Šarlote Margareta fon Līvena
Šarlote Margareta fon Līvena (, 1743-1828), Krievijas impērijas ķeizarienes Katrīnas II galminiece, Mežotnes muižas īpašniece, kņaziene.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1743. gada 27. jūnijā Krievijas armijas artilērijas ģenerāļa Kārļa Kaspara fon Gaugrebena un viņa sievas Annas, dzimušas Posses, ģimenē. 1766. gadā viņa apprecēja Kijevas komendantu ģenerālmajoru Otto Andreasu Heinrihu fon Līvenu (1726-1781) un viņiem piedzima seši bērni.

Pēc vīra nāves 1783. gadā Katrīna II viņu pieņēma Pēterburgas galmā par viņas mazbērnu audzinātāju. 
1794. gadā ķeizariene viņu iecēla par galmadāmu (статс-дама) un pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes inkorporācijas Krievijas impērijā piešķīra hercoga Mežotnes muižu. 
1797. gadā Šarlote fon Līvena uzsāka Mežotnes pils celtniecību pēc itāļu arhitekta Džakomo Kvarengi projekta, celtniecību vadīja no Berlīnes atbraukušais vācu arhitekts Johans Georgs Ādams Berlics. Celtniecības darbus pabeidza 1802. gadā, bet iekšējās apdares darbi turpinājās līdz 1817. gadam
Pateicībā par bērnu audzināšanu ķeizars Pāvils I 1799. gadā viņu kopā ar dēliem iecēla grāfu kārtā.

1826. gadā ķeizars Nikolajs I Šarlotei fon Līvenai un visiem viņas pēcnācējiem piešķīra kņazu titulu.
Mirusi 1828. gadā Pavlovskā, apglabāta Mežotnes baznīcas kapos.

Muižas 

 Mežotnes muiža (Mesothen), mantoja Johans Georgs Līvens
 Bukaišu muiža (Fokkenhof), mantoja Kristaps Heinrihs Līvens
 Mežmuiža (Grenzhof), mantoja Kārlis Kristaps Līvens

Arī divas muižas Krievijā.

Atsauces 

Latvijas dižciltīgie
Līveni
Vācbaltieši
Šarlote Margareta fon Līvena ( , Krievijas impērijas ķeizarienes Katrīnas II galminiece , Mežotnes muižas īpašniece , kņaziene . Dzīvesgājums Dzimusi gada jūnijā Krievijas armijas artilērijas ģenerāļa Kārļa Kaspara fon Gaugrebena un viņa sievas Annas , dzimušas Posses , ģimenē . gadā viņa apprecēja Kijevas komendantu ģenerālmajoru Otto Andreasu Heinrihu fon Līvenuun viņiem piedzima seši bērni . Pēc vīra nāves gadā Katrīna II viņu pieņēma Pēterburgas galmā par viņas mazbērnu audzinātāju . 1794. gadā ķeizariene viņu iecēla par galmadāmu ( статс -дама ) un pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes inkorporācijas Krievijas impērijā piešķīra hercoga Mežotnes muižu . 1797. gadā Šarlote fon Līvena uzsāka Mežotnes pils celtniecību pēc itāļu arhitekta Džakomo Kvarengi projekta , celtniecību vadīja no Berlīnes atbraukušais vācu arhitekts Johans Georgs Ādams Berlics . Celtniecības darbus pabeidza gadā , bet iekšējās apdares darbi turpinājās līdz gadam Pateicībā par bērnu audzināšanu ķeizars Pāvils I gadā viņu kopā ar dēliem iecēla grāfu kārtā . 1826. gadā ķeizars Nikolajs I Šarlotei fon Līvenai un visiem viņas pēcnācējiem piešķīra kņazu titulu . Mirusi gadā Pavlovskā , apglabāta Mežotnes baznīcas kapos . Muižas Mežotnes muiža ( Mesothen ) , mantoja Johans Georgs Līvens Bukaišu muiža ( Fokkenhof ) , mantoja Kristaps Heinrihs Līvens Mežmuiža ( Grenzhof ) , mantoja Kārlis Kristaps Līvens Arī divas muižas Krievijā . Atsauces Latvijas dižciltīgie Līveni Vācbaltieši