Makaki
Makaki, makaku ģints (Macaca) ir viena no paviānu cilts (Papionini) ģintīm, kas apvieno 23 mūsdienās dzīvojošas mērkaķu sugas. Šī ir viena no visplašāk izplatītajām mērkaķu ģintīm pasaulē. Lielākā daļa makaku sugu ir sastopamas Āzijā, sākot ar Afganistānu un beidzot ar Japānu, bet berberu makaks (Macaca sylvanus) mājo Ziemeļāfrikā un Eiropas dienvidos, Gibraltāra klintīs. Vispazīstamākās makaku sugas ir rēzus makaks (Macaca mulatta) un berberu makaks.

Izskats un īpašības 

Makaki ir vidēji lieli mērkaķi ar spēcīgi veidotu ķermeni un ekstremitātēm. Kājas un rokas ir apmēram vienādā garumā. Tiem ir biezs matojums, kas parasti ir pelēkbrūnā krāsā, tomēr ir sastopami arī melni makaki. Purna daļa pagarināta un uz tās nav matojuma.  Vairākām sugām uz galvas ir biezāki un garāki mati, kas atgādina cepuri, bet dažām sugām ir vaigu bārdas. Viena no galvenajām pazīmēm, pēc kā atšķir dažādas makaku sugas, ir to astes garums. Dažām sugām astes nav vispār, dažām tā ir īsa, bet citām gara, sasniedzot tādu pašu garumu kā pārējais ķermenis. 

Tēviņi ir izteikti lielāki nekā mātītes. Lielākais ģintī ir Tibetas makaks (Macaca thibetana), kura tēviņa ķermeņa garums sasniedz 70 cm, svars 18 kg, mātītes svars ir 13 kg. Mazākais ģintī ir krabjēdājmakaks (Macaca fascicularis), kura tēviņa ķermeņa garums var būt 41 cm, svars ir 5,5 kg, mātītes ķermeņa garums ir 38 cm, svars 2,4 kg.

Uzvedība 
Makaki dzīvo baros, kas var būt dažāda lieluma. Tiem ir ļoti strikta bara uzbūve un hierarhija, kas gan tēviņiem ik pa laikam nomainās. Kopumā tēviņi dominē pār mātītēm. Toties mātītēm savstarpējā hierarhija ir daudz noturīgāka un ir vairāk atkarīga no mātes hierarhijas pakāpes barā. Augstāka ranga makaks, ja tam pietrūkst ēdiens, to, piemēram, var izņemt pat no zemāka ranga mērkaķa mutes.

Makaki dzīvo kokos daudz biežāk nekā paviāni, bet ērti jūtas arī uz zemes. Makaki ir arī labi peldētāji. Atkarībā no sugas tie dzīvo mežos, līdzenumos, klintīs un akmeņainos pacēlumos.  Makaki ir visēdāji. Tiem ir lieli vaigu maisi, kuros var noglabāt ēdienu.

Vairošanās 
Pārošanās tropu sugām var notikt jebkurā gada periodā, bet pārējām sugām ir vairošanās sezona. Grūsnības periods ilgst apmēram 6 mēnešus un dzimumbriedumu jaunie makaki sasniedz 4 gadu vecumā. Lai arī makaki ir ļoti inteliģenti, tiem var būt samērā neciešams raksturs, nepiemērots komunikācijai ar cilvēkiem.

Sistemātika

Makaku ģints (Macaca)
Berberu makaku grupa
Berberu makaks (Macaca sylvanus)
Cepuraino makaku grupa
Arunāčalas makaks (Macaca munzala)
Asamas makaks (Macaca assamensis)
Baltvaigu makaks (Macaca leucogenys)
Cepurainais makaks (Macaca sinica)
Indijas cepurainais makaks (Macaca radiata)
Tibetas makaks (Macaca thibetana)
Cūkastes makaku grupa
Celebesas makaks (Macaca nigra)
Cūkastes makaks (Macaca nemestrina)
Gorontalo makaks (Macaca nigrescens)
Heka makaks (Macaca hecki)
Lauvu makaks (Macaca silenus)
Mauru makaks (Macaca maura)
Pagai makaks (Macaca pagensis)
Pelēkkāju makaks (Macaca ochreata)
Siberutas makaks (Macaca siberu)
Togianas makaks (Macaca tonkeana)
Ziemeļu cūkastes makaks (Macaca leonina)
Krabjēdājmakaku grupa
Krabjēdājmakaks (Macaca fascicularis)
Lāču makaks (Macaca arctoides)
Rēzus makaku grupa
Japānas makaks (Macaca fuscata)
Rēzus makaks (Macaca mulatta)
Taivānas makaks (Macaca cyclopis)

Atsauces

Ārējās saites
Par primātu latvisko nosaukumu apstiprināšanu
Makaki , makaku ģints ( Macaca ) ir viena no paviānu cilts ( Papionini ) ģintīm , kas apvienomūsdienās dzīvojošas mērkaķu sugas . Šī ir viena no visplašāk izplatītajām mērkaķu ģintīm pasaulē . Lielākā daļa makaku sugu ir sastopamas Āzijā , sākot ar Afganistānu un beidzot ar Japānu , bet berberu makaks ( Macaca sylvanus ) mājo Ziemeļāfrikā un Eiropas dienvidos , Gibraltāra klintīs . Vispazīstamākās makaku sugas ir rēzus makaks ( Macaca mulatta ) un berberu makaks . Izskats un īpašības Makaki ir vidēji lieli mērkaķi ar spēcīgi veidotu ķermeni un ekstremitātēm . Kājas un rokas ir apmēram vienādā garumā . Tiem ir biezs matojums , kas parasti ir pelēkbrūnā krāsā , tomēr ir sastopami arī melni makaki . Purna daļa pagarināta un uz tās nav matojuma . Vairākām sugām uz galvas ir biezāki un garāki mati , kas atgādina cepuri , bet dažām sugām ir vaigu bārdas . Viena no galvenajām pazīmēm , pēc kā atšķir dažādas makaku sugas , ir to astes garums . Dažām sugām astes nav vispār , dažām tā ir īsa , bet citām gara , sasniedzot tādu pašu garumu kā pārējais ķermenis . Tēviņi ir izteikti lielāki nekā mātītes . Lielākais ģintī ir Tibetas makaks ( Macaca thibetana ) , kura tēviņa ķermeņa garums sasniedzcm , svarskg , mātītes svars irkg . Mazākais ģintī ir krabjēdājmakaks ( Macaca fascicularis ) , kura tēviņa ķermeņa garums var būtcm , svars ir5 kg , mātītes ķermeņa garums ircm , svars4 kg . Uzvedība Makaki dzīvo baros , kas var būt dažāda lieluma . Tiem ir ļoti strikta bara uzbūve un hierarhija , kas gan tēviņiem ik pa laikam nomainās . Kopumā tēviņi dominē pār mātītēm . Toties mātītēm savstarpējā hierarhija ir daudz noturīgāka un ir vairāk atkarīga no mātes hierarhijas pakāpes barā . Augstāka ranga makaks , ja tam pietrūkst ēdiens , to , piemēram , var izņemt pat no zemāka ranga mērkaķa mutes . Makaki dzīvo kokos daudz biežāk nekā paviāni , bet ērti jūtas arī uz zemes . Makaki ir arī labi peldētāji . Atkarībā no sugas tie dzīvo mežos , līdzenumos , klintīs un akmeņainos pacēlumos . Makaki ir visēdāji . Tiem ir lieli vaigu maisi , kuros var noglabāt ēdienu . Vairošanās Pārošanās tropu sugām var notikt jebkurā gada periodā , bet pārējām sugām ir vairošanās sezona . Grūsnības periods ilgst apmērammēnešus un dzimumbriedumu jaunie makaki sasniedzgadu vecumā . Lai arī makaki ir ļoti inteliģenti , tiem var būt samērā neciešams raksturs , nepiemērots komunikācijai ar cilvēkiem . Sistemātika Makaku ģints ( Macaca ) Berberu makaku grupa Berberu makaks ( Macaca sylvanus ) Cepuraino makaku grupa Arunāčalas makaks ( Macaca munzala ) Asamas makaks ( Macaca assamensis ) Baltvaigu makaks ( Macaca leucogenys ) Cepurainais makaks ( Macaca sinica ) Indijas cepurainais makaks ( Macaca radiata ) Tibetas makaks ( Macaca thibetana ) Cūkastes makaku grupa Celebesas makaks ( Macaca nigra ) Cūkastes makaks ( Macaca nemestrina ) Gorontalo makaks ( Macaca nigrescens ) Heka makaks ( Macaca hecki ) Lauvu makaks ( Macaca silenus ) Mauru makaks ( Macaca maura ) Pagai makaks ( Macaca pagensis ) Pelēkkāju makaks ( Macaca ochreata ) Siberutas makaks ( Macaca siberu ) Togianas makaks ( Macaca tonkeana ) Ziemeļu cūkastes makaks ( Macaca leonina ) Krabjēdājmakaku grupa Krabjēdājmakaks ( Macaca fascicularis ) Lāču makaks ( Macaca arctoides ) Rēzus makaku grupa Japānas makaks ( Macaca fuscata ) Rēzus makaks ( Macaca mulatta ) Taivānas makaks ( Macaca cyclopis ) Atsauces Ārējās saites Par primātu latvisko nosaukumu apstiprināšanu