Rakstvedis
Rakstvedis jeb skrīveris (no  — 'rakstīt') ir arods, kura pienākumi ir dokumentu sastādīšana vai dokumentu un grāmatu pārrakstīšana rokrakstā.

Arods radās līdz ar rakstības aizsākšanos Senajos laikos. Senajā Ēģiptē rakstveži bija zemākie ierēdņi, tie aprēķināja un piedzina nodevas, uzskaitīja mantu faraona noliktavās, sadalīja pārtiku dienestā esošajiem cilvēkiem un veica citus pienākumus.

Rakstveža amats pastāvējis dažādās organizācijās: bruņinieku ordeņos, brīvmūrnieku ložās, daudzu valstu karaspēku vienībās un citur.

Rakstvežu nozīmi rakstu darbu pavairošanā mazināja teksta un attēlu iespiešanas aizsākšana viduslaikos un attīstīšana laika gaitā.

Vēsturiski Latvijas teritorijā ievērojams skaits cilvēku strādāja par muižu (dzimtbūšanas laikā un pēc tās, rakstveži — nelatvieši) un pagastu (pēc dzimtbūšanas izbeigšanas, rakstveži — galvenokārt latvieši) rakstvežiem. No vārda "skrīveris" cēlies Skrīveru nosaukums.

Atsauces 

Profesijas
Rakstīšana
Rakstvedis jeb skrīveris ( no — ' rakstīt ' ) ir arods , kura pienākumi ir dokumentu sastādīšana vai dokumentu un grāmatu pārrakstīšana rokrakstā . Arods radās līdz ar rakstības aizsākšanos Senajos laikos . Senajā Ēģiptē rakstveži bija zemākie ierēdņi , tie aprēķināja un piedzina nodevas , uzskaitīja mantu faraona noliktavās , sadalīja pārtiku dienestā esošajiem cilvēkiem un veica citus pienākumus . Rakstveža amats pastāvējis dažādās organizācijās : bruņinieku ordeņos , brīvmūrnieku ložās , daudzu valstu karaspēku vienībās un citur . Rakstvežu nozīmi rakstu darbu pavairošanā mazināja teksta un attēlu iespiešanas aizsākšana viduslaikos un attīstīšana laika gaitā . Vēsturiski Latvijas teritorijā ievērojams skaits cilvēku strādāja par muižu ( dzimtbūšanas laikā un pēc tās , rakstveži — nelatvieši ) un pagastu ( pēc dzimtbūšanas izbeigšanas , rakstveži — galvenokārt latvieši ) rakstvežiem . No vārda " skrīveris " cēlies Skrīveru nosaukums . Atsauces Profesijas Rakstīšana