Mihailo Podoļaks
Mihailo Podoļaks (, dzimis 1972. gada 16. februārī) ir Ukrainas prezidenta biroja vadītāja padomnieks.

2022. gadā viņš kļuva par vienu no Ukrainas pārstāvjiem Krievijas un Ukrainas miera sarunās 2022. gada Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā.

Agrīnā dzīve 
Bērnību M. Podoļaks pavadīja Ļvivā un Novovolinskā.

No 1989. gada dzīvoja Baltkrievijā un absolvēja Minskas Medicīnas institūtu.

1990. gados M. Podoļaks strādāja par žurnālistu FM-Boulevard, Vremya, Narodnaja Volya un Belorusskaya Delovaya Gazeta.

2004. gadā strādāja par opozīcijas Baltkrievijas laikraksta Vremya galvenā redaktora vietnieku. 2004. gada jūnijā viņa mājā ieradās Baltkrievijas VDK darbinieki un deva viņam pusstundu, lai savāktu savas lietas. Baltkrievijas varasiestādes apsūdzēja M. Podoļaku, ka viņa darbība ir "pretrunā ar valsts drošības interesēm", un materiālos ir "apmelojoši izdomājumi par reālo situāciju valstī, aicinājumi destabilizēt politisko situāciju Baltkrievijā". Viņš tika izraidīts uz Ukrainu, un viņam piecus gadus tika liegtas tiesības apmeklēt Baltkrieviju.

Žurnālista karjera 
2005. gadā M. Podoļaks bija izdevuma Ukrainska Hazeta galvenais redaktors. Jūnijā izdevums publicēja viņa rakstu "Pēdējais vakarēdiens" — tas attiecās uz toreizējā prezidenta amata kandidāta Viktora Juščenko saindēšanu 2004. gadā. Materiāls bija žurnālistikas izmeklēšana, kas tika pasniegta mākslinieciskā formā. Tajā autors, paļaujoties uz saviem avotiem, minēja, ka aiz saindēšanas stāv V. Juščenko tuvi cilvēki: bloka Mūsu Ukraina štāba vadītāja vietnieks Davids Žvanja un satiksmes un sakaru ministrs Jevhens Červonenko, V. Juščenko partijas biedrs.

2006. gadā M. Podoļaks sāka strādāt Ukrainas interneta izdevumā Obozrevatel kā ārštata darbinieks. Tajā pašā laikā viņš kļuva par izdevuma īpašnieka, Valsts regulatīvās politikas un uzņēmējdarbības komitejas priekšsēdētāja Mihailo Brodska padomnieku. 2011. gada decembrī M. Podoļaks kļuva par Obozrevatel galveno redaktoru.

2011. gada jūnijā M. Podoļaks bija starp sešiem žurnālistiem, kuri pirmo reizi tika uzaicināti uz Mežihirjas rezidenci, toreizējā Ukrainas prezidenta Viktora Janukoviča rezidenci.

Politiskā karjera 
2020. gada aprīlī M. Podoļaks kļuva par Ukrainas prezidenta biroja vadītāja Andrija Jermaka padomnieku un biroja "pretkrīzes vadītāju". Viņš kontrolē visu prezidenta kancelejas informācijas politiku un tieši konsultē Volodimiru Zelenski. Viņš arī sagatavo Ukrainas valdības ministrus raidījumiem medijos, lai viņu tēzes tiktu saskaņotas ar prezidenta reklamēto saturu.

2022. gada Krievijas un Ukrainas miera sarunas 
2022. gada 24. februārī Krievija sāka pilna mēroga iebrukumu Ukrainā. Pirmajās dienās Krievijas bruņotajiem spēkiem neizdevās būtiski ievirzīties dziļi Ukrainas teritorijā, jo Ukrainas bruņotie spēki bija gatavi pretoties. Jau 26. februārī Ukrainas prezidenta kanceleja paziņoja, ka Ukrainas armijas nodarīto “milzīgo zaudējumu” dēļ krievu virzība faktiski ir apstājusies. Volodimirs Zelenskis ir izveidojis sarunu komandu.

Jau 28. februārī Baltkrievijas teritorijā notika Ukrainas un Krievijas sarunu pirmā kārta. M. Podoļaks Ukrainas delegācijas sastāvā piedalījās gan šajā, gan turpmākajās tikšanās kārtās un kļuva par galveno Ukrainas sarunvedēju sarunu laikā. Tajā pašā laikā, pēc viņa teiktā, galvenās, bezkompromisa prasības Ukrainai ir: pamiers, Krievijas karaspēka izvešana uz pozīcijām, kuras tie ieņēma pirms 24. februāra, un drošības garantijas.

“Mūsu pozīcija sarunās ir diezgan specifiska — juridiski pārbaudītas drošības garantijas; pamiers; Krievijas karaspēka izvešana. Tas ir iespējams tikai ar tiešu dialogu starp Ukrainas un Krievijas Federācijas vadītājiem. — intervijā PBS sacīja M. Podoļaks.

"Ir dažas piekāpšanās, kuras mēs noteikti nepieļausim," viņš teica. "Mēs nevaram atdot nekādas teritorijas."

M. Podoļaks sacīja, ka karš starp Krieviju un Ukrainu demonstrē drošības sistēmas neefektivitāti, kāda tā ir pasaulē. Šim nolūkam Ukrainai varētu būt daudzpusīga labvēlība no vairākām lielvalstīm, lai juridiski apmierinātu Krievijas militārpersonu izvešanu un garantētu Ukrainas drošību jauna Krievijas uzbrukuma gadījumā.

Uz žurnālistu jautājumu, kā Krievija uztvertu jaunas aizsardzības alianses izveidi ar Ukrainu un citām valstīm, M. Podoļaks sacīja: “Šajā situācijā mēs nepieļausim nekādus kompromisus, kas kaitētu mūsu interesēm. Ukrainas sabiedrība šādu lēmumu nepieņemtu. Cilvēki mirst kaujas laukā, un mums ir jāpieņem Krievijas Federācijas prasības?

Pēc M. Podoļaka teiktā, Ukrainai tagad ir jāved sarunas, jo citas valstis baidās plecu pie pleca ar Ukrainu karot pret Krieviju. Tātad sarunas ir vēl viena "frontes līnija".

Atzinība 
Žurnāla Focus dati liecina, ka M. Podoļaks ieņem trešo vietu 100 ietekmīgāko ukraiņu reitingā.

Atsauces 

Ukrainas žurnālisti
Ukrainas politiķi
1972. gadā dzimušie
Ar Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeni apbalvotie
Mihailo Podoļaks ( , dzimis gada februārī ) ir Ukrainas prezidenta biroja vadītāja padomnieks . 2022. gadā viņš kļuva par vienu no Ukrainas pārstāvjiem Krievijas un Ukrainas miera sarunās gada Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā . Agrīnā dzīve Bērnību M. Podoļaks pavadīja Ļvivā un Novovolinskā . No gada dzīvoja Baltkrievijā un absolvēja Minskas Medicīnas institūtu . 1990. gados M. Podoļaks strādāja par žurnālistu FM-Boulevard , Vremya , Narodnaja Volya un Belorusskaya Delovaya Gazeta . 2004. gadā strādāja par opozīcijas Baltkrievijas laikraksta Vremya galvenā redaktora vietnieku . gada jūnijā viņa mājā ieradās Baltkrievijas VDK darbinieki un deva viņam pusstundu , lai savāktu savas lietas . Baltkrievijas varasiestādes apsūdzēja M. Podoļaku , ka viņa darbība ir " pretrunā ar valsts drošības interesēm " , un materiālos ir " apmelojoši izdomājumi par reālo situāciju valstī , aicinājumi destabilizēt politisko situāciju Baltkrievijā " . Viņš tika izraidīts uz Ukrainu , un viņam piecus gadus tika liegtas tiesības apmeklēt Baltkrieviju . Žurnālista karjera 2005. gadā M. Podoļaks bija izdevuma Ukrainska Hazeta galvenais redaktors . Jūnijā izdevums publicēja viņa rakstu " Pēdējais vakarēdiens " — tas attiecās uz toreizējā prezidenta amata kandidāta Viktora Juščenko saindēšanu gadā . Materiāls bija žurnālistikas izmeklēšana , kas tika pasniegta mākslinieciskā formā . Tajā autors , paļaujoties uz saviem avotiem , minēja , ka aiz saindēšanas stāv V. Juščenko tuvi cilvēki : bloka Mūsu Ukraina štāba vadītāja vietnieks Davids Žvanja un satiksmes un sakaru ministrs Jevhens Červonenko , V. Juščenko partijas biedrs . 2006. gadā M. Podoļaks sāka strādāt Ukrainas interneta izdevumā Obozrevatel kā ārštata darbinieks . Tajā pašā laikā viņš kļuva par izdevuma īpašnieka , Valsts regulatīvās politikas un uzņēmējdarbības komitejas priekšsēdētāja Mihailo Brodska padomnieku . gada decembrī M. Podoļaks kļuva par Obozrevatel galveno redaktoru . 2011. gada jūnijā M. Podoļaks bija starp sešiem žurnālistiem , kuri pirmo reizi tika uzaicināti uz Mežihirjas rezidenci , toreizējā Ukrainas prezidenta Viktora Janukoviča rezidenci . Politiskā karjera 2020. gada aprīlī M. Podoļaks kļuva par Ukrainas prezidenta biroja vadītāja Andrija Jermaka padomnieku un biroja " pretkrīzes vadītāju " . Viņš kontrolē visu prezidenta kancelejas informācijas politiku un tieši konsultē Volodimiru Zelenski . Viņš arī sagatavo Ukrainas valdības ministrus raidījumiem medijos , lai viņu tēzes tiktu saskaņotas ar prezidenta reklamēto saturu . 2022. gada Krievijas un Ukrainas miera sarunas 2022. gada februārī Krievija sāka pilna mēroga iebrukumu Ukrainā . Pirmajās dienās Krievijas bruņotajiem spēkiem neizdevās būtiski ievirzīties dziļi Ukrainas teritorijā , jo Ukrainas bruņotie spēki bija gatavi pretoties . Jau februārī Ukrainas prezidenta kanceleja paziņoja , ka Ukrainas armijas nodarīto “ milzīgo zaudējumu ” dēļ krievu virzība faktiski ir apstājusies . Volodimirs Zelenskis ir izveidojis sarunu komandu . Jau februārī Baltkrievijas teritorijā notika Ukrainas un Krievijas sarunu pirmā kārta . M. Podoļaks Ukrainas delegācijas sastāvā piedalījās gan šajā , gan turpmākajās tikšanās kārtās un kļuva par galveno Ukrainas sarunvedēju sarunu laikā . Tajā pašā laikā , pēc viņa teiktā , galvenās , bezkompromisa prasības Ukrainai ir : pamiers , Krievijas karaspēka izvešana uz pozīcijām , kuras tie ieņēma pirms februāra , un drošības garantijas . “ Mūsu pozīcija sarunās ir diezgan specifiska — juridiski pārbaudītas drošības garantijas ; pamiers ; Krievijas karaspēka izvešana . Tas ir iespējams tikai ar tiešu dialogu starp Ukrainas un Krievijas Federācijas vadītājiem . — intervijā PBS sacīja M. Podoļaks . " Ir dažas piekāpšanās , kuras mēs noteikti nepieļausim , " viņš teica . " Mēs nevaram atdot nekādas teritorijas . " M. Podoļaks sacīja , ka karš starp Krieviju un Ukrainu demonstrē drošības sistēmas neefektivitāti , kāda tā ir pasaulē . Šim nolūkam Ukrainai varētu būt daudzpusīga labvēlība no vairākām lielvalstīm , lai juridiski apmierinātu Krievijas militārpersonu izvešanu un garantētu Ukrainas drošību jauna Krievijas uzbrukuma gadījumā . Uz žurnālistu jautājumu , kā Krievija uztvertu jaunas aizsardzības alianses izveidi ar Ukrainu un citām valstīm , M. Podoļaks sacīja : “ Šajā situācijā mēs nepieļausim nekādus kompromisus , kas kaitētu mūsu interesēm . Ukrainas sabiedrība šādu lēmumu nepieņemtu . Cilvēki mirst kaujas laukā , un mums ir jāpieņem Krievijas Federācijas prasības ? Pēc M. Podoļaka teiktā , Ukrainai tagad ir jāved sarunas , jo citas valstis baidās plecu pie pleca ar Ukrainu karot pret Krieviju . Tātad sarunas ir vēl viena " frontes līnija " . Atzinība Žurnāla Focus dati liecina , ka M. Podoļaks ieņem trešo vietuietekmīgāko ukraiņu reitingā . Atsauces Ukrainas žurnālisti Ukrainas politiķi 1972. gadā dzimušie Ar Lietuvas Dižkunigaiša Ģedimina ordeni apbalvotie