Sentinel-1A
Sentinel-1A ir Eiropas Kosmosa aģentūras un EUMETSAT organizācijas Zemes tālizpētes pavadonis, daļa no Copernicus programmas. Ar to tiek novērots jūras ledus, naftas plankumi, jūras vēji un viļņi, zemes izmantošanas izmaiņas, zemes deformācijas, plūdu un zemestrīču postījumi. Pavadonis orbītā tika palaists 2014. gada aprīlī.

Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums Thales Alenia Space uz platformas Prima bāzes. Tam ir uzstādīts C joslas sintezētās apertūras radars, kas darbojas 5,405 GHz frekvencē.

Lidojuma gaita 
Sentinel-1A tika palaists  21:02 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST/Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā.

2014. gada 6. oktobrī tika sākta Sentinel-1A ekspluatācija.

Sentinel-1A 2014. gadā tika izmantots retranslācijas sistēmas European Data Relay System izmēģināšanai, datus pa optisko kanālu sūtot uz pavadoni Alphasat.

2016. gada 31. augustā tika paziņots, ka 23. augustā Sentinel-1A saules bateriju panelī ietriekusies milimetra lieluma daļiņa. 17:07 UTC tika reģistrēts neliels elektroenerģijas kritums, kā arī kosmiskā aparāta neliela orientācijas izmaiņa. Pateicoties fotokamerai pavadonī, tika novērots bojājums saules baterijā aptuveni 40 centimetru diametrā. Ietriekusies daļiņa varētu būt mikrometeorīds vai kosmiskais atkritums. Šis incidents neietekmēja Sentinel-1A darbību.

Atsauces

Ārējās saites 

  Sentinel-1 ESA 
 Sentinel 1A, 1B, 1C, 1D Gunter's Space page 

1A
Sentinel -1A ir Eiropas Kosmosa aģentūras un EUMETSAT organizācijas Zemes tālizpētes pavadonis , daļa no Copernicus programmas . Ar to tiek novērots jūras ledus , naftas plankumi , jūras vēji un viļņi , zemes izmantošanas izmaiņas , zemes deformācijas , plūdu un zemestrīču postījumi . Pavadonis orbītā tika palaists gada aprīlī . Kosmisko aparātu izgatavoja uzņēmums Thales Alenia Space uz platformas Prima bāzes . Tam ir uzstādīts C joslas sintezētās apertūras radars , kas darbojas 405 GHz frekvencē . Lidojuma gaita Sentinel -1A tika palaists 02 UTC ar Krievijas nesējraķeti Sojuz-ST / Fregat-MT no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā . 2014. gada oktobrī tika sākta Sentinel -1A ekspluatācija . Sentinel -1A gadā tika izmantots retranslācijas sistēmas European Data Relay System izmēģināšanai , datus pa optisko kanālu sūtot uz pavadoni Alphasat . 2016. gada augustā tika paziņots , ka augustā Sentinel -1A saules bateriju panelī ietriekusies milimetra lieluma daļiņa.07 UTC tika reģistrēts neliels elektroenerģijas kritums , kā arī kosmiskā aparāta neliela orientācijas izmaiņa . Pateicoties fotokamerai pavadonī , tika novērots bojājums saules baterijā aptuvenicentimetru diametrā . Ietriekusies daļiņa varētu būt mikrometeorīds vai kosmiskais atkritums . Šis incidents neietekmēja Sentinel -1A darbību . Atsauces Ārējās saites Sentinel-1 ESA Sentinel , , , Gunter's Space page 1A