Jāns Tenisons
Jāns Tenisons (; 1868–1941?), arī Jānis Tenisons, bija igauņu jurists, politiķis un izdevējs. Laikraksta Postimees ("Pastnieks") galvenais redaktors un īpašnieks (1896—1935). Igaunijas premjerministrs (1919—1920) un Igaunijas Valsts vecākais (1927—1928, 1933).

Dzīvesgājums  
Dzimis 1868. gada 22. decembrī (10. decembrī pēc VS) Vīlandes apriņķa Vīratsi pagasta Tenasilmas ciemā zemnieku ģimenē.

Mācījās Vīlandes apriņķa skolā, studēja tieslietas Tērbatas Universitātē (1889—1892). Orlas guberņas izmeklēšanas tiesnesis (1894-1896). Pēc atgriešanās dzimtenē 1896. gadā iegādājās laikrakstu Postimees, ilgstoši bija tā galvenais redaktors, izdeva arī žurnālus Lasteleht, Tervis, Elu, Linda. 1898. gadā viņu ievēlēja par Tērbatas igauņu lauksaimniecības biedrības priekšnieku, 1899. gadā viņš sasauca 1. igauņu lauksaimniecības kongresu. No 1902. gada Tenisons vadīja paša dibināto 1. Igaunijas krājaizdevu sabiedrību, 1905. gadā nodibināja 1. Igaunijas savstarpējo kredītbiedrību.

1905. gada revolūcijas laikā nodibināja igauņu Progresīvo tautas partiju, 1906. gadā viņu ievēlēja par Krievijas Impērijas 1. Valsts domes deputātu no Vidzemes guberņas. Pēc 1906. gada 23. jūnija Viborgas uzsaukuma () parakstīšanas Tenisonu 1907. gadā apcietināja un piesprieda trīs mēnešu cietumsodu. 1910. gadā apprecējās ar Hildegardi (Hildu) Lõhmusega (1890–1976).

Pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā viņš bija Igaunijas Pagaidu zemes padomes loceklis, vācu okupācijas laikā 1918. gadā uzturējās Skandināvijā, pēc Igaunijas Pagaidu valdības darbības atjaunošanas 27. novembrī tika iecelts par pilnvaroto ministru darbam ārzemēs. Igaunijas brīvības cīņu noslēguma posmā 1919. — 1920. gadā bija Igaunijas premjerministrs. Ilgstoši bija Rīgikogu deputāts no Igaunijas Tautas partijas, atkārtoti bija Igaunijas Valsts vecākais (1927—1928, 1933), starplaikā pildīja ārlietu ministra (1931—1932) pienākumus.

1935. gadā viņu ievēlēja par Tartu Universitātes profesoru, no 1938. gada viņš bija Igaunijas valsts domes (Riigivolikogu) loceklis. 
Pēc Igaunijas okupācijas Tenisons 1940. gada vasarā mēģināja izvirzīt alternatīvu kandidātu sarakstu okupācijas varas organizētajās šķietamajās parlamenta vēlēšanās. 1940. gada 12. decembrī viņu apcietināja un ieslodzīja NKVD cietumā, miris nezināmos apstākļos līdz 1941. gada jūlijam.

Atsauces

Ārējās saites 

Igaunijas Valsts vecākie
Igaunijas politiķi
Padomju represiju upuri
Viljandi apriņķī dzimušie
Jāns Tenisons ( ;1941? ) , arī Jānis Tenisons , bija igauņu jurists , politiķis un izdevējs . Laikraksta Postimees ( " Pastnieks " ) galvenais redaktors un īpašnieks1935 ) . Igaunijas premjerministrs1920 ) un Igaunijas Valsts vecākais1928 , Dzīvesgājums Dzimis gada decembrī decembrī pēc VS ) Vīlandes apriņķa Vīratsi pagasta Tenasilmas ciemā zemnieku ģimenē . Mācījās Vīlandes apriņķa skolā , studēja tieslietas Tērbatas Universitātē1892 ) . Orlas guberņas izmeklēšanas tiesnesis Pēc atgriešanās dzimtenē gadā iegādājās laikrakstu Postimees , ilgstoši bija tā galvenais redaktors , izdeva arī žurnālus Lasteleht , Tervis , Elu , Linda . gadā viņu ievēlēja par Tērbatas igauņu lauksaimniecības biedrības priekšnieku , gadā viņš sasauca igauņu lauksaimniecības kongresu . No gada Tenisons vadīja paša dibināto Igaunijas krājaizdevu sabiedrību , gadā nodibināja Igaunijas savstarpējo kredītbiedrību . 1905. gada revolūcijas laikā nodibināja igauņu Progresīvo tautas partiju , gadā viņu ievēlēja par Krievijas Impērijas Valsts domes deputātu no Vidzemes guberņas . Pēc gada jūnija Viborgas uzsaukuma ( ) parakstīšanas Tenisonu gadā apcietināja un piesprieda trīs mēnešu cietumsodu . gadā apprecējās ar Hildegardi ( Hildu ) Lõhmusega1976 ) . Pēc Februāra revolūcijas gadā viņš bija Igaunijas Pagaidu zemes padomes loceklis , vācu okupācijas laikā gadā uzturējās Skandināvijā , pēc Igaunijas Pagaidu valdības darbības atjaunošanas novembrī tika iecelts par pilnvaroto ministru darbam ārzemēs . Igaunijas brīvības cīņu noslēguma posmā — gadā bija Igaunijas premjerministrs . Ilgstoši bija Rīgikogu deputāts no Igaunijas Tautas partijas , atkārtoti bija Igaunijas Valsts vecākais1928 , starplaikā pildīja ārlietu ministra1932 ) pienākumus . 1935. gadā viņu ievēlēja par Tartu Universitātes profesoru , no gada viņš bija Igaunijas valsts domes ( Riigivolikogu ) loceklis . Pēc Igaunijas okupācijas Tenisons gada vasarā mēģināja izvirzīt alternatīvu kandidātu sarakstu okupācijas varas organizētajās šķietamajās parlamenta vēlēšanās . gada decembrī viņu apcietināja un ieslodzīja NKVD cietumā , miris nezināmos apstākļos līdz gada jūlijam . Atsauces Ārējās saites Igaunijas Valsts vecākie Igaunijas politiķi Padomju represiju upuri Viljandi apriņķī dzimušie