Bengts Gabrielsons Uksenšerna
Bengts Gabrielsons Uksenšerna (, 1623—1702) bija zviedru diplomāts un valstsvīrs. Zviedru okupētās Kulmas, Kujāvijas, Lielpolijas un Mazovijas gubernators (1655—1659), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1662—1666), rezidēja Rīgas pilī. Aumeisteru muižas īpašnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1623. gada 16. jūlijā Fasternā zviedru valstsvīra Gabriela Bengtsona Uksenšernas un viņa sievas Annas, dzimušas Baneres (Banér, 1585—1656), ģimenē.

Mācījās Obu ģimnāzijā, studēja Upsālas universitātē, bija tās rector illustris (1643—1644). Piedalījās Vestfālenes miera līguma sarunās 1648. gadā, pēc tam karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā piedalījās diplomātiskās misijās vācu zemēs, bija Zviedru Pomerānijas tiesnesis Vismārā (1652—1654).

Kārļa X valdīšanas laikā piedalījās Otrajā Ziemeļu karā, bija zviedru okupētās Kulmas, Kujāvijas, Lielpolijas un Mazovijas gubernators (1655—1659), vadīja Tornas aizstāvēšanu. Piedalījās Olivas miera sarunās 1660. gadā.
Pēc Kārļa XI kļūšanas par karali tika iecelts par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru (1662—1666).
1674. gadā viņu iecēla par Zviedrijas karaļa sūtni pie Svētās Romas impērijas ķeizara Vīnē, kur viņš centās novērst impērijas karu ar Franciju. Pēc Holandes kara beigām piedalījās Neimegenas miera sarunās (1676—1679), sekmēja Zviedrijas un Nīderlandes politisku tuvināšanos.

1680. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par valsts kancelejas vadītāju, līdztekus viņš bija arī Upsālas universitātes kanclers no 1686. gada.

Miris 1702. gada 12. jūlijā Stokholmā, apglabāts Upsālas Doma baznīcā.

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Stokholmas lēnē dzimušie
Bengts Gabrielsons Uksenšerna ( , 1702 ) bija zviedru diplomāts un valstsvīrs . Zviedru okupētās Kulmas , Kujāvijas , Lielpolijas un Mazovijas gubernators1659 ) , Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators1666 ) , rezidēja Rīgas pilī . Aumeisteru muižas īpašnieks . Dzīvesgājums Dzimis gada jūlijā Fasternā zviedru valstsvīra Gabriela Bengtsona Uksenšernas un viņa sievas Annas , dzimušas Baneres ( Banér,1656 ) , ģimenē . Mācījās Obu ģimnāzijā , studēja Upsālas universitātē , bija tās rector illustris1644 ) . Piedalījās Vestfālenes miera līguma sarunās gadā , pēc tam karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā piedalījās diplomātiskās misijās vācu zemēs , bija Zviedru Pomerānijas tiesnesis Vismārā1654 ) . Kārļa X valdīšanas laikā piedalījās Otrajā Ziemeļu karā , bija zviedru okupētās Kulmas , Kujāvijas , Lielpolijas un Mazovijas gubernators1659 ) , vadīja Tornas aizstāvēšanu . Piedalījās Olivas miera sarunās gadā . Pēc Kārļa XI kļūšanas par karali tika iecelts par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru1666 ) . 1674. gadā viņu iecēla par Zviedrijas karaļa sūtni pie Svētās Romas impērijas ķeizara Vīnē , kur viņš centās novērst impērijas karu ar Franciju . Pēc Holandes kara beigām piedalījās Neimegenas miera sarunās1679 ) , sekmēja Zviedrijas un Nīderlandes politisku tuvināšanos . 1680. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par valsts kancelejas vadītāju , līdztekus viņš bija arī Upsālas universitātes kanclers no gada . Miris gada jūlijā Stokholmā , apglabāts Upsālas Doma baznīcā . Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie Stokholmas lēnē dzimušie