Kaldabruņas pilskalns
Kaldabruņas pilskalns (arī Vāveriešu vai Vāverēnu pilskalns) ir pilskalns Sēlijā, Rubenes pagastā, Jēkabpils novadā. Tas atrodas ap 2 km uz dienvidaustrumiem no Kaldabruņas, Jēkabpils—Ilūkstes ceļa kreisajā pusē pie daļēji pamestās Sēļu kapsētas.

Apraksts 
Pilskalns ierīkots savrupā 8–13 m augstā kalnā, kādas lielākas augstienes stūrī. Pilskalnam izlīdzināts, plānā noapaļota piecstūra formas plakums. Dažus metrus zem plakuma līmeņa visu pilskalnu apņem terase, kas izzūd vienīgi visstāvākajā dienvidrietumu malā. Pilskalna austrumu nogāzē zem pirmās terases ir konstatēta arī otra terase. Iespējams, ka senā ieeja pilskalnā atradusies tā ziemeļaustrumu pusē, jo tur ir konstatēts savdabīgs terases pārrāvums. Pilskalna dienvidrietumu un rietumu pakājē atradusies apmetne, kurā konstatēts līdz 0,7 m biezs kultūrslānis.

Pilskalna kultūrslānis līdz 0,6 m biezs. Satur švīkātās un gludās keramikas lauskas. Kultūrslānis apmetnē vietām sniedzas 0,7 m dziļi.

Pilskalnu pirmais reģistrējis un uzmērījis Ernests Brastiņš 1926. gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā. Elvīra Šnore izteikusi hipotēzi, ka Kaldabruņas pilskalnā varētu būt meklējams Jersikas valstī ietilpstošā Bebernines novada centrs. Tomēr vēlākie arheoloģiskie pētījumi šo hipotēzi ir noraidījuši, jo pilskalna datējums ir ievērojami agrāks.

1968. gadā Jāņa Graudoņa vadībā pilskalnā un apmetnē izdarīti nelieli šurfējumi kultūrslāņa un tā datējuma noskaidrošanai. J. Graudonis secināja, ka pilskalna apdzīvotība saistāma ar I gt. p.m.ē. otro pusi un m.ē. sākumu. Apmetne datējama ar nedaudz vēlāku laiku, kad pilskalns, iespējams, izmantots tikai kā patvēruma vieta briesmu brīžos.
Mūsdienās pilskalna apkārtne mežaina un uz dienvidiem no pilskalna arī pārpurvojusies.

Foto galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 www.latvijas-pilskalni.lv

Pilskalni Sēlijā
Rubenes pagasts
Kaldabruņas pilskalns ( arī Vāveriešu vai Vāverēnu pilskalns ) ir pilskalns Sēlijā , Rubenes pagastā , Jēkabpils novadā . Tas atrodas apkm uz dienvidaustrumiem no Kaldabruņas , Jēkabpils —Ilūkstes ceļa kreisajā pusē pie daļēji pamestās Sēļu kapsētas . Apraksts Pilskalns ierīkots savrupā13 m augstā kalnā , kādas lielākas augstienes stūrī . Pilskalnam izlīdzināts , plānā noapaļota piecstūra formas plakums . Dažus metrus zem plakuma līmeņa visu pilskalnu apņem terase , kas izzūd vienīgi visstāvākajā dienvidrietumu malā . Pilskalna austrumu nogāzē zem pirmās terases ir konstatēta arī otra terase . Iespējams , ka senā ieeja pilskalnā atradusies tā ziemeļaustrumu pusē , jo tur ir konstatēts savdabīgs terases pārrāvums . Pilskalna dienvidrietumu un rietumu pakājē atradusies apmetne , kurā konstatēts līdz7 m biezs kultūrslānis . Pilskalna kultūrslānis līdz6 m biezs . Satur švīkātās un gludās keramikas lauskas . Kultūrslānis apmetnē vietām sniedzas7 m dziļi . Pilskalnu pirmais reģistrējis un uzmērījis Ernests Brastiņš gadā savas Zemgales pilskalnu apzināšanas ekspedīcijas laikā . Elvīra Šnore izteikusi hipotēzi , ka Kaldabruņas pilskalnā varētu būt meklējams Jersikas valstī ietilpstošā Bebernines novada centrs . Tomēr vēlākie arheoloģiskie pētījumi šo hipotēzi ir noraidījuši , jo pilskalna datējums ir ievērojami agrāks . 1968. gadā Jāņa Graudoņa vadībā pilskalnā un apmetnē izdarīti nelieli šurfējumi kultūrslāņa un tā datējuma noskaidrošanai . J. Graudonis secināja , ka pilskalna apdzīvotība saistāma ar I gt. p. m.ē . otro pusi un m.ē . sākumu . Apmetne datējama ar nedaudz vēlāku laiku , kad pilskalns , iespējams , izmantots tikai kā patvēruma vieta briesmu brīžos . Mūsdienās pilskalna apkārtne mežaina un uz dienvidiem no pilskalna arī pārpurvojusies . Foto galerija Atsauces Ārējās saites www.latvijas-pilskalni.lv Pilskalni Sēlijā Rubenes pagasts