Ponpeja (pavalsts)
Ponpejas Valsts () ir viena no Mikronēzijas Federatīvo Valstu pavalstīm. Atrodas valsts austrumu daļā starp Čūku rietumos un Kosrai austrumos. Pavalsts galvaspilsēta ir Kolonija. Attālums no Kolonijas līdz federālajai galvaspilsētai Palikirai, kas atrodas tajā pašā Ponpejas salā, ir ap 8 kilometriem.

Ģeogrāfija 
Ponpejas pavalsts aizņem Karolīnu salu arhipelāga austrumu daļu un iekļauj 10 atolus un atsevišķas salas; kopā ap 150 saliņām, kuru kopējā sauszemes platība ir 344 km². Pavalsts galvenā daļa ir Ponpejas sala, kas veido 97 % no pavalsts kopējās sauszemes platības un 96 % no iedzīvotāju skaita.

Atoli un salas 
 Seņavina salas:
 Ponpeja — vulkāniska sala, sauszemes platība 334 km², 34 789 iedzīvotāji (2010);
 Pakīna — koraļļu atols ar 9 salām, sauszemes platība 1,09 km², 150 iedzīvotāji (2010);
 Anta — koraļļu atols ar 13 salām, sauszemes platība 1,86 km², neapdzīvots (2010);
 Oroluka — koraļļu atols ar 1 salu, sauszemes platība 0,13 km², neapdzīvots (2010);
 Minto rifs — koraļļu atols ar 1 salu, sauszemes platība 0,2 ha, neapdzīvots (2010);
 Sjapvuāfika — koraļļu atols ar 10 salām, sauszemes platība 1,75 km², 456 iedzīvotāji (2010);
 Mvokillo — koraļļu atols ar 3 salām, sauszemes platība 1,24 km², 133 iedzīvotāji (2010);
 Pinelapa — koraļļu atols ar 3 salām, sauszemes platība 1,75 km², 258 iedzīvotāji (2010);
 Nukuoro — koraļļu atols ar 44 salām, sauszemes platība 1,67 km², 210 iedzīvotāji (2010);
 Kapinamarani — atols ar 33 salām, sauszemes platība 1,12 km², 350 iedzīvotāji (2010).

Vēsture 

Pirms eiropiešu ierašanās Ponpejā pastāvējusi attīstīta civilizācija, ko tradicionāli dala trijos periodos: Mvēinkava vai Mvēinaramasa līdz 1100. gadam, Mvēinsaudeleura (1100-1628) un Mvēinnānmvarki (1628-1885). Zināmākais Ponpejas vēstures liecinieks in senās galvaspilsētas Nanmadolas drupas Ponpejas dienvidaustrumu piekrastē, kas 2016. gadā iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Pirmais no eiropiešiem Karolīnas salas, kurās ietilpst arī Ponpeja, 1526. gada 22. augustā apmeklēja spāņu jūrasbraucējs Torivio Alonso de Salasars (Toribio Alonso de Salazar). 1528. gada 1. janvārī cits spāņu jūrasbraucējs Alonso de Saavedra (Alonso de Saavedra) salas pasludināja par Spānijas karaļa īpašumu.

Pirmais no eiropiešiem Ponpeju apmeklēja spānis Pedro Fernandess de Kviross 1595. gada 23. decembrī ar kuģi San Gerónimo. Viņš salu ieraudzīja, viņa apraksts par to ir īss, un viņš tur nebija izkāpis krastā. Otrā zināmā rietumnieku vizīte notika daudz vēlāk, kad austrālieša Džona Henrija Rova kuģis John Bull ieradās salā 1825. gada 10. septembrī, kur tam uzbruka vietējie iedzīvotāji. Ponpeja kopā ar Seņavina salām tika iekļauta Eiropas navigācijas kartēs pēc tam, kad to apsekoja krievu jūrasbraucējs Fjodors Litke 1828. gadā, vairāk nekā divus gadsimtus pēc pārējām Karolīnu salām.

Ponpejas salā tika izveidota Karolīnu salu koloniālās valdības mītne. Spāņi salu nodēvēja par Ponapi (Ponapé) un nodibināja Santjago de la Asensjonas (Santjago de la Ascensión) pilsētu, kas kļuva par viņu pirmo galvaspilsētu. Tā kā tā bija Spānijas kolonijas administrācijas (ko veidoja ierēdņi, militārpersonas, misionāri un filipīniešu strādnieki) mītne, tā kļuva pazīstama vienkārši kā Kolonja.

1899. gada 30. jūnijā, pēc Spānijas un Amerikas kara, Spānija pārdeva Karolīnu salas, Palau salas un lielāko daļu Marianas salu Vācijas Impērijai, kas Mikronēzijas salas iekļāva Vācijas Jaungvinejas sastāvā. Vācu administrācijas laikā galvaspilsēta oficiāli tika pārdēvēta par Koloniju (Kolonia). Pirmā pasaules kara laikā salas okupēja Japāna, kas pēc tam to pārvaldīja kā Nāciju līgas mandātu. Pēc Otrā pasaules kara Ponpeja kļuva par ASV Klusā okeāna salu mandātteritorijas vienu no distriktiem. 1977. gadā no Ponpejas distrikta atdalījās Kosrae, kas mūsdienās ir atsevišķa pavalsts.

1979. gada 10. maijā Ponpeja kļuva par neatkarīgo Mikronēzijas Federatīvo Valstu daļu.

Iedzīvotāji 

Ponpeja ir otra apdzīvotākā no Mikronēzijas pavalstīm — tajā dzīvo  valsts iedzīvotāj, kā arī Kolonija ar  iedzīvotājiem ir valsts otra lielākā apdzīvotā vieta. Lielākā daļa pavalsts iedzīvotāju ir ponpejieši,. Attālos atolus apdzīvo citi mikronēziešu etnosi, bet Kapinamarani un Nukuoro atolu iedzīvotāji ir polinēzieši. Ponpejas oficiālā lietvedības valoda ir angļu valoda, bet sadzīvē lielākā daļa lieto ponpejiešu valodu, kam arī ir oficiālas valodas statuss. Ārējās salās ir izplatītas arī citas mikronēziešu valodas — mokiliešu, pinelapiešu un natikiešu, bet Kapinamarani un Nukuoro atolu iedzīvotāju valodas piedēr polinēziešu valodu saimei. Pēc konfesionālās piederības iedzīvotāji ir kristieši — aptuveni vienādā skaitā katoļi un protestanti.

Atsauces

Ārējās saites 

Mikronēzija (valsts)
Ponpejas Valsts ( ) ir viena no Mikronēzijas Federatīvo Valstu pavalstīm . Atrodas valsts austrumu daļā starp Čūku rietumos un Kosrai austrumos . Pavalsts galvaspilsēta ir Kolonija . Attālums no Kolonijas līdz federālajai galvaspilsētai Palikirai , kas atrodas tajā pašā Ponpejas salā , ir apkilometriem . Ģeogrāfija Ponpejas pavalsts aizņem Karolīnu salu arhipelāga austrumu daļu un iekļaujatolus un atsevišķas salas ; kopā apsaliņām , kuru kopējā sauszemes platība irkm². Pavalsts galvenā daļa ir Ponpejas sala , kas veido % no pavalsts kopējās sauszemes platības un % no iedzīvotāju skaita . Atoli un salas Seņavina salas : Ponpeja — vulkāniska sala , sauszemes platībakm² , 789 iedzīvotāji Pakīna — koraļļu atols arsalām , sauszemes platība09 km² , iedzīvotāji Anta — koraļļu atols arsalām , sauszemes platība86 km² , neapdzīvots Oroluka — koraļļu atols arsalu , sauszemes platība13 km² , neapdzīvots Minto rifs — koraļļu atols arsalu , sauszemes platība2 ha , neapdzīvots Sjapvuāfika — koraļļu atols arsalām , sauszemes platība75 km² , iedzīvotāji Mvokillo — koraļļu atols arsalām , sauszemes platība24 km² , iedzīvotāji Pinelapa — koraļļu atols arsalām , sauszemes platība75 km² , iedzīvotāji Nukuoro — koraļļu atols arsalām , sauszemes platība67 km² , iedzīvotāji Kapinamarani — atols arsalām , sauszemes platība12 km² , iedzīvotāji Vēsture Pirms eiropiešu ierašanās Ponpejā pastāvējusi attīstīta civilizācija , ko tradicionāli dala trijos periodos : Mvēinkava vai Mvēinaramasa līdz gadam , Mvēinsaudeleuraun Mvēinnānmvarki Zināmākais Ponpejas vēstures liecinieks in senās galvaspilsētas Nanmadolas drupas Ponpejas dienvidaustrumu piekrastē , kas gadā iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā . Pirmais no eiropiešiem Karolīnas salas , kurās ietilpst arī Ponpeja , gada augustā apmeklēja spāņu jūrasbraucējs Torivio Alonso de Salasars ( Toribio Alonso de Salazar ) . gada janvārī cits spāņu jūrasbraucējs Alonso de Saavedra ( Alonso de Saavedra ) salas pasludināja par Spānijas karaļa īpašumu . Pirmais no eiropiešiem Ponpeju apmeklēja spānis Pedro Fernandess de Kviross gada decembrī ar kuģi San Gerónimo . Viņš salu ieraudzīja , viņa apraksts par to ir īss , un viņš tur nebija izkāpis krastā . Otrā zināmā rietumnieku vizīte notika daudz vēlāk , kad austrālieša Džona Henrija Rova kuģis John Bull ieradās salā gada septembrī , kur tam uzbruka vietējie iedzīvotāji . Ponpeja kopā ar Seņavina salām tika iekļauta Eiropas navigācijas kartēs pēc tam , kad to apsekoja krievu jūrasbraucējs Fjodors Litke gadā , vairāk nekā divus gadsimtus pēc pārējām Karolīnu salām . Ponpejas salā tika izveidota Karolīnu salu koloniālās valdības mītne . Spāņi salu nodēvēja par Ponapi ( Ponapé ) un nodibināja Santjago de la Asensjonas ( Santjago de la Ascensión ) pilsētu , kas kļuva par viņu pirmo galvaspilsētu . Tā kā tā bija Spānijas kolonijas administrācijas ( ko veidoja ierēdņi , militārpersonas , misionāri un filipīniešu strādnieki ) mītne , tā kļuva pazīstama vienkārši kā Kolonja . 1899. gada jūnijā , pēc Spānijas un Amerikas kara , Spānija pārdeva Karolīnu salas , Palau salas un lielāko daļu Marianas salu Vācijas Impērijai , kas Mikronēzijas salas iekļāva Vācijas Jaungvinejas sastāvā . Vācu administrācijas laikā galvaspilsēta oficiāli tika pārdēvēta par Koloniju ( Kolonia ) . Pirmā pasaules kara laikā salas okupēja Japāna , kas pēc tam to pārvaldīja kā Nāciju līgas mandātu . Pēc Otrā pasaules kara Ponpeja kļuva par ASV Klusā okeāna salu mandātteritorijas vienu no distriktiem . gadā no Ponpejas distrikta atdalījās Kosrae , kas mūsdienās ir atsevišķa pavalsts . 1979. gada maijā Ponpeja kļuva par neatkarīgo Mikronēzijas Federatīvo Valstu daļu . Iedzīvotāji Ponpeja ir otra apdzīvotākā no Mikronēzijas pavalstīm — tajā dzīvo valsts iedzīvotāj , kā arī Kolonija ar iedzīvotājiem ir valsts otra lielākā apdzīvotā vieta . Lielākā daļa pavalsts iedzīvotāju ir ponpejieši , . Attālos atolus apdzīvo citi mikronēziešu etnosi , bet Kapinamarani un Nukuoro atolu iedzīvotāji ir polinēzieši . Ponpejas oficiālā lietvedības valoda ir angļu valoda , bet sadzīvē lielākā daļa lieto ponpejiešu valodu , kam arī ir oficiālas valodas statuss . Ārējās salās ir izplatītas arī citas mikronēziešu valodas — mokiliešu , pinelapiešu un natikiešu , bet Kapinamarani un Nukuoro atolu iedzīvotāju valodas piedēr polinēziešu valodu saimei . Pēc konfesionālās piederības iedzīvotāji ir kristieši — aptuveni vienādā skaitā katoļi un protestanti . Atsauces Ārējās saites Mikronēzija ( valsts )