Johanna Magdalēna no Saksijas-Veisenfelsas
Johanna Magdalēna no Saksijas-Veisenfelsas (, 1708–1760) bija Kurzemes un Zemgales hercogiene, hercoga Ferdinanda sieva.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1708. gada 17. martā Veisenfelsas pilī hercoga Johana Georga un viņa sievas Saksijas-Eizenahas princeses Frederikas Elizabetes ģimenē. 
1730. gada 20. septembrī 22 gadīgo princesi Johannu Magdalēnu Dancigā izprecināja 75 gadus vecajam Ferdinandam Ketleram. Tajā pašā gadā Kurzemes hercogiene atraitne Anna Ivanovna kļuva par Krievijas impērijas ķeizarieni un Kurzemes landtāgs Ferdinandu atzina par Kurzemes un Zemgales hercogu.

Hercogiene Johanna Magdalēna dzīvoja Dancigā līdz vīra nāvei 1737. gada 4. maijā, pēc tam pārcēlās atpakaļ uz Veisenfelsu, vēlāk uz Leipcigu, kur mira Septiņgadu kara laikā 1760. gada 25. janvārī. 
Viņas sarkofāgs atrodas Jaun-Augustusburgas pils kapelā Veisenfelsā.

Atsauces 

Valdnieki Latvijas teritorijā
1708. gadā dzimušie
1760. gadā mirušie
Kurzemes hercogi
Johanna Magdalēna no Saksijas-Veisenfelsas ( , 1760 ) bija Kurzemes un Zemgales hercogiene , hercoga Ferdinanda sieva . Dzīvesgājums Dzimusi gada martā Veisenfelsas pilī hercoga Johana Georga un viņa sievas Saksijas-Eizenahas princeses Frederikas Elizabetes ģimenē . 1730. gada septembrīgadīgo princesi Johannu Magdalēnu Dancigā izprecinājagadus vecajam Ferdinandam Ketleram . Tajā pašā gadā Kurzemes hercogiene atraitne Anna Ivanovna kļuva par Krievijas impērijas ķeizarieni un Kurzemes landtāgs Ferdinandu atzina par Kurzemes un Zemgales hercogu . Hercogiene Johanna Magdalēna dzīvoja Dancigā līdz vīra nāvei gada maijā , pēc tam pārcēlās atpakaļ uz Veisenfelsu , vēlāk uz Leipcigu , kur mira Septiņgadu kara laikā gada janvārī . Viņas sarkofāgs atrodas Jaun-Augustusburgas pils kapelā Veisenfelsā . Atsauces Valdnieki Latvijas teritorijā 1708. gadā dzimušie 1760. gadā mirušie Kurzemes hercogi