Visa
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q203767"
}
Visa (), vēsturiski arī Lisa (), ir Horvātijas sala Adrijas jūrā. Tā ir vistālāk no Horvātijas cietzemes novietotā apdzīvotā sala, 2011. gadā tajā bija 3617 iedzīvotāju.

Vēstures gaitā sala piederējusi liburniem, sengrieķiem, romiešiem, venēciešiem, Napoleona Itālijas karalistei, Austrijas Impērijai, Austroungārijai. 1866. gadā netālu no salas notika Lisas kauja, kurā Austroungārijas flote sakāva itāļus. Pēc Pirmā pasaules kara, pamatojoties uz 1920. gada Rapallo līgumu, sala tika piešķirta Dienvidslāvijai. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Visā ar britu atbalstu atradās Josipa Broza Tito galvenā mītne. Pēc Otrā pasaules kara Visā tika ierīkota Dienvidslāvijas kara flotes bāze, kas šeit atradās līdz 1989. gadam. Mūsdienās salas ekonomika balstās uz vīnkopību, zvejniecību un tūrismu.

Ārējās saites 

Horvātijas salas
Adrijas jūra
Splitas-Dalmācijas župānija
{ " type " : " ExternalData " , " service " : " geoshape " , " ids " : " Q203767 " } Visa ( ) , vēsturiski arī Lisa ( ) , ir Horvātijas sala Adrijas jūrā . Tā ir vistālāk no Horvātijas cietzemes novietotā apdzīvotā sala , gadā tajā bijaiedzīvotāju . Vēstures gaitā sala piederējusi liburniem , sengrieķiem , romiešiem , venēciešiem , Napoleona Itālijas karalistei , Austrijas Impērijai , Austroungārijai . gadā netālu no salas notika Lisas kauja , kurā Austroungārijas flote sakāva itāļus . Pēc Pirmā pasaules kara , pamatojoties uz gada Rapallo līgumu , sala tika piešķirta Dienvidslāvijai . Otrā pasaules kara laikā gadā Visā ar britu atbalstu atradās Josipa Broza Tito galvenā mītne . Pēc Otrā pasaules kara Visā tika ierīkota Dienvidslāvijas kara flotes bāze , kas šeit atradās līdz gadam . Mūsdienās salas ekonomika balstās uz vīnkopību , zvejniecību un tūrismu . Ārējās saites Horvātijas salas Adrijas jūra Splitas-Dalmācijas župānija