Kārlis Draviņš
Kārlis Draviņš (dzimis , miris ) bija latviešu filologs, valodnieks un kultūras darbinieks.

Biogrāfija 
Dzimis 1901. gada 30. decembrī Pastendē, studējis baltu filoloģiju Latvijas Universitātē (1928—1938), piedalījies akadēmiskās organizācijas „Ramave” dibināšanā (1929), Latviešu valodas lektors Tartu Universitātē (1940—1944). Devies bēgļu gaitās uz Zviedriju (1944), strādājis zinātnisku darbu Lundas Universitātes Slāvu valodu institūtā. Trimdā turpinājis „Ramaves” darbu, būdams izdevuma "Ceļi" redaktors (1966—1986). Miris 18.01.1991 Lundā, urna ar viņa pelniem apbedīta Stendes Bungu kapos.

Zinātniskā darbība 
Pētījis senos Latvijas rakstus, dialektus, vietvārdus. Agrīnie pētījumi par dzimtās Stendes vietvārdiem un personvārdiem, vēlāk par veclatviešu rakstu un rakstnieku vēsturi vispār. Aprakstījis agrīnas latviešu tēvreizes, 17. gs. latviešu ābeces, publicējis darbus par Georgu Manceli, Paulu Einhornu, Jāni Reiteru, Georgu Elgeru u.c., darbi daļēji pārtulkoti vācu valodā. 

Rakstos par valodniecību, kopā ar Veltu Rūķi-Draviņu izdevis Stendes dialekta aprakstu piecās daļās, vācu valodā (1955-1962, 2010). Grāmatā „Kurzemē aizgājušajos laikos: atmiņas, nostāsti, vērojumi” (2000) plaši aprakstītas Stendes un Ziemeļkurzemes lauku dzīves ieražas, tās sociālā dzīve, uzturs, apģērbi, darbi, ēkas un ticējumi laika posmā līdz 20. gs sākumam. 

Līdztekus grāmatām publicējies arī starptautiskajā, kā arī latviešu trimdas periodikā. Iesaistījies diskusijās par Latvijas kultūras un valodniecības jautājumiem, ieteicis jaunvārdus, tai skaitā “dators” ar atvasinājumiem, kā “minidators”, “datorvadība” u.c., toreizējās “elektroniskās skaitļošanas mašīnas” vietā (1970), rakstījis par iespējamo Rīgas Melngalvju nama atjaunošanu (1971). Bibliogrāfijā pavisam kopā vairāk nekā 400 publikāciju.

Atsauces 

Latvijas filologi
Zviedrijas latvieši
Kārlis Draviņš ( dzimis , miris ) bija latviešu filologs , valodnieks un kultūras darbinieks . Biogrāfija Dzimis gada decembrī Pastendē , studējis baltu filoloģiju Latvijas Universitātē1938 ) , piedalījies akadēmiskās organizācijas „ Ramave ” dibināšanā Latviešu valodas lektors Tartu Universitātē1944 ) . Devies bēgļu gaitās uz Zviedriju strādājis zinātnisku darbu Lundas Universitātes Slāvu valodu institūtā . Trimdā turpinājis „ Ramaves ” darbu , būdams izdevuma " Ceļi " redaktors1986 ) . Miris01.1991 Lundā , urna ar viņa pelniem apbedīta Stendes Bungu kapos . Zinātniskā darbība Pētījis senos Latvijas rakstus , dialektus , vietvārdus . Agrīnie pētījumi par dzimtās Stendes vietvārdiem un personvārdiem , vēlāk par veclatviešu rakstu un rakstnieku vēsturi vispār . Aprakstījis agrīnas latviešu tēvreizes , gs. latviešu ābeces , publicējis darbus par Georgu Manceli , Paulu Einhornu , Jāni Reiteru , Georgu Elgeru u.c. , darbi daļēji pārtulkoti vācu valodā . Rakstos par valodniecību , kopā ar Veltu Rūķi-Draviņu izdevis Stendes dialekta aprakstu piecās daļās , vācu valodā Grāmatā „ Kurzemē aizgājušajos laikos : atmiņas , nostāsti , vērojumi ” plaši aprakstītas Stendes un Ziemeļkurzemes lauku dzīves ieražas , tās sociālā dzīve , uzturs , apģērbi , darbi , ēkas un ticējumi laika posmā līdz gs sākumam . Līdztekus grāmatām publicējies arī starptautiskajā , kā arī latviešu trimdas periodikā . Iesaistījies diskusijās par Latvijas kultūras un valodniecības jautājumiem , ieteicis jaunvārdus , tai skaitā “ dators ” ar atvasinājumiem , kā “ minidators ” , “ datorvadība ” u.c. , toreizējās “ elektroniskās skaitļošanas mašīnas ” vietā rakstījis par iespējamo Rīgas Melngalvju nama atjaunošanu Bibliogrāfijā pavisam kopā vairāk nekāpublikāciju . Atsauces Latvijas filologi Zviedrijas latvieši