Juris Poga
Juris Poga (dzimis  Jūrmalā) ir latviešu arhitekts, vairāku Latvijas sabiedrisko ēku projektu autors, Latvijas arhitektu savienības prezidents.

1981. gadā absolvējis Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras un celtniecības fakultāti. Tajā pašā gadā sācis darba gaitas institūtā "Pilsētprojekts", kur strādāja līdz 1990. gadam. 1994. gadā izveidojis savu uzņēmumu "Arhitekta J. Pogas birojs".

2020. gada novembrī saņēmis Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieka pakāpi.

EXPO 1992 paviljons 
1987. gadā piedalījies Vissavienības metu konkursā par PSRS paviljona veidolu EXPO 1992 izstādei Seviljā. Projekta ideja tapa kopā ar arhitektu Aigaru Sparānu un mākslinieku Ivaru Mailīti, iesniedzot to konkursā ar devīzi «Ы 000». Konkursā kopumā tika iesniegti 176 pieteikumi, no kuriem 1. kārtā par labāko tika atzīts Pogas, Sparāna un Mailīša projekts. Konkursa otrajā kārtā 1989. gadā tika virzīti pieci pretendenti, bet kolēģu aizņemtības dēļ projektu prezentēja tikai J. Poga. Par spīti tam, izdevās uzvarēt arī otrajā kārtā un, iesaistoties arī «Pilsētprojekta» pārstāvjiem Modrim Ģelzim un Andrim Purviņam, noslēgt līgumu par projekta realizāciju.

Lai realizētu projektu, J. Poga ar ģimeni uz laiku pārcēlās uz dzīvi Spānijā. Projekta realizācijas gaitā mainoties politiskajai situācijai, fasādē esošie burti «USSR» tika nomainīti ar «RUSSIA».

Citi ievērojami darbi 
 Latvijas paviljons Vispasaules jauniešu festivālā Maskavā, līdzautors Andrejs Ģelzis (1985)
 Dzīvojamā ēka Firsa Sadovņikova ielā 21 (1992)
 Dzīvojamā ēka Ūnijas ielā 21 (1994)
 Dzīvojamās rindu ēkas Āzenes ielā 9—39
 Viesnīca "Radi un draugi" (2000)
 Dzīvojamā ēka Ciemupes ielā 2 (2000)
 Ventspils bibliotēkas pārbūve, (2004), saņēmis balvu kā Latvijas arhitektūras gada labākā pārbūve.
Viesnīcas "Latvija" renovācijas 1. kārta (2002)
 Viesnīca "Europa Royale Hotel" Benjamiņa namā (2006)
 Ventspils teātra nams "Jūras vārti" (2007)
 Astra Lux (2007), balva kā 2007. gada labākā jaunbūve
Vidzemes mūzikas un kultūras centrs Cēsīs (2014)
 Koncertzāle "Lielais dzintars" Liepājā, sadarbības partneris galvenajam arhitektam Folkeram Gīnkem (2015)
 Rīgas Doma saglabāšanas 2. kārta (2015)
 Mežaparka Lielās estrādes rekonstrukcija (2018)

Sabiedriskā darbība 
Kopš 1985. gada Latvijas arhitektu savienības biedrs. No 1999. līdz 2005. gadam bijis Latvijas arhitektu savienības vadītājs, pēc tam arī valdes priekšsēdētājs.

Atsauces 

1957. gadā dzimušie
Latvijas arhitekti
Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
Jūrmalā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki
Juris Poga ( dzimis Jūrmalā ) ir latviešu arhitekts , vairāku Latvijas sabiedrisko ēku projektu autors , Latvijas arhitektu savienības prezidents . 1981. gadā absolvējis Rīgas Politehniskā institūta Arhitektūras un celtniecības fakultāti . Tajā pašā gadā sācis darba gaitas institūtā " Pilsētprojekts " , kur strādāja līdz gadam . gadā izveidojis savu uzņēmumu " Arhitekta J. Pogas birojs " . 2020. gada novembrī saņēmis Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieka pakāpi . EXPOpaviljons 1987. gadā piedalījies Vissavienības metu konkursā par PSRS paviljona veidolu EXPOizstādei Seviljā . Projekta ideja tapa kopā ar arhitektu Aigaru Sparānu un mākslinieku Ivaru Mailīti , iesniedzot to konkursā ar devīzi « Ы. Konkursā kopumā tika iesniegtipieteikumi , no kuriem kārtā par labāko tika atzīts Pogas , Sparāna un Mailīša projekts . Konkursa otrajā kārtā gadā tika virzīti pieci pretendenti , bet kolēģu aizņemtības dēļ projektu prezentēja tikai J. Poga . Par spīti tam , izdevās uzvarēt arī otrajā kārtā un , iesaistoties arī « Pilsētprojekta » pārstāvjiem Modrim Ģelzim un Andrim Purviņam , noslēgt līgumu par projekta realizāciju . Lai realizētu projektu , J. Poga ar ģimeni uz laiku pārcēlās uz dzīvi Spānijā . Projekta realizācijas gaitā mainoties politiskajai situācijai , fasādē esošie burti « USSR » tika nomainīti ar « RUSSIA » . Citi ievērojami darbi Latvijas paviljons Vispasaules jauniešu festivālā Maskavā , līdzautors Andrejs Ģelzis Dzīvojamā ēka Firsa Sadovņikova ielā ( 1992 ) Dzīvojamā ēka Ūnijas ielā ( 1994 ) Dzīvojamās rindu ēkas Āzenes ielā39 Viesnīca " Radi un draugi " Dzīvojamā ēka Ciemupes ielā ( 2000 ) Ventspils bibliotēkas pārbūve , saņēmis balvu kā Latvijas arhitektūras gada labākā pārbūve . Viesnīcas " Latvija " renovācijas kārta Viesnīca " Europa Royale Hotel " Benjamiņa namā Ventspils teātra nams " Jūras vārti " Astra Lux balva kā gada labākā jaunbūve Vidzemes mūzikas un kultūras centrs Cēsīs Koncertzāle " Lielais dzintars " Liepājā , sadarbības partneris galvenajam arhitektam Folkeram Gīnkem Rīgas Doma saglabāšanas kārta Mežaparka Lielās estrādes rekonstrukcija Sabiedriskā darbība Kopš gada Latvijas arhitektu savienības biedrs . No līdz gadam bijis Latvijas arhitektu savienības vadītājs , pēc tam arī valdes priekšsēdētājs . Atsauces 1957. gadā dzimušie Latvijas arhitekti Rīgas Tehniskās universitātes absolventi Jūrmalā dzimušie Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieki