga ar zāģzobainu malu un skraji apmatotu apakšpusi, aptuveni 3—6 cm gara un 1—2,5 cm plata. Lapas pamats ir sirdsveidīgs.

Ziedi ir blīvos un pretējos ķekaros, kuri garumā var sasniegt pat 15 cm, pa 2 (reti 4) augšējo lapu žāklēs. Seglapas ir nelielas, apmēram ziedkāta garumā. Vainags ir plats (1—1,5 cm), vainaglapas īsi smailas, zilas, ar tumšākām dzīslām. Kauslapas piecas, apmatotas. Auglis ir kaila pogaļa ar seklu jomu, irbuļa palieka mazliet pārsniedz jomu. Ziedēšanas sezona ir jūnijā un jūlijā.

Atsauces 

Veronikas
Ceļteku dzimta
Panātru rinda
Latvijas flora
Krasta veronika ( Veronica teucrium ) ir ceļteku dzimtas veroniku ģints augu suga . Savvaļā tā ir plaši sastopama Eiropā , neiekļaujot kontinenta ziemeļu un rietumu daļu . Latvijā krasta veronika ir sastopama bieži , tomēr nevienmērīgi — visbiežāk upju ielejās un valsts austrumu daļā . Morfoloģija Krasta veronika ir daudzgadīgs,75 cm garš lakstaugs ar stāvu , skraji apmatotu stublāju . Lapas ir pretējas un sēdošas . To plātne ir olveidīga ar zāģzobainu malu un skraji apmatotu apakšpusi , aptuveni6 cm gara un2,5 cm plata . Lapas pamats ir sirdsveidīgs . Ziedi ir blīvos un pretējos ķekaros , kuri garumā var sasniegt patcm , pa ( retiaugšējo lapu žāklēs . Seglapas ir nelielas , apmēram ziedkāta garumā . Vainags ir plats 1,5 cm ) , vainaglapas īsi smailas , zilas , ar tumšākām dzīslām . Kauslapas piecas , apmatotas . Auglis ir kaila pogaļa ar seklu jomu , irbuļa palieka mazliet pārsniedz jomu . Ziedēšanas sezona ir jūnijā un jūlijā . Atsauces Veronikas Ceļteku dzimta Panātru rinda Latvijas flora