Hermanis Treijs
Johans Hermanis Treijs (1794–1849, , vēlāk Treu) bija luterāņu mācītājs, literāts, grāmatu apgādātājs. Rīgas Jāņa latviešu draudzes virsmācītājs. Avīzes "Tas Latviešu Ļaužu Draugs"  izdevējs (1832-1846).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1794. gada 27. oktobrī Rīgā muitas direktora Johana Bruno Treija un viņa sievas Helēnas, dzimušas Meijeres, ģimenē. Mācījās Rīgas Domskolā (1806-1810), pēc tam Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1810-1813). Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē (1814-1816). Bija luterāņu mācītājs Biķernieku draudzē (1819), Rīgas Jāņa latviešu draudzes diakons (1819-1822), virsmācītājs (1822-1846). 

1824. gadā iegādājās Liborija fon Bergmaņa bibliotēku. Piedalījās Vidzemes kalendāra sastādīšanā. Izdeva nedēļas avīzi "Tas Latviešu Ļaužu Draugs" (1832-1846), piedalījās Baltijas vēstures un senatnes biedrības dibināšanā (1834), bija Rīgas literāri praktiskās pilsoņu savienības direktors (1844-1846). H. Treija apgādātās grāmatas un avīzi sākumā iespieda V. F. Hekera , vēlāk J. K. D. Millera spiestuve Rīgā.

Laikraksta "Tas Latviešu Ļaužu Draugs" izdošana tika apturēta 1846. gadā sakarā ar tā vēršanos pret latviešu pāreju pareizticībā. 
1847. gadā H. Treiju uz pieciem gadiem izsūtīja no Baltijas guberņām, Viņš bija spiests uzturēties Kauņā, kur viņš kalpoja luterāņu draudzē.

Miris 1849. gada 21. janvārī, viesojoties pie radiem Rīgā.

Darbi 
 "Kā dieva kalpošana iekš latviešu baznīcām svētdienās un svētkos jātur" (1834),
 rakstu krājums "Dieva vārdu mīļotājiem" (1835-1839, 3 “sējas”, katrā 10 “saujas”), 
 H. Braunšveiga "Svētu lūgšanu grāmata priekš zaldātiem" (1837, 1838),
 A. Dēbnera "Ziņas pār sātības biedrībām" (1837, 1838),
 "Bībeles katķisms" (1838),
 M. Lutera "Mazais katķisms" (1838), 
 T. Vilkoksa "Dārga medus lāsīte" (1839),
 A. Dēbnera “Svēti stāsti” (1-2, 1840),  
 G. F. Zeilera katehisms "Svētas gudrības grāmata" (1841), 
 "Kā gājis pasaulē ar kristīgu ticību" paša tulkojumā (1847).

Atsauces 

Vācbaltieši
Latvijas luterāņu mācītāji
Latvijas rakstnieki
Latviešu valodā rakstošie
Tulkotāji uz latviešu valodu
Rīgā dzimušie
Johans Hermanis Treijs1849 , , vēlāk Treu ) bija luterāņu mācītājs , literāts , grāmatu apgādātājs . Rīgas Jāņa latviešu draudzes virsmācītājs . Avīzes " Tas Latviešu Ļaužu Draugs " izdevējs Dzīvesgājums Dzimis gada oktobrī Rīgā muitas direktora Johana Bruno Treija un viņa sievas Helēnas , dzimušas Meijeres , ģimenē . Mācījās Rīgas Domskolā pēc tam Vidzemes guberņas ģimnāzijā Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē Bija luterāņu mācītājs Biķernieku draudzē Rīgas Jāņa latviešu draudzes diakons virsmācītājs 1824. gadā iegādājās Liborija fon Bergmaņa bibliotēku . Piedalījās Vidzemes kalendāra sastādīšanā . Izdeva nedēļas avīzi " Tas Latviešu Ļaužu Draugs " piedalījās Baltijas vēstures un senatnes biedrības dibināšanā bija Rīgas literāri praktiskās pilsoņu savienības direktors H. Treija apgādātās grāmatas un avīzi sākumā iespieda V. F. Hekera , vēlāk J. K. D. Millera spiestuve Rīgā . Laikraksta " Tas Latviešu Ļaužu Draugs " izdošana tika apturēta gadā sakarā ar tā vēršanos pret latviešu pāreju pareizticībā . 1847. gadā H. Treiju uz pieciem gadiem izsūtīja no Baltijas guberņām , Viņš bija spiests uzturēties Kauņā , kur viņš kalpoja luterāņu draudzē . Miris gada janvārī , viesojoties pie radiem Rīgā . Darbi " Kā dieva kalpošana iekš latviešu baznīcām svētdienās un svētkos jātur " rakstu krājums " Dieva vārdu mīļotājiem " “ sējas ” , katrā “ saujas ” ) , H. Braunšveiga " Svētu lūgšanu grāmata priekš zaldātiem " A. Dēbnera " Ziņas pār sātības biedrībām " " Bībeles katķisms " M. Lutera " Mazais katķisms " T. Vilkoksa " Dārga medus lāsīte " A. Dēbnera “ Svēti stāsti ” G. F. Zeilera katehisms " Svētas gudrības grāmata " " Kā gājis pasaulē ar kristīgu ticību " paša tulkojumā Atsauces Vācbaltieši Latvijas luterāņu mācītāji Latvijas rakstnieki Latviešu valodā rakstošie Tulkotāji uz latviešu valodu Rīgā dzimušie