Daudzspurzivjveidīgās
Daudzspurzivjveidīgās (Polypteriformes) ir primitīvu starspurzivju kārta, kas iekļauj sevī tropiskajā Āfrikā saldūdenī dzīvojošas zivis, kā arī izmirušas formas. Šī ir samērā sena zivju grupa ar vairākām devona daivspurzivīm raksturīgām morfoloģiskajām īpašībām. Tāpēc sākotnēji šīs zivis tika pieskaitītas pie daivspurzivīm kā atsevišķa kladistiju kārta. Pašreiz kladistiju grupa ir pieskaitīta starspurzivīm. Daudzspurzivjveidīgo fosilās formas ir zināmas no vēlā krīta perioda. Visas mūsdienu daudzspurzivjveidīgās pārstāv tikai viena daudzspurzivju dzimta ar divām ģintīm un 14 sugām.

Morfoloģija 
Zivju maksimālais garums var sasniegt 1,2 metrus, taču lielākajai sugu daļai tas nepārsniedz 30 cm. Astes spura dificerkāla, augšējā daiva bez zvīņām. Ķermeni klāj ganoīda zvīņas. Amficētie skriemeļi ir pārkauljušies, kā arī ir labi attīstītas kaula ribas. Daļēji pārkaulojusies smadzeņu kapsula, kuru klāj ādas kauli. Mute atrodas galvas galā. Nav kaula staru, kas balsta žaunu vāka membrānu. Ir saglabājušies šļāktuvītes rudimenti. Atšķirībā no citām starspurzivīm krūšu spuru pamatnes, līdzīgi kā daivspurzivīm, ir gaļīgas, taču to skelets atšķiras no daivspurzivju krūšu spurām. Daudzspurzivjveidīgo krūšu spuru skeletu veido divi nūjiņkauli, starp kuriem atrodas skrimšļa plātnīte, pie kuras pievienojas radiālijas. Muguras spuru veido 5—18 mazas spuriņas, kas arī atspoguļojas kārtas nosaukumā. Daudzspurzivjveidīgajām ir ļoti specifisks peldpūslis. To veido divi nodalījumi (liels labais un mazs kreisais). Abi šie nodalījumi ir savienoti ar barības vadu ar kopēju kanālu un papildus žaunām faktiski kalpo par elpošanas orgānu (plaušām). Turklāt, atšķirībā no divējādelpojošām zivīm, tām nav hoānu (iekšējo nāsu). Zarnā ir attīstīts spirāliskais vārstulis, bet sirdī arteriālais konuss. Ir attīstīta pakaļējā dobā vēna. No plaušu pūslīša atejošā plaušu vēna ieplūst aknu vēnā.

Ekoloģija un vairošanās 
Daudzspurzivis dzīvo tropiskās Āfrikas ezeros un upēs. Visbiežāk uzturas klusos, ūdensaugiem bagātos līčos. Dienu pavada uz grunts, atbalstoties uz krūšu spurām. Medības uzsāk krēslā. Barībai lieto tārpus, gliemjus, sīkas zivis. Brīžiem paceļas ūdens virspusē, ieelpojot "plaušās" gaisu. Nārsto lietus periodā, uzplūdu joslās. Olas ir sīkas (līdz 1,3 mm diametrā) un pēc iznēršanas pielīp pie zemūdens augiem. Kāpuriem ir labi attīstītas krūšu spuras un lielas plūksnainas ārējās žaunas (pa vienai katrā pusē).

Sistemātika 
Sistemātikas pamatā ņemts Lund 2000 un Gayet, Meunier & Werner, 2002 
 kārta: Polypteriformes Bleeker 1859
 ģints: †Latinopollia Meunier and Gayet 1998
 †Latinopollia suarezi (Meunier & Gayet 1996) Meunier & Gayet 1998
 ģints: †Dagetella Gayet & Meunier 1991
 †Dagetella sudamericana Gayet & Meunier 1991
 ģints: †Bartschichthys Gayet & Meunier 1996 [Bartschia Gayet & Meunier 1996 non Rehder 1943]
 †B. arnoulti (Gayet & Meunier 1996) [Bartschia arnoulti Gayet & Meunier 1996]
 †B. napatensis Werner & Gayet 1997
 †B. tubularis (Gayet & Meunier 1996) [Bartschia tubularis Gayet & Meunier 1996]
 ģints: †Sudania Werner & Gayet 1997
 †S. gracilis Werner & Gayet 1997
 †S. oblonga Werner & Gayet 1997
 ģints: †Saharichthys Werner & Gayet 1997
 †S. nigeriensis (Gayet & Meunier 1996) [Sainthilairia nigeriensis Gayet & Meunier 1996]
 †S. africanus (Gayet & Meunier 1996) [Sainthilairia africana Gayet & Meunier 1996]
 ģints: †Sainthilairia Gayet & Meunier 1996
 †S. beccussiformis Gayet & Meunier 1996
 †S. elongata Werner & Gayet 1997
 †S. falciformis Gayet & Meunier 1996
 †S. grandis Gayet & Meunier 1996
 †S. intermedia Werner & Gayet 1997
 ģints: †Inbecetemia Werner & Gayet 1997
 †I. torta (Gayet & Meunier 1996) [Sainthilairia torta Gayet & Meunier 1996]
 †I. tortissima (Gayet & Meunier 1996) [Sainthilairia tortissima Gayet & Meunier 1996]
 ģints: †Nagaia Werner & Gayet 1997
 †Nagaia extrema Werner & Gayet 1997
 dzimta: Polypteridae Lacépède 1803 sensu stricto
 ģints: †Bawitius Grandstaff et al. 2012
 †Bawitius bartheli (Schaal 1984) Grandstaff et al. 2012 [Polypterus bartheli Schaal 1984]
 ģints: †Serenoichthys Dutheil 1999
 †Serenoichthys kemkemensis Dutheil 1999
 ģints: Erpetoichthys Smith 1865 [Calamoichthys Smith 1866]
 Erpetoichthys calabaricus J.A.Smith, 1865
 ģints: Polypterus Lacepède 1803
 Polypterus ansorgii Boulenger, 1910
 Polypterus bichir Lacépède, 1803
 Polypterus congicus Boulenger, 1898
 Polypterus delhezi Boulenger, 1899 
 Polypterus endlicheri Heckel, 1847
 Polypterus mokelembembe Schliewen & Schäfer, 2006
 Polypterus ornatipinnis Boulenger, 1902
 Polypterus palmas Ayres, 1850
 Polypterus polli J. P. Gosse, 1988 
 Polypterus retropinnis Vaillant, 1899
 Polypterus senegalus Cuvier, 1829
 Polypterus teugelsi Britz, 2004
 Polypterus weeksii Boulenger, 1898

(†) - izmirušu organismu grupa.

Atsauces 

Starspures
Daudzspurzivjveidīgās ( Polypteriformes ) ir primitīvu starspurzivju kārta , kas iekļauj sevī tropiskajā Āfrikā saldūdenī dzīvojošas zivis , kā arī izmirušas formas . Šī ir samērā sena zivju grupa ar vairākām devona daivspurzivīm raksturīgām morfoloģiskajām īpašībām . Tāpēc sākotnēji šīs zivis tika pieskaitītas pie daivspurzivīm kā atsevišķa kladistiju kārta . Pašreiz kladistiju grupa ir pieskaitīta starspurzivīm . Daudzspurzivjveidīgo fosilās formas ir zināmas no vēlā krīta perioda . Visas mūsdienu daudzspurzivjveidīgās pārstāv tikai viena daudzspurzivju dzimta ar divām ģintīm unsugām . Morfoloģija Zivju maksimālais garums var sasniegt2 metrus , taču lielākajai sugu daļai tas nepārsniedzcm . Astes spura dificerkāla , augšējā daiva bez zvīņām . Ķermeni klāj ganoīda zvīņas . Amficētie skriemeļi ir pārkauljušies , kā arī ir labi attīstītas kaula ribas . Daļēji pārkaulojusies smadzeņu kapsula , kuru klāj ādas kauli . Mute atrodas galvas galā . Nav kaula staru , kas balsta žaunu vāka membrānu . Ir saglabājušies šļāktuvītes rudimenti . Atšķirībā no citām starspurzivīm krūšu spuru pamatnes , līdzīgi kā daivspurzivīm , ir gaļīgas , taču to skelets atšķiras no daivspurzivju krūšu spurām . Daudzspurzivjveidīgo krūšu spuru skeletu veido divi nūjiņkauli , starp kuriem atrodas skrimšļa plātnīte , pie kuras pievienojas radiālijas . Muguras spuru veido18 mazas spuriņas , kas arī atspoguļojas kārtas nosaukumā . Daudzspurzivjveidīgajām ir ļoti specifisks peldpūslis . To veido divi nodalījumi ( liels labais un mazs kreisais ) . Abi šie nodalījumi ir savienoti ar barības vadu ar kopēju kanālu un papildus žaunām faktiski kalpo par elpošanas orgānu ( plaušām ) . Turklāt , atšķirībā no divējādelpojošām zivīm , tām nav hoānu ( iekšējo nāsu ) . Zarnā ir attīstīts spirāliskais vārstulis , bet sirdī arteriālais konuss . Ir attīstīta pakaļējā dobā vēna . No plaušu pūslīša atejošā plaušu vēna ieplūst aknu vēnā . Ekoloģija un vairošanās Daudzspurzivis dzīvo tropiskās Āfrikas ezeros un upēs . Visbiežāk uzturas klusos , ūdensaugiem bagātos līčos . Dienu pavada uz grunts , atbalstoties uz krūšu spurām . Medības uzsāk krēslā . Barībai lieto tārpus , gliemjus , sīkas zivis . Brīžiem paceļas ūdens virspusē , ieelpojot " plaušās " gaisu . Nārsto lietus periodā , uzplūdu joslās . Olas ir sīkas ( līdz3 mm diametrā ) un pēc iznēršanas pielīp pie zemūdens augiem . Kāpuriem ir labi attīstītas krūšu spuras un lielas plūksnainas ārējās žaunas ( pa vienai katrā pusē ) . Sistemātika Sistemātikas pamatā ņemts Lundun Gayet , Meunier & Werner , kārta : Polypteriformes Bleeker ģints : † Latinopollia Meunier and Gayet † Latinopollia suarezi ( Meunier & GayetMeunier & Gayet ģints : † Dagetella Gayet & Meunier † Dagetella sudamericana Gayet & Meunier ģints : † Bartschichthys Gayet & Meunier [ Bartschia Gayet & Meuniernon Rehder †B. arnoulti ( Gayet & Meunier [ Bartschia arnoulti Gayet & Meunier †B. napatensis Werner & Gayet †B. tubularis ( Gayet & Meunier [ Bartschia tubularis Gayet & Meunier ģints : † Sudania Werner & Gayet †S. gracilis Werner & Gayet †S. oblonga Werner & Gayet ģints : † Saharichthys Werner & Gayet †S. nigeriensis ( Gayet & Meunier [ Sainthilairia nigeriensis Gayet & Meunier †S. africanus ( Gayet & Meunier [ Sainthilairia africana Gayet & Meunier ģints : † Sainthilairia Gayet & Meunier †S. beccussiformis Gayet & Meunier †S. elongata Werner & Gayet †S. falciformis Gayet & Meunier †S. grandis Gayet & Meunier †S. intermedia Werner & Gayet ģints : † Inbecetemia Werner & Gayet †I. torta ( Gayet & Meunier [ Sainthilairia torta Gayet & Meunier †I. tortissima ( Gayet & Meunier [ Sainthilairia tortissima Gayet & Meunier ģints : † Nagaia Werner & Gayet † Nagaia extrema Werner & Gayet dzimta : Polypteridae Lacépèdesensu stricto ģints : † Bawitius Grandstaff et al . † Bawitius bartheli ( SchaalGrandstaff et al . [ Polypterus bartheli Schaal ģints : † Serenoichthys Dutheil † Serenoichthys kemkemensis Dutheil ģints : Erpetoichthys Smith[ Calamoichthys Smith Erpetoichthys calabaricus J.A.Smith , ģints : Polypterus Lacepède Polypterus ansorgii Boulenger , Polypterus bichir Lacépède , Polypterus congicus Boulenger , Polypterus delhezi Boulenger , Polypterus endlicheri Heckel , Polypterus mokelembembe Schliewen & Schäfer , Polypterus ornatipinnis Boulenger , Polypterus palmas Ayres , Polypterus polli J. P. Gosse , Polypterus retropinnis Vaillant , Polypterus senegalus Cuvier , Polypterus teugelsi Britz , Polypterus weeksii Boulenger , ( † ) - izmirušu organismu grupa . Atsauces Starspures