Dzelzs Vilks (organizācija)
Dzelzs Vilks () bija pusoficiāla lietuviešu nacionalistiskā, militarizēta organizācija, kas darbojās 1928.—1930. gadā un kuru vadīja premjerministrs Augustīns Voldemārs. To 1927. gada beigās izveidoja valdošā Lietuvas Nacionālistu Savienība, lai palīdzētu apspiest savu opozīciju. Organizācija bija slepena, tā oficiāli darbojās kā sporta savienība no 1928. gada maija. Organizācijā bija vairāk nekā 4000 biedru.

Kad 1929. gada septembrī Voldemāru atcēla no premjerministra amata, prezidents Antanas Smetona mēģināja iecelt organizācijā savus cilvēkus. Kad šī taktika cieta neveiksmi, organizācija tika oficiāli slēgta 1930. gada 24. maijā. Tomēr Voldemāra atbalstītāji turpināja darboties un kļuva pazīstami kā Voldemarininkai ("voldemārieši"). Viņi plānoja vairākus pret Smetonu vērstus apvērsumus, kļuva arvien simpātiskāki pret fašismu un vācu okupācijas laikā Lietuvā bieži sadarbojās ar nacistiem. Dzelzs vilks tika īslaicīgi atjaunots 1941. gadā, lai atbalstītu pronacistisko Lietuvas Nacionālistu Partiju.

Ideoloģija 
Dzelzs Vilks sevi pasludināja par apolitisku organizāciju — tai nebija savas politiskās programmas un tā tikai aktīvi sargāja no pretvalstiskiem draudiem. Tomēr ļoti ātri Dzelzs vilka vadītāji attīstīja savu ideoloģiju, noraidot demokrātiju par labu radikālismam un nacionālismam. Savā periodiskajā izdevumā Dzelzs Vilks neaizstāvēja savu šovinistisko ievirzi, taču noliedza jebkādas apsūdzības antisemītismā. Savos iekšējos dokumentos Dzelzs Vilks aizliedza jebkādus ekscesus pret ebrejiem, taču strādāja pie programmas, lai samazinātu ebreju ekonomisko ietekmi un atbalstītu lietuviešiem piederošos uzņēmumus.

Atsauces 

Nacionālistiskās partijas
Lietuvas bijušās politiskās partijas
Dzelzs Vilks ( ) bija pusoficiāla lietuviešu nacionalistiskā , militarizēta organizācija , kas darbojās —1930. gadā un kuru vadīja premjerministrs Augustīns Voldemārs . To gada beigās izveidoja valdošā Lietuvas Nacionālistu Savienība , lai palīdzētu apspiest savu opozīciju . Organizācija bija slepena , tā oficiāli darbojās kā sporta savienība no gada maija . Organizācijā bija vairāk nekābiedru . Kad gada septembrī Voldemāru atcēla no premjerministra amata , prezidents Antanas Smetona mēģināja iecelt organizācijā savus cilvēkus . Kad šī taktika cieta neveiksmi , organizācija tika oficiāli slēgta gada maijā . Tomēr Voldemāra atbalstītāji turpināja darboties un kļuva pazīstami kā Voldemarininkai ( " voldemārieši " ) . Viņi plānoja vairākus pret Smetonu vērstus apvērsumus , kļuva arvien simpātiskāki pret fašismu un vācu okupācijas laikā Lietuvā bieži sadarbojās ar nacistiem . Dzelzs vilks tika īslaicīgi atjaunots gadā , lai atbalstītu pronacistisko Lietuvas Nacionālistu Partiju . Ideoloģija Dzelzs Vilks sevi pasludināja par apolitisku organizāciju — tai nebija savas politiskās programmas un tā tikai aktīvi sargāja no pretvalstiskiem draudiem . Tomēr ļoti ātri Dzelzs vilka vadītāji attīstīja savu ideoloģiju , noraidot demokrātiju par labu radikālismam un nacionālismam . Savā periodiskajā izdevumā Dzelzs Vilks neaizstāvēja savu šovinistisko ievirzi , taču noliedza jebkādas apsūdzības antisemītismā . Savos iekšējos dokumentos Dzelzs Vilks aizliedza jebkādus ekscesus pret ebrejiem , taču strādāja pie programmas , lai samazinātu ebreju ekonomisko ietekmi un atbalstītu lietuviešiem piederošos uzņēmumus . Atsauces Nacionālistiskās partijas Lietuvas bijušās politiskās partijas