Čūka (pavalsts)
Čūkas Valsts ( ) ir viena no Mikronēzijas Federatīvo Valstu pavalstīm. Atrodas valsts vidusdaļā starp Japu rietumos un Ponpeju austrumos. Pavalsts galvaspilsēta ir Veno. Attālums no Veno līdz federālajai galvaspilsētai Palikirai ir ap 700 kilometriem.

Ģeogrāfija 
Čūkas pavalsts aizņem Karolīnu salu arhipelāga centrālo daļu un iekļauj 15 atolus un atsevišķas salas; kopā 294 saliņas, kuru kopējā sauszemes platība ir 121,5 km². Pavalsts galvenā daļa ir Čukas atols, kas veido 82 % no pavalsts kopējās sauszemes platības un 74 % no iedzīvotāju skaita.

Atoli un salas 
 Čūka — atols ar 98 salām, sauszemes platība 99,87 km², 36 158 iedzīvotāji (2010):
 Fāičukas salas — salu grupa ar 16 salām, sauszemes platība 41,08 km², 11 305 iedzīvotāji (2010);
 Nomvoneas salas — salu grupa ar 16 salām, sauszemes platība 41,18 km², 24 853 iedzīvotāji (2010);
 Neoča — atols ar 4 salām, sauszemes platība 49 ha, neapdzīvots (2010);
 Namonuito — atols ar 12 salām, sauszemes platība 4,38 km², 1384 iedzīvotāji (2010);

 Pativas salas — 3 atolu grupa:
 Pulapa — atols ar 3 salām, sauszemes platība 99,2 ha, 1661 iedzīvotājs (2010);
 Puluvata — atols ar 5 salām, sauszemes platība 3,4 km², 745 iedzīvotāji (2010);
 Pulusuka — koraļļu sala, sauszemes platība 2,8 km², 1116 iedzīvotāji (2010);
 Hola salas — 2 atolu un vienas koraļļu salas grupa:
 Nomvina — atols ar 16 salām, sauszemes platība 1,85 km², 1343 iedzīvotāji (2010);
 Murilo — atols ar 28 salām, sauszemes platība 1,3 km², 570 iedzīvotāji (2010);
 Faju — koraļļu sala, sauszemes platība 0,37 km², neapdzīvots (2010);
 Nama — koraļļu sala, sauszemes platība 0,75 km², 676 iedzīvotāji (2010);
 Losapa — atols ar 10 salām, sauszemes platība 1,02 km², 506 iedzīvotāji (2010);
 Namoluka — atols ar 5 salām, sauszemes platība 0,8 km², 355 iedzīvotāji (2010);
 Mortloka salas — 3 atolu grupa:
 Etala — atols ar 20 salām, sauszemes platība 1,9 km², 672 iedzīvotāji (2010);
 Lukunora — atols ar 18 salām, sauszemes platība 2,8 km², 1248 iedzīvotāji (2010);
 Satavana — atols ar 65 salām, sauszemes platība 4,6 km², 2220 iedzīvotāji (2010).

Vēsture 

Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Čūkas atolu kolonizējuši Lapitas kultūras pārstāvji no Melanēzijas salām. Senākās cilvēku apdzīvojuma liecības datētas ar 4. gadsimtu p.m.ē. un atrastas Fēfenas salā. Plaša ieceļošana salās sākās no mūsu ēras 14. gadsimta.

Pirmais no eiropiešiem Čūkas salas atklāja spāņu jūrasbraucējs Alvaro Saavedra ar kuģi Florida 1528. gadā. Kā daļa no Karolīnu salām Čūka nonāca Spānijas īpašumā. Spānijas klātbūtne salās bija ļoti simboliska — periodiski šeit ieradās tirgotāji un katoļu misionāri, bet netika veidotas koloniālas apmetnes. 1899. gada 30. jūnijā, pēc Spānijas un Amerikas kara, Spānija pārdeva Karolīnu salas, Palau salas un lielāko daļu Marianas salu Vācijas Impērijai, kas Mikronēzijas salas iekļāva Vācijas Jaungvinejas sastāvā. Pirmā pasaules kara laikā salas okupēja Japāna, kas pēc tam to pārvaldīja kā Nāciju līgas mandātu.  Pēc Otrā pasaules kara Čūka kļuva par ASV Klusā okeāna salu mandātteritorijas vienu no distriktiem.

1979. gada 10. maijā Čūka kļuva par neatkarīgo Mikronēzijas Federatīvo Valstu daļu. Pēdējā laikā Čūka cenšas panākt neatkarību. Sākotnēji bija plānots, ka neatkarības referendums sakrīt ar federālajām vēlēšanām 2015. gada 3. martā, taču tas tika pārcelts uz 2019. gada 5. martu. Neatkarības referendums vēlreiz tika pārcelts uz 2022. gada martu ar datumu, kas tiks paziņots, kamēr tiek vērtēta atdalīšanās ierosinājuma konstitucionālā likumība.

Iedzīvotāji 

Čūka ir apdzīvotākā no Mikronēzijas pavalstīm — tajā dzīvo 47 % valsts iedzīvotāj, kā arī Veno ar  iedzīvotājiem ir valsts lielākā apdzīvotā vieta. Lielākā daļa pavalsts iedzīvotāju ir čūkieši. Čūkas oficiālā lietvedības valoda ir angļu valoda, bet sadzīvē lielākā daļa lieto čūkiešu valodu, kam arī ir oficiālas valodas statuss. Ārējās salās ir izplatītas arī citas mikronēziešu valodas — mortlokiešu, namonuito, puluvatiešu un pāfana. Pēc konfesionālās piederības iedzīvotāji ir kristieši — aptuveni vienādā skaitā katoļi un protestanti.

Atsauces

Ārējās saites 

 Legal Information System of the Federated States of Micronesia. About the State of Chuuk

Mikronēzija (valsts)
Čūkas Valsts ( ) ir viena no Mikronēzijas Federatīvo Valstu pavalstīm . Atrodas valsts vidusdaļā starp Japu rietumos un Ponpeju austrumos . Pavalsts galvaspilsēta ir Veno . Attālums no Veno līdz federālajai galvaspilsētai Palikirai ir apkilometriem . Ģeogrāfija Čūkas pavalsts aizņem Karolīnu salu arhipelāga centrālo daļu un iekļaujatolus un atsevišķas salas ; kopāsaliņas , kuru kopējā sauszemes platība ir5 km². Pavalsts galvenā daļa ir Čukas atols , kas veido % no pavalsts kopējās sauszemes platības un % no iedzīvotāju skaita . Atoli un salas Čūka — atols arsalām , sauszemes platība87 km² , 158 iedzīvotāji Fāičukas salas — salu grupa arsalām , sauszemes platība08 km² , 305 iedzīvotāji Nomvoneas salas — salu grupa arsalām , sauszemes platība18 km² , 853 iedzīvotāji Neoča — atols arsalām , sauszemes platībaha , neapdzīvots Namonuito — atols arsalām , sauszemes platība38 km² , iedzīvotāji Pativas salas — atolu grupa : Pulapa — atols arsalām , sauszemes platība2 ha , iedzīvotājs Puluvata — atols arsalām , sauszemes platība4 km² , iedzīvotāji Pulusuka — koraļļu sala , sauszemes platība8 km² , iedzīvotāji Hola salas — atolu un vienas koraļļu salas grupa : Nomvina — atols arsalām , sauszemes platība85 km² , iedzīvotāji Murilo — atols arsalām , sauszemes platība3 km² , iedzīvotāji Faju — koraļļu sala , sauszemes platība37 km² , neapdzīvots Nama — koraļļu sala , sauszemes platība75 km² , iedzīvotāji Losapa — atols arsalām , sauszemes platība02 km² , iedzīvotāji Namoluka — atols arsalām , sauszemes platība8 km² , iedzīvotāji Mortloka salas — atolu grupa : Etala — atols arsalām , sauszemes platība9 km² , iedzīvotāji Lukunora — atols arsalām , sauszemes platība8 km² , iedzīvotāji Satavana — atols arsalām , sauszemes platība6 km² , iedzīvotāji Vēsture Arheoloģiskie izrakumi liecina , ka Čūkas atolu kolonizējuši Lapitas kultūras pārstāvji no Melanēzijas salām . Senākās cilvēku apdzīvojuma liecības datētas ar gadsimtu p. m.ē. un atrastas Fēfenas salā . Plaša ieceļošana salās sākās no mūsu ēras gadsimta . Pirmais no eiropiešiem Čūkas salas atklāja spāņu jūrasbraucējs Alvaro Saavedra ar kuģi Florida gadā . Kā daļa no Karolīnu salām Čūka nonāca Spānijas īpašumā . Spānijas klātbūtne salās bija ļoti simboliska — periodiski šeit ieradās tirgotāji un katoļu misionāri , bet netika veidotas koloniālas apmetnes . gada jūnijā , pēc Spānijas un Amerikas kara , Spānija pārdeva Karolīnu salas , Palau salas un lielāko daļu Marianas salu Vācijas Impērijai , kas Mikronēzijas salas iekļāva Vācijas Jaungvinejas sastāvā . Pirmā pasaules kara laikā salas okupēja Japāna , kas pēc tam to pārvaldīja kā Nāciju līgas mandātu . Pēc Otrā pasaules kara Čūka kļuva par ASV Klusā okeāna salu mandātteritorijas vienu no distriktiem . 1979. gada maijā Čūka kļuva par neatkarīgo Mikronēzijas Federatīvo Valstu daļu . Pēdējā laikā Čūka cenšas panākt neatkarību . Sākotnēji bija plānots , ka neatkarības referendums sakrīt ar federālajām vēlēšanām gada martā , taču tas tika pārcelts uz gada martu . Neatkarības referendums vēlreiz tika pārcelts uz gada martu ar datumu , kas tiks paziņots , kamēr tiek vērtēta atdalīšanās ierosinājuma konstitucionālā likumība . Iedzīvotāji Čūka ir apdzīvotākā no Mikronēzijas pavalstīm — tajā dzīvo % valsts iedzīvotāj , kā arī Veno ar iedzīvotājiem ir valsts lielākā apdzīvotā vieta . Lielākā daļa pavalsts iedzīvotāju ir čūkieši . Čūkas oficiālā lietvedības valoda ir angļu valoda , bet sadzīvē lielākā daļa lieto čūkiešu valodu , kam arī ir oficiālas valodas statuss . Ārējās salās ir izplatītas arī citas mikronēziešu valodas — mortlokiešu , namonuito , puluvatiešu un pāfana . Pēc konfesionālās piederības iedzīvotāji ir kristieši — aptuveni vienādā skaitā katoļi un protestanti . Atsauces Ārējās saites Legal Information System of the Federated States of Micronesia . About the State of Chuuk Mikronēzija ( valsts )