Dmitrijs Bogrovs
Dmitrijs Bogrovs (krievu: Дмитрий Григорьевич Богров, dzimis 1887. gada 29. janvārī Kijivā, Krievijas Impērija, miris 1911. gada 12. septembrī, turpat) bija ebreju izcelsmes anarhists un terorists, ohranas ziņotājs (aģenta pseidonīms Alenskis), kas 1911. gadā personīgi nogalināja Pjotru Stolipinu.

Dzīves gājums 
Dzimis turīgā ebreju ģimenē. Mācījās Kijivas pirmajā ģimnāzijā. 1905. gada novembrī viņš iestājās Minhenes Universitātes juridiskajā fakultātē. Bogrovs aizrāvās ar anarhisma teorētiķu Pjotra Kropotkina un Maksa Štirnera darbiem.

1906. gadā viņš atgriezās Kijivā un atsāka studijas Kijivas Universitātē, kuru absolvēja 1910. gadā. No 1906. gada beigām viņš pievienojās Kijivas anarhistu komunistu grupai. Pēc dažiem mēnešiem brīvprātīgi pieteicās Kijivas drošības birojam. Kā algots aģents viņš sadarbojās ar drošības nodaļu līdz 1910. gadam, izdodot vairākus anarhistus un revolucionārus, saņemot līdz 150 rubļiem mēnesī.

1911. gada 1. septembrī Bogrovs uzrakstīja atvadu vēstuli vecākiem ar vārdiem: "[...] es tik un tā būtu beidzies tā, kā esmu beidzies tagad". Tajā pašā dienā ar caurlaidi, ko viņam izsniedza Kijivas drošības departamenta priekšnieks Kuljabko, ar Kurlova, Spiridoviča un Verigina piekrišanu viņš devās uz pilsētas operu un izrādes otrā pārtraukuma laikā nāvējoši ievainoja Ministru padomes priekšsēdētāju Pjotru Stolipinu. Viņš tika aizturēts notikuma vietā. Iespējams, ka atentāta motīvs bija tas, ka Bogrovs uzskatīja Stolipinu par politiskās reakcijas iedvesmotāju.

Pēc militārās apgabaltiesas sprieduma viņš tika notiesāts uz nāvi un 12. septembra naktī pakārts.

Ārējās saites 

Krievijas Impērija
Dmitrijs Bogrovs ( krievu : Дмитрий Григорьевич Богров , dzimis gada janvārī Kijivā , Krievijas Impērija , miris gada septembrī , turpat ) bija ebreju izcelsmes anarhists un terorists , ohranas ziņotājs ( aģenta pseidonīms Alenskis ) , kas gadā personīgi nogalināja Pjotru Stolipinu . Dzīves gājums Dzimis turīgā ebreju ģimenē . Mācījās Kijivas pirmajā ģimnāzijā . gada novembrī viņš iestājās Minhenes Universitātes juridiskajā fakultātē . Bogrovs aizrāvās ar anarhisma teorētiķu Pjotra Kropotkina un Maksa Štirnera darbiem . 1906. gadā viņš atgriezās Kijivā un atsāka studijas Kijivas Universitātē , kuru absolvēja gadā . No gada beigām viņš pievienojās Kijivas anarhistu komunistu grupai . Pēc dažiem mēnešiem brīvprātīgi pieteicās Kijivas drošības birojam . Kā algots aģents viņš sadarbojās ar drošības nodaļu līdz gadam , izdodot vairākus anarhistus un revolucionārus , saņemot līdzrubļiem mēnesī . 1911. gada septembrī Bogrovs uzrakstīja atvadu vēstuli vecākiem ar vārdiem : " [ ... ] es tik un tā būtu beidzies tā , kā esmu beidzies tagad " . Tajā pašā dienā ar caurlaidi , ko viņam izsniedza Kijivas drošības departamenta priekšnieks Kuljabko , ar Kurlova , Spiridoviča un Verigina piekrišanu viņš devās uz pilsētas operu un izrādes otrā pārtraukuma laikā nāvējoši ievainoja Ministru padomes priekšsēdētāju Pjotru Stolipinu . Viņš tika aizturēts notikuma vietā . Iespējams , ka atentāta motīvs bija tas , ka Bogrovs uzskatīja Stolipinu par politiskās reakcijas iedvesmotāju . Pēc militārās apgabaltiesas sprieduma viņš tika notiesāts uz nāvi un septembra naktī pakārts . Ārējās saites Krievijas Impērija