Frīdrihs Parots
Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots (, , 1791—1841) bija dabaszinātnieks un ārsts, kas 1829. gadā pirmais uzkāpa Araratā. Bērnību pavadījis Cēsīs un Rīgā.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1791. gada 14. oktobrī franču izcelsmes Karlsrūes skolotāja Georga Frīdriha Parota () ģimenē. Kopā ar vecākiem 1795. gada jūnijā ieradās Cēsīs, kur viņa tēvs bija mājskolotājs Kārļa Zīversa ģimenē. No 1796. līdz 1801. gadam dzīvoja Rīgā, vēlāk Tērbatā, kur viņa tēvs bija Tērbatas Universitātes pirmais rektors (1802—1803, 1805—1806, 1812—1813).

Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē (1807—1814), ieguva Dr. med. et chir. grādu. Studiju laikā apceļoja Krimu un Kaukāzu, kur izdarīja augstuma mērījumus ar barometru. Napoleona karu beigās 1815. gadā F. Parotu kā kara ārstu iesauca Krievijas impērijas armijā un viņš piedalījās karagājienā uz Franciju. Uzkāpis dažās Alpu un Pireneju virsotnēs. 1816. gadā viņu ievēlēja Pēterburgas Zinātņu akadēmijā.
1821. gadā viņš kļuva par Tērbatas Universitātes fizioloģijas, patoloģijas un semiotikas profesoru, 1826. gadā arī par fizikas profesoru.
1829. gadā Krievijas impērijas valdība viņu nosūtīja uz Persijai un Turcijai atņemto Armēnijas daļu, kur viņš 1829. gada 8. oktobrī uzkāpa Ararata virsotnē un izmērīja tā augstumu.

1830. gadā viņu iecēla par Tērbatas Universitātes prorektoru, tad par rektoru (1831—1834). 1837. gadā viņš devās ekspedīcijā uz Nordkapu.
Miris 1841. gada 15. janvārī Tērbatā.

Piemiņa 
Frīdriha Parota vārdā nosaukts Mēness krāteris (1935), kalnu virsotnes un augs Parrotia persica.

Darbi 
 Reise in die Krim und den Kaukasus (1815)

Atsauces

Ārējās saites 

Vācbaltieši
Tartu Universitāte
Izgudrotāji
Bādenē-Virtembergā dzimušie
Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots ( , , 1841 ) bija dabaszinātnieks un ārsts , kas gadā pirmais uzkāpa Araratā . Bērnību pavadījis Cēsīs un Rīgā . Dzīvesgājums Dzimis gada oktobrī franču izcelsmes Karlsrūes skolotāja Georga Frīdriha Parota ( ) ģimenē . Kopā ar vecākiem gada jūnijā ieradās Cēsīs , kur viņa tēvs bija mājskolotājs Kārļa Zīversa ģimenē . No līdz gadam dzīvoja Rīgā , vēlāk Tērbatā , kur viņa tēvs bija Tērbatas Universitātes pirmais rektors1803, 1806 , 1813 ) . Studēja medicīnu Tērbatas Universitātē1814 ) , ieguva Dr. med . et chir. grādu . Studiju laikā apceļoja Krimu un Kaukāzu , kur izdarīja augstuma mērījumus ar barometru . Napoleona karu beigās gadā F. Parotu kā kara ārstu iesauca Krievijas impērijas armijā un viņš piedalījās karagājienā uz Franciju . Uzkāpis dažās Alpu un Pireneju virsotnēs . gadā viņu ievēlēja Pēterburgas Zinātņu akadēmijā . 1821. gadā viņš kļuva par Tērbatas Universitātes fizioloģijas , patoloģijas un semiotikas profesoru , gadā arī par fizikas profesoru . 1829. gadā Krievijas impērijas valdība viņu nosūtīja uz Persijai un Turcijai atņemto Armēnijas daļu , kur viņš gada oktobrī uzkāpa Ararata virsotnē un izmērīja tā augstumu . 1830. gadā viņu iecēla par Tērbatas Universitātes prorektoru , tad par rektoru1834 ) . gadā viņš devās ekspedīcijā uz Nordkapu . Miris gada janvārī Tērbatā . Piemiņa Frīdriha Parota vārdā nosaukts Mēness krāteris kalnu virsotnes un augs Parrotia persica . Darbi Reise in die Krim und den Kaukasus Atsauces Ārējās saites Vācbaltieši Tartu Universitāte Izgudrotāji Bādenē-Virtembergā dzimušie