Siphunculina
Siphunculina ir stiebrmušu ģints, kurā ietilpst ap 35 sugām, kas ir izplatītas visā pasaulē. Latvijā ir sastopamas 3 sugas. Tipiska suga ir Siphunculina brevinervis Rondani, 1856 (= Siphonella aenea Macquart, 1835).

Izplatība 
Siphunculina ir sastopamas visā pasaulē. Ir zināmas aptuveni 35 sugas, no kurām 17 izplatītas Orientālā reģionā, 10 Palearktikā, 11 Afrotropu reģionā, 3 Austrālijā un 1 Nearktikas un Neotropu reģionā. Latvijā ir sastopamas 3 sugas:
 suga: Siphunculina oscinina (Fallén, 1820)
 suga: Siphunculina aenea (Macquart, 1835)
 suga: Siphunculina quingulangula Loew, 1873

Pieaugušo īpatņu apraksts 
Mazas stiebrmušas, kuru ķermeņa garums sasniedz 1—2 mm.

Šīs stiebrmušas raksturojas ar šādām raksturīpašībām:
 galva ar vibrisu (garo matu) trīsstūri, kas daudz vai maz izteikti aiziet aiz acīm;
 seja ar dziļu ūsu rievu un ar izteiktu vidējo ķīli (lat. carina medialis), kas sasniedz epistomu;
 galvas sariņi un sīksariņi (lat. setulae) ir īsi;
 spārnu dzīsla R1 un R2+3 ir ļoti īsas, otra kostāla sektora garums daudz īsāks par trešo sektoru;
 femorālo un tibiālo orgānu nav.

Ekoloģija 
Pieaugušos īpatņus var atrast uz ziediem, parasti vasaras otrajā pusē. Dažas citas sugas pievelk pūstoša gaļa, brūces, noberzumi, gļotāda, acis, lūpas, mitra āda, pirkstu starpas, sviedri, kā arī citi ķermeņa izdalījumi un iespējams ir dažu patogēnu mikroorganismu izplatītāji cilvēkiem un dzīvniekiem. Kāpuri ir saprofili un skatofāgi un sastopami putnu ligzdās, uz ekskrementiem vai uz dzīvnieku līķiem.

Sistemātika

Sugas 
Šis nav pilnīgs Siphunculina ģints sugu saraksts. Ģintī ietilpst:
 Siphunculina aenea Macquart, 1835
 Siphunculina aureopilosa Séguy, 1938
 Siphunculina aureosetosa Nartshuk, 1992
 Siphunculina breviseta Malloch, 1924
 Siphunculina bulbifera Liu, Nartshuk & Yang, 2017
 Siphunculina corbetti Duda, 1936
 Siphunculina fasciata Cherian, 1971
 Siphunculina freyi Sabrosky, 1957
 Siphunculina funicola Meijere, 1905
 Siphunculina intonsa Lamb, 1918
 Siphunculina lobeliaphila Sabrosky, 1951
 Siphunculina loici Nartshuk, 2001
 Siphunculina lurida Enderlein, 1911
 Siphunculina manipurensis Cherian, 1977
 Siphunculina matilei Nartshuk, 2001
 Siphunculina mediana Becker, 1912
 Siphunculina minima Meijere, 1908
 Siphunculina montana Spencer, 1977
 Siphunculina nidicola Nartshuk, 1971
 Siphunculina nitidissima Kanmiya, 1982
 Siphunculina ornatifrons Loew, 1858
 Siphunculina peraspera Séguy, 1957
 Siphunculina punctifrons Sabrosky, 1954
 Siphunculina quinquangula Loew, 1873
 Siphunculina scalpriformis Liu, Nartshuk & Yang, 2017
 Siphunculina shangyongensis Liu, Nartshuk & Yang, 2017
 Siphunculina sharmai Cherian, 1977
 Siphunculina stackelbergi Duda, 1933
 Siphunculina stigmatica Kanmiya, 1994
 Siphunculina striolatus Wiedemann, 1830
 Siphunculina ulceria Cherian, 1971

Atsauces

Ārējās saites 
 EOL - Enciclopedy of Life

Stiebrmušu dzimta
Siphunculina ir stiebrmušu ģints , kurā ietilpst apsugām , kas ir izplatītas visā pasaulē . Latvijā ir sastopamassugas . Tipiska suga ir Siphunculina brevinervis Rondani , ( = Siphonella aenea Macquart , Izplatība Siphunculina ir sastopamas visā pasaulē . Ir zināmas aptuvenisugas , no kurāmizplatītas Orientālā reģionā , Palearktikā , Afrotropu reģionā , Austrālijā unNearktikas un Neotropu reģionā . Latvijā ir sastopamassugas : suga : Siphunculina oscinina ( Fallén , suga : Siphunculina aenea ( Macquart , suga : Siphunculina quingulangula Loew , Pieaugušo īpatņu apraksts Mazas stiebrmušas , kuru ķermeņa garums sasniedz2 mm . Šīs stiebrmušas raksturojas ar šādām raksturīpašībām : galva ar vibrisu ( garo matu ) trīsstūri , kas daudz vai maz izteikti aiziet aiz acīm ; seja ar dziļu ūsu rievu un ar izteiktu vidējo ķīli ( lat . carina medialis ) , kas sasniedz epistomu ; galvas sariņi un sīksariņi ( lat . setulae ) ir īsi ; spārnu dzīsla R1 un R2 + 3 ir ļoti īsas , otra kostāla sektora garums daudz īsāks par trešo sektoru ; femorālo un tibiālo orgānu nav . Ekoloģija Pieaugušos īpatņus var atrast uz ziediem , parasti vasaras otrajā pusē . Dažas citas sugas pievelk pūstoša gaļa , brūces , noberzumi , gļotāda , acis , lūpas , mitra āda , pirkstu starpas , sviedri , kā arī citi ķermeņa izdalījumi un iespējams ir dažu patogēnu mikroorganismu izplatītāji cilvēkiem un dzīvniekiem . Kāpuri ir saprofili un skatofāgi un sastopami putnu ligzdās , uz ekskrementiem vai uz dzīvnieku līķiem . Sistemātika Sugas Šis nav pilnīgs Siphunculina ģints sugu saraksts . Ģintī ietilpst : Siphunculina aenea Macquart , Siphunculina aureopilosa Séguy , Siphunculina aureosetosa Nartshuk , Siphunculina breviseta Malloch , Siphunculina bulbifera Liu , Nartshuk & Yang , Siphunculina corbetti Duda , Siphunculina fasciata Cherian , Siphunculina freyi Sabrosky , Siphunculina funicola Meijere , Siphunculina intonsa Lamb , Siphunculina lobeliaphila Sabrosky , Siphunculina loici Nartshuk , Siphunculina lurida Enderlein , Siphunculina manipurensis Cherian , Siphunculina matilei Nartshuk , Siphunculina mediana Becker , Siphunculina minima Meijere , Siphunculina montana Spencer , Siphunculina nidicola Nartshuk , Siphunculina nitidissima Kanmiya , Siphunculina ornatifrons Loew , Siphunculina peraspera Séguy , Siphunculina punctifrons Sabrosky , Siphunculina quinquangula Loew , Siphunculina scalpriformis Liu , Nartshuk & Yang , Siphunculina shangyongensis Liu , Nartshuk & Yang , Siphunculina sharmai Cherian , Siphunculina stackelbergi Duda , Siphunculina stigmatica Kanmiya , Siphunculina striolatus Wiedemann , Siphunculina ulceria Cherian , Atsauces Ārējās saites EOL - Enciclopedy of Life Stiebrmušu dzimta