Joslvaļu dzimta
Joslvaļu dzimta (Balaenopteridae) ir lielākā no plātņvaļu (Mysticeti) dzimtām, kas apvieno 8 mūsdienās dzīvojošas vaļu sugas un kas tiek iedalītas 2 ģintīs. Šīs grupas vaļi ir lielākie zīdītāji pasaulē. Pat dzimtas vismazākās sugas — mazā joslvaļa (Balaenoptera acutorostrata) svars sasniedz 9 tonnas, bet lielākais ir zilais valis (Balaenoptera musculus), kura svars var sasniegt 200 tonnas.

Izplatība 

Joslvaļu dzimtas vaļi, atkarībā no sugas, sastopami visos pasaules okeānos. Lielākā daļa no tiem mājo dziļos, plašos ūdeņos un uzturas tālu no krasta. Izņēmums ir Omuras  un Braida valis, kuri visa gada garumā uzturas krasta tuvumā, kā arī krastiem pietuvojas kuprvalis, kurš, lai arī galvenokārt uzturas atklātā okeānā, migrācijas laikā peld gar krastiem.

Baltijas jūrā 
Baltijas jūrā reizēm ieklejo kuprvalis (Megaptera novaeangliae) un finvalis (Balaenoptera physalus). Latvijas piekrastē līdz šim novērots tikai finvalis, bet ir atrasti izskaloti miruši īpatņi abām sugām.

Izskats un īpašības 

Visiem joslvaļiem uz vēdera ir vairākas garenvirziena ieloces jeb joslas, kas sākas pie mutes un beidzas pie nabas. Izņēmums ir seivalis un mazais joslvalis, kuriem šīs joslas ir nedaudz īsākas. Ieloces palīdz valim barošanās laikā atvērt ļoti plašu muti, tādējādi valis vienā reizē spēj norīt milzīgu daudzumu barības kopā ar ūdeni. Šīs ieloces atšķir joslvaļus no visiem pārējiem vaļiem. Joslvaļu dzimtas vaļiem ir slaids augums, piemēram, salīdzinot ar gludvaļiem. Lielākajai daļai ir slaidas, pagarinātas spuras. Visām sugām muguras spura atrodas aizmugurējā daļā (apmēram ⅔ no muguras). 

Grūsnības periods ilgst 11—12 mēneši, piedzimst viens mazulis, kuru māte, atkarībā no sugas, zīda ar pienu 6—12 mēnešus. Dažām sugām vaļi dzīvo nelielās grupās, kurās ir 2—5 pieaugušie īpatņi.

Barošanās ieradumi 
Joslvaļu dzimtas vaļiem raksturīgi divi barošanās veidi. Pirmajā veidā tie barojas, peldot un rijot lielus ūdens malkus, kurus pēc tam ar mēles palīdzību izspiež cauri vaļu bārdai kā ķemmei, ūdeni izlaižot atpakaļ jūrā. Joslvaļu sugas barojas ar vēžveidīgajiem, piemēram, kriliem, dažādām zivīm, piemēram, siļķēm un sardīnēm.

Otrā metode ir mērķtiecīgāka kā pirmā — vispirms valis zivis vai vēžveidīgos sadzen blīvā bumbā, kuru pēc tam ar vienu kampienu norij. Šajā metodē ūdens vaļa mutē rada lielu spiedienu, tādēļ mutei ir jābūt iespējai izstiepties kā maisam, kā arī valim ir jāizfiltrē uzreiz liels daudzums barības un ūdens. Lai to varētu izdarīt, ir vairākas anatomiskas īpašības: divās daļās sadalīts apakšžoklis, rīkles ieloces, ļaujot tai izplesties milzīgā lielumā, un īpašs sensorais orgāns, kas sastāv no  kustību receptoru saišķa, kas savukārt palīdz vaļa smadzenēm koordinēt rīšanas un filtrēšanas procesu. Turklāt valim spēj izplesties ne tikai mute un rīkle, bet līdzi stiepjas arī nervi, kuri, mutei esot ciet, ir salocīti ielocēs, bet, muti atverot, tie izstiepjas, lai, muti aizverot, atkal kā atsperes salocītos atpakaļ.

Sistemātika 

 Joslvaļu dzimta (Balaenopteridae)
 ģints: Joslvaļi (Balaenoptera)
 Antarktikas minkvalis (Balaenoptera bonaerensis)
 Braida valis (Balaenoptera edeni)
 Finvalis (Balaenoptera physalus)
 Mazais joslvalis (Balaenoptera acutorostrata)
 Omuras valis (Balaenoptera omurai)
 Seivalis (Balaenoptera borealis)
 Zilais valis (Balaenoptera musculus)
 ģints: Kuprvaļi (Megaptera)
 Kuprvalis (Megaptera novaeangliae)
 ģints: †Archaebalaenoptera
 ģints: †Cetotheriophanes
 ģints: †Diunatans
 ģints: †Incakujira
 ģints: †Parabalaenoptera
 ģints: †Plesiobalaenoptera
 ģints: †Plesiocetus
 ģints: †Praemegaptera
 ģints: †Protororqualus

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas daba: Joslvaļu dzimta
ADW: Balaenopteridae
Balaenopteridae - blue whale, fin whale, humpback whale, minke whale
Merriam-webster: Balaenopteridae

 
Plātņvaļi
Joslvaļu dzimta ( Balaenopteridae ) ir lielākā no plātņvaļu ( Mysticeti ) dzimtām , kas apvienomūsdienās dzīvojošas vaļu sugas un kas tiek iedalītasģintīs . Šīs grupas vaļi ir lielākie zīdītāji pasaulē . Pat dzimtas vismazākās sugas — mazā joslvaļa ( Balaenoptera acutorostrata ) svars sasniedztonnas , bet lielākais ir zilais valis ( Balaenoptera musculus ) , kura svars var sasniegttonnas . Izplatība Joslvaļu dzimtas vaļi , atkarībā no sugas , sastopami visos pasaules okeānos . Lielākā daļa no tiem mājo dziļos , plašos ūdeņos un uzturas tālu no krasta . Izņēmums ir Omuras un Braida valis , kuri visa gada garumā uzturas krasta tuvumā , kā arī krastiem pietuvojas kuprvalis , kurš , lai arī galvenokārt uzturas atklātā okeānā , migrācijas laikā peld gar krastiem . Baltijas jūrā Baltijas jūrā reizēm ieklejo kuprvalis ( Megaptera novaeangliae ) un finvalis ( Balaenoptera physalus ) . Latvijas piekrastē līdz šim novērots tikai finvalis , bet ir atrasti izskaloti miruši īpatņi abām sugām . Izskats un īpašības Visiem joslvaļiem uz vēdera ir vairākas garenvirziena ieloces jeb joslas , kas sākas pie mutes un beidzas pie nabas . Izņēmums ir seivalis un mazais joslvalis , kuriem šīs joslas ir nedaudz īsākas . Ieloces palīdz valim barošanās laikā atvērt ļoti plašu muti , tādējādi valis vienā reizē spēj norīt milzīgu daudzumu barības kopā ar ūdeni . Šīs ieloces atšķir joslvaļus no visiem pārējiem vaļiem . Joslvaļu dzimtas vaļiem ir slaids augums , piemēram , salīdzinot ar gludvaļiem . Lielākajai daļai ir slaidas , pagarinātas spuras . Visām sugām muguras spura atrodas aizmugurējā daļā ( apmēram ⅔ no muguras ) . Grūsnības periods ilgst12 mēneši , piedzimst viens mazulis , kuru māte , atkarībā no sugas , zīda ar pienu12 mēnešus . Dažām sugām vaļi dzīvo nelielās grupās , kurās ir5 pieaugušie īpatņi . Barošanās ieradumi Joslvaļu dzimtas vaļiem raksturīgi divi barošanās veidi . Pirmajā veidā tie barojas , peldot un rijot lielus ūdens malkus , kurus pēc tam ar mēles palīdzību izspiež cauri vaļu bārdai kā ķemmei , ūdeni izlaižot atpakaļ jūrā . Joslvaļu sugas barojas ar vēžveidīgajiem , piemēram , kriliem , dažādām zivīm , piemēram , siļķēm un sardīnēm . Otrā metode ir mērķtiecīgāka kā pirmā — vispirms valis zivis vai vēžveidīgos sadzen blīvā bumbā , kuru pēc tam ar vienu kampienu norij . Šajā metodē ūdens vaļa mutē rada lielu spiedienu , tādēļ mutei ir jābūt iespējai izstiepties kā maisam , kā arī valim ir jāizfiltrē uzreiz liels daudzums barības un ūdens . Lai to varētu izdarīt , ir vairākas anatomiskas īpašības : divās daļās sadalīts apakšžoklis , rīkles ieloces , ļaujot tai izplesties milzīgā lielumā , un īpašs sensorais orgāns , kas sastāv no kustību receptoru saišķa , kas savukārt palīdz vaļa smadzenēm koordinēt rīšanas un filtrēšanas procesu . Turklāt valim spēj izplesties ne tikai mute un rīkle , bet līdzi stiepjas arī nervi , kuri , mutei esot ciet , ir salocīti ielocēs , bet , muti atverot , tie izstiepjas , lai , muti aizverot , atkal kā atsperes salocītos atpakaļ . Sistemātika Joslvaļu dzimta ( Balaenopteridae ) ģints : Joslvaļi ( Balaenoptera ) Antarktikas minkvalis ( Balaenoptera bonaerensis ) Braida valis ( Balaenoptera edeni ) Finvalis ( Balaenoptera physalus ) Mazais joslvalis ( Balaenoptera acutorostrata ) Omuras valis ( Balaenoptera omurai ) Seivalis ( Balaenoptera borealis ) Zilais valis ( Balaenoptera musculus ) ģints : Kuprvaļi ( Megaptera ) Kuprvalis ( Megaptera novaeangliae ) ģints : † Archaebalaenoptera ģints : † Cetotheriophanes ģints : † Diunatans ģints : † Incakujira ģints : † Parabalaenoptera ģints : † Plesiobalaenoptera ģints : † Plesiocetus ģints : † Praemegaptera ģints : † Protororqualus Atsauces Ārējās saites Latvijas daba : Joslvaļu dzimta ADW : Balaenopteridae Balaenopteridae - blue whale , fin whale , humpback whale , minke whale Merriam-webster : Balaenopteridae Plātņvaļi