1579. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1579. gada notikumi Latvijas teritorijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, izņemot Kurzemes bīskapiju (Dānijas īpašumā, 1560–1585) un Grobiņas apgabalu (Prūsijas hercogistes pārvaldē, 1530—1609). Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā. Rīgas brīvpilsēta (1561–1582) mēģināja saglabāt suverenitāti.

Valdnieki 
 Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks (1562—1587), viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna (1566—1602). 
 Kurzemes bīskaps (1560—1583) bija Magnuss.
 Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs (1575—1586) Stefans Batorijs, viņa ieceltais Livonijas vietvaldis (1578–1586) bija Georgs Radvils.

Notikumi 
 Livonijas kara darbība notika ārpus Latvijas.

Dzimuši

Miruši 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijas teritorijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas novadi atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā , izņemot Kurzemes bīskapiju ( Dānijas īpašumā , 1585 ) un Grobiņas apgabalu ( Prūsijas hercogistes pārvaldē , 1609 ) . Vidzemes un Latgales novadi atradās Livonijas un Lietuvas reālūnijas sastāvā . Rīgas brīvpilsēta1582 ) mēģināja saglabāt suverenitāti . Valdnieki Hercogs Gothards bija Kurzemes un Zemgales hercogistes valdnieks1587 ) , viņa sieva bija hercogiene Mēklenburgas Anna1602 ) . Kurzemes bīskaps1583 ) bija Magnuss . Nominālais Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs1586 ) Stefans Batorijs , viņa ieceltais Livonijas vietvaldis1586 ) bija Georgs Radvils . Notikumi Livonijas kara darbība notika ārpus Latvijas . Dzimuši Miruši Latvija Notikumi Latvijā pēc gada