Skandināvijas grīslis
Skandināvijas grīslis () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļeiropā jūras tuvumā, tostarp ļoti reti Latvijas rietumdaļas piejūrā, pļavās un ūdenstilpju krastos. Nepietiekamas izpētes un lielās līdzības ar Ēdera grīsli dēļ, izplatības areāls nav nodalāms no Ēdera grīšļa (Carex serotina).

Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

Apraksts 
Skandināvijas grīslis ir daudzgadīgs, 5-20 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir gaiši dzeltenīgi zaļs un veido blīvu ceru. Stublājs ir strupi trīsšķautņains. Lapas ir 0,1-0,25 cm platas un īsākas nekā stublājs. Stublāja galā ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa ar kātiņu, tūlīt zem tās ir blīvi izvietotas 2—4 sievišķo ziedu vārpiņas, kuras ir 0,4-0,7 cm garas un (vismaz augšējās) sēdošas. Sievišķo ziedu vārpiņu seglapas ir ļoti garas, vismaz apakšējā pārsniedz ziedkopu; apakšējās seglapas plātne ir atliekta. Pūslītis ir dzeltenzaļš vai zaļš, 0,2-0,25 cm garš, knābītis taisns un ļoti īss (garumā ap 0,05 cm). Sievišķajā vārpiņā augļa pūslīšu ļoti daudz un tie sīki, blīvi satuvināti. Segplēksne ir dzeltenbrūna, olveidīgi trīsstūraina, vidū ar zaļu svītru, daudz īsāka nekā pūslītis. Riekstiņš (auglis) aizņem visu pūslīša tilpumu. Zied jūnijā.

Atsauces 

Grīšļi
Latvijas flora
Latvijas Sarkanā grāmata
Skandināvijas grīslis ( ) ir grīšļu dzimtas suga . Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļeiropā jūras tuvumā , tostarp ļoti reti Latvijas rietumdaļas piejūrā , pļavās un ūdenstilpju krastos . Nepietiekamas izpētes un lielās līdzības ar Ēdera grīsli dēļ , izplatības areāls nav nodalāms no Ēdera grīšļa ( Carex serotina ) . Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā kategorijā . Apraksts Skandināvijas grīslis ir daudzgadīgs , cm garš lakstaugs , kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai , jo tā sievišķajiem ziediem irdrīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts , divzobains knābītis . Augs ir gaiši dzeltenīgi zaļs un veido blīvu ceru . Stublājs ir strupi trīsšķautņains . Lapas ir1-0,25 cm platas un īsākas nekā stublājs . Stublāja galā ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa ar kātiņu , tūlīt zem tās ir blīvi izvietotas4 sievišķo ziedu vārpiņas , kuras ir4-0,7 cm garas un ( vismaz augšējās ) sēdošas . Sievišķo ziedu vārpiņu seglapas ir ļoti garas , vismaz apakšējā pārsniedz ziedkopu ; apakšējās seglapas plātne ir atliekta . Pūslītis ir dzeltenzaļš vai zaļš,2-0,25 cm garš , knābītis taisns un ļoti īss ( garumā ap05 cm ) . Sievišķajā vārpiņā augļa pūslīšu ļoti daudz un tie sīki , blīvi satuvināti . Segplēksne ir dzeltenbrūna , olveidīgi trīsstūraina , vidū ar zaļu svītru , daudz īsāka nekā pūslītis . Riekstiņš ( auglis ) aizņem visu pūslīša tilpumu . Zied jūnijā . Atsauces Grīšļi Latvijas flora Latvijas Sarkanā grāmata