Samuila sala
Samuila sala () ir neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Komsomoļskaja Pravdas salu arhipelāgā, Krievijas Federācijas galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā. Izvietojusies Laptevu jūras dienvidrietumos pie Taimiras pussalas ziemeļaustrumu krasta.

Ģeogrāfija 
Sala izvietojusies arhipelāga ziemeļrietumos. No arhipelāga lielākās Boļšojas salas dienvidaustrumos to atdala 15 km platais Diksonas Hidrogrāfu šaurums, bet no Taimiras piekrastes dienvidrietumos — 5,5 km platais Brīvās Kubas šaurums. Sala izstiepusies ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 14 km garumā, platākajā vietā 5,6 km plata. Piekraste mēreni izrobota, vairāki līči un pussalas. Salā galvenokārt paugurains reljefs, augstākais paugurs ir 51 m vjl salas dienvidrietumos. Arktiskās tundras ainava, aug galvenokārt ķērpji un sūnas.

Vēsture 
Salu 1736. gada augustā atklāja Vasīlija Prončiščeva ekspedīcija. Nosaukumu «Samuila salas» arhipelāgam par godu Svētajam Samuilam 1739.—1740. gadā piešķīra Haritona Lapteva ekspedīcija. Pašai salai atsevišķa nosaukuma nebija un tā tika dēvēta par Rietumu Samuilu (Западный Самуил). 1935. gadā, pēc tam, kad pirms gada līdzās arhipelāgam nācās pārziemot trim Ļenas ekspedīcijas kuģiem Staļins, Pravda un Volodarskis, arhipelāgu pārdēvēja tagadējā vārdā par godu komjaunatnes laikrakstam Komsomoļskaja Pravda, bet Rietumu Samuilai atstāja Svētā Samuila vārdu. No 1935. līdz 1939. gadam Samuila salā darbojās Ostrovsamuilas polārstacija.

Atsauces

Ārējās saites 
 ВАСИЛИЙ ПРОНЧИЩЕВ И СЕМЕН ЧЕЛЮСКИН
 К КАРТОГРАФИИ И ГЕОЛОГИИ СЕВЕРНОЙ ЧАСТИ ТАЙМЫРСКОГО ПОЛУОСТРОВА

Krievijas salas
Laptevu jūra
Samuila sala ( ) ir neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Komsomoļskaja Pravdas salu arhipelāgā , Krievijas Federācijas galējos ziemeļos . Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu — Ņencu rajonā . Izvietojusies Laptevu jūras dienvidrietumos pie Taimiras pussalas ziemeļaustrumu krasta . Ģeogrāfija Sala izvietojusies arhipelāga ziemeļrietumos . No arhipelāga lielākās Boļšojas salas dienvidaustrumos to atdalakm platais Diksonas Hidrogrāfu šaurums , bet no Taimiras piekrastes dienvidrietumos — 5 km platais Brīvās Kubas šaurums . Sala izstiepusies ziemeļaustrumu — dienvidrietumu virzienākm garumā , platākajā vietā6 km plata . Piekraste mēreni izrobota , vairāki līči un pussalas . Salā galvenokārt paugurains reljefs , augstākais paugurs irm vjl salas dienvidrietumos . Arktiskās tundras ainava , aug galvenokārt ķērpji un sūnas . Vēsture Salu gada augustā atklāja Vasīlija Prončiščeva ekspedīcija . Nosaukumu « Samuila salas » arhipelāgam par godu Svētajam Samuilam —1740. gadā piešķīra Haritona Lapteva ekspedīcija . Pašai salai atsevišķa nosaukuma nebija un tā tika dēvēta par Rietumu Samuilu ( Западный Самуил ) . gadā , pēc tam , kad pirms gada līdzās arhipelāgam nācās pārziemot trim Ļenas ekspedīcijas kuģiem Staļins , Pravda un Volodarskis , arhipelāgu pārdēvēja tagadējā vārdā par godu komjaunatnes laikrakstam Komsomoļskaja Pravda , bet Rietumu Samuilai atstāja Svētā Samuila vārdu . No līdz gadam Samuila salā darbojās Ostrovsamuilas polārstacija . Atsauces Ārējās saites ВАСИЛИЙ ПРОНЧИЩЕВ И СЕМЕН ЧЕЛЮСКИН К КАРТОГРАФИИ И ГЕОЛОГИИ СЕВЕРНОЙ ЧАСТИ ТАЙМЫРСКОГО ПОЛУОСТРОВА Krievijas salas Laptevu jūra