Ilcenes pils
Ilcenes vasaļa pils (), arī Vābinas vasaļa pils (), bija Tērbatas bīskapijas vasaļa mūra pils. Tagad tās vietā atrodas bijušās Vābinas muižas (Wabinamoise) ēku paliekas Veru apriņķī Igaunijā pie Veru - Antslas autoceļa.

Vēsture 
Uzskata, ka pils vāciskais nosaukums cēlies no Hilzeniem (Hülsen), kuriem tā piederēja 14. gadsimtā. Vēlāk tā pārgāja Ikšķiļu, bet no 1513. gada Tīzenhauzenu dzimtas īpašumā. Pils igauniskais nosaukums Vābina cēlies no Fabiāna fon Tīzenhauzena vārda.
Pirmoreiz rakstos minēta 1555. gadā kā viens no Tīzenhauzenu nocietinājumiem Tērbatas bīskapijā (Nobilium Episcopatus Dorpatens arces: Rannen, Congtal, Kawelecht, Ultzen Thiesenhausiorum).
Nopostīta Livonijas kara sākumā 1559. gadā. 
1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Ilcenes pilsnovada citadeli (, Ульцен vai Илисен).
Zviedru Vidzemes laikā 1636. gadā par Ilcenes pilsmuižas īpašnieku kļuva ģenerālmajors Johans Eberhards fon Belingshauzens.
Pēdējais muižas īpašnieks pirms Igaunijas zemes reformas 1919. gadā bija Kārlis Gerhards Hermanis fon Samsons-Himmelšerna (Samson-Himmelstjerna).
1967. gadā Vābinas muižas drupas tika pilnībā nojauktas, jo jaunais Veru - Antslas ceļš tika novilkts tieši caur pils teritoriju un muižas parku.

Galerija

Atsauces 

Igaunijas vēsture
Veru apriņķis
Tērbatas bīskapija
Igaunijas arheoloģiskie pieminekļi
Ilcenes vasaļa pils ( ) , arī Vābinas vasaļa pils ( ) , bija Tērbatas bīskapijas vasaļa mūra pils . Tagad tās vietā atrodas bijušās Vābinas muižas ( Wabinamoise ) ēku paliekas Veru apriņķī Igaunijā pie Veru - Antslas autoceļa . Vēsture Uzskata , ka pils vāciskais nosaukums cēlies no Hilzeniem ( Hülsen ) , kuriem tā piederēja gadsimtā . Vēlāk tā pārgāja Ikšķiļu , bet no gada Tīzenhauzenu dzimtas īpašumā . Pils igauniskais nosaukums Vābina cēlies no Fabiāna fon Tīzenhauzena vārda . Pirmoreiz rakstos minēta gadā kā viens no Tīzenhauzenu nocietinājumiem Tērbatas bīskapijā ( Nobilium Episcopatus Dorpatens arces : Rannen , Congtal , Kawelecht , Ultzen Thiesenhausiorum ) . Nopostīta Livonijas kara sākumā gadā . 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā tā nodēvēta par Ilcenes pilsnovada citadeli ( , Ульцен vai Илисен ) . Zviedru Vidzemes laikā gadā par Ilcenes pilsmuižas īpašnieku kļuva ģenerālmajors Johans Eberhards fon Belingshauzens . Pēdējais muižas īpašnieks pirms Igaunijas zemes reformas gadā bija Kārlis Gerhards Hermanis fon Samsons-Himmelšerna ( Samson-Himmelstjerna ) . 1967. gadā Vābinas muižas drupas tika pilnībā nojauktas , jo jaunais Veru - Antslas ceļš tika novilkts tieši caur pils teritoriju un muižas parku . Galerija Atsauces Igaunijas vēsture Veru apriņķis Tērbatas bīskapija Igaunijas arheoloģiskie pieminekļi