Coprinopsis cothurnata
Coprinopsis cothurnata, arī Coprinus cothurnatus, ir Latvijā līdz šim neatrasta tinteņu ģints neliela sēne, kuras augļķermeņi tiek uzskatīti par neēdamiem.

Taksonomija 

Sugas aprakstu 1874. gadā publicēja Žilē, atsaucoties uz franču mikologu Luī-Liku Godē, kā tinteņu ģints sēni Coprinus cothurnatus. 2001. gadā zinātnieku grupa to iekļāva jaunā ģintī Coprinopsis, ko vairums zinātnieku (bet ne visi) akceptējuši, tomēr latviešu valodas apzīmējumos tinteņu ģints ērtības labad netika sadalīta. Latviski sugas nosaukums vēl nav dots. Epitets cothurnata dots, atsaucoties uz koturnām — augstiem teātra apaviem, kas norāda uz sugas garo kātiņu.

Pašlaik iekļauta spīgulīšu dzimtā, agrāk tintenes tika izdalītas īpašā dzimtā Coprinaceae.

Indijas ziemeļos ir aprakstīta varietāte Coprinopsis cothurnata var. equisterca, kas sastopama tropos, tai skaitā Indijā.

Coprinopsis ģints ietvaros iekļauta sekcijā Veliformes un apakšsekcijā Nivei.

Apraksts 

 Augļķermeņi: cepurīšu sēnes, lapiņu sēnes.
 Cepurīte: sākotnēji balta un koniska, vēlāk pelēcīga ar brūnganu pauguru vidū, daļēji izplešas līdz zvanveida vai paraboliskai un pa lapiņām sadalās daudzas radiālās šķiedrās, salīdzinot ar kātiņa garumu liela. Maliņa nelīdzena, robota lapiņu vietās. Virsma klāta ar smalku baltu pulverveidīgu plīvuru. Plīvurs sastāv no gludiem apaļiem elementiem 25—120 (bieži ap 80) µm diametrā, ar retām savienojošām hifām. Cepurītes platums 1—3,5 cm.
 Lapiņas: brīvas, nelīdzenas, sākotnēji baltas, vēlāk pelēcīgas, tad nomelnē un pāriet šķidrumā.
 Kātiņš: Balts, sākumā nedaudz pārslots, vēlāk gluds, cilindrisks, augšgalā nedaudz tievāks. Ātri kļūst dobs. Uz vecumu vai iespiedumu dēļ apakšdaļa kļūst dzeltenīga līdz sarkanbrūna. Garums līdz 10 cm, resnums 0,3—0,5 cm.
 Mīkstums: ļoti plāns, bāls, bez manāmas garšas vai smaržas.
 Sporas: skatā no priekšas tuvu sešstūrveidīgām, no sāniem elipsoīdas, tumši sarkanbrūnas, birumraksts melns, izmēri 9,5—15,5/6,5—8,5/7—7,5 µm (parasti 12—13/7—7,5/7 µm).
 Bazīdijas: četrsporu, vālesveida, 18—50/9—13 µm (parasti 25—40/9—12 µm).
 Cistīdas: Heilocistīdas plati vālesveida, 25—80/12—50 µm (parasti 25—60/20—45 µm). Pleirocistīdas retas vai nav vispār, līdzīgas formas, 45—90/8—10 µm.

Varietātei Coprinopsis cothurnata var. equisterca cepurīte aprakstīta kā 14—18 mm plata, vecumā pelēcīga ar mazliet zaļganu nokrāsu, mikroskopiski bez pleirocistīdām, sporu izmēri nedaudz mazāki — 8,5—13/5—8,5 µm.

Izplatība 
Suga atrasta Centrālajā un Ziemeļu Eiropā, taču ir diezgan reta. Dānijā parastais augšanas periods — no jūnija līdz augustam, aug uz mēsliem un komposta, ganībās, pa vienai vai nelielos ceros. Iespējams, atrasta arī Brazīlijā un Havaju salās. Iespējams, sugas izplatība ir lielāka kā fiksētā, jo tā bieži tiek ignorēta.

Līdzīgas sugas 

Līdzīgas ir vairākas citas tintenes — sniegbaltā tintene (Coprinopsis nivea) un ar viegli rozā cepurīti apveltītā Coprinopsis pseudonivea, kurām ir platākas sporas (14—18/11—13 µm nivea un 10—13/8,5—11/6—8 pseudonivea), labi redzamas pleirocistīdas un nav sarkanbrūnas kātiņa apakšas nokrāsas, kā arī gredzenotā tintene (Coprinus sterquilinus) ar milzīgām sporām (17—26/10—15 µm) un izteiktu šauru gredzenu. Vēl ārēji līdzīgas ir divas sugas ar divsporu bazīdijām Coprinopsis bellula un no paša sākuma pelēcīgā Coprinus pachyspermus.

Lietošana pārtikā 

Tiek uzskatīta par neēdamu augtenes īpašību, nenozīmīgo izmēru un ātrās bojāšanās dēļ. Vairākās valstīs, piemēram, Dānijā, retuma dēļ iekļauta aizsargājamo sugu sarakstos.

Atsauces

Ārējās saites 

 Mycobank 
 Index Fungorum 
 LMB Latvijā atrasto sēņu sugu saraksts 
 NCBI Taxonomy browser 

Tintenes
Neēdamās sēnes
Coprinopsis cothurnata , arī Coprinus cothurnatus , ir Latvijā līdz šim neatrasta tinteņu ģints neliela sēne , kuras augļķermeņi tiek uzskatīti par neēdamiem . Taksonomija Sugas aprakstu gadā publicēja Žilē , atsaucoties uz franču mikologu Luī-Liku Godē , kā tinteņu ģints sēni Coprinus cothurnatus . gadā zinātnieku grupa to iekļāva jaunā ģintī Coprinopsis , ko vairums zinātnieku ( bet ne visi ) akceptējuši , tomēr latviešu valodas apzīmējumos tinteņu ģints ērtības labad netika sadalīta . Latviski sugas nosaukums vēl nav dots . Epitets cothurnata dots , atsaucoties uz koturnām — augstiem teātra apaviem , kas norāda uz sugas garo kātiņu . Pašlaik iekļauta spīgulīšu dzimtā , agrāk tintenes tika izdalītas īpašā dzimtā Coprinaceae . Indijas ziemeļos ir aprakstīta varietāte Coprinopsis cothurnata var. equisterca , kas sastopama tropos , tai skaitā Indijā . Coprinopsis ģints ietvaros iekļauta sekcijā Veliformes un apakšsekcijā Nivei . Apraksts Augļķermeņi : cepurīšu sēnes , lapiņu sēnes . Cepurīte : sākotnēji balta un koniska , vēlāk pelēcīga ar brūnganu pauguru vidū , daļēji izplešas līdz zvanveida vai paraboliskai un pa lapiņām sadalās daudzas radiālās šķiedrās , salīdzinot ar kātiņa garumu liela . Maliņa nelīdzena , robota lapiņu vietās . Virsma klāta ar smalku baltu pulverveidīgu plīvuru . Plīvurs sastāv no gludiem apaļiem elementiem120 ( bieži apµm diametrā , ar retām savienojošām hifām . Cepurītes platums3,5 cm . Lapiņas : brīvas , nelīdzenas , sākotnēji baltas , vēlāk pelēcīgas , tad nomelnē un pāriet šķidrumā . Kātiņš : Balts , sākumā nedaudz pārslots , vēlāk gluds , cilindrisks , augšgalā nedaudz tievāks . Ātri kļūst dobs . Uz vecumu vai iespiedumu dēļ apakšdaļa kļūst dzeltenīga līdz sarkanbrūna . Garums līdzcm , resnums3—0,5 cm . Mīkstums : ļoti plāns , bāls , bez manāmas garšas vai smaržas . Sporas : skatā no priekšas tuvu sešstūrveidīgām , no sāniem elipsoīdas , tumši sarkanbrūnas , birumraksts melns , izmēri5 —15,5 / 6,5— 8,5 / 7— 7,5 µm ( parasti13/7 —7 , 5/7 µm ) . Bazīdijas : četrsporu , vālesveida , 50/9 — 13 µm ( parasti40/9 — 12 µm ) . Cistīdas : Heilocistīdas plati vālesveida , 80 / 12 — 50 µm ( parasti60/ 20 — 45 µm ) . Pleirocistīdas retas vai nav vispār , līdzīgas formas , 90/8 — 10 µm . Varietātei Coprinopsis cothurnata var. equisterca cepurīte aprakstīta kā18 mm plata , vecumā pelēcīga ar mazliet zaļganu nokrāsu , mikroskopiski bez pleirocistīdām , sporu izmēri nedaudz mazāki — 5 — 13/5— 8,5 µm . Izplatība Suga atrasta Centrālajā un Ziemeļu Eiropā , taču ir diezgan reta . Dānijā parastais augšanas periods — no jūnija līdz augustam , aug uz mēsliem un komposta , ganībās , pa vienai vai nelielos ceros . Iespējams , atrasta arī Brazīlijā un Havaju salās . Iespējams , sugas izplatība ir lielāka kā fiksētā , jo tā bieži tiek ignorēta . Līdzīgas sugas Līdzīgas ir vairākas citas tintenes — sniegbaltā tintene ( Coprinopsis nivea ) un ar viegli rozā cepurīti apveltītā Coprinopsis pseudonivea , kurām ir platākas sporas18 / 11 — 13 µm nivea un13 / 8,5 — 11/6 — 8 pseudonivea ) , labi redzamas pleirocistīdas un nav sarkanbrūnas kātiņa apakšas nokrāsas , kā arī gredzenotā tintene ( Coprinus sterquilinus ) ar milzīgām sporām26 / 10 — 15 µm ) un izteiktu šauru gredzenu . Vēl ārēji līdzīgas ir divas sugas ar divsporu bazīdijām Coprinopsis bellula un no paša sākuma pelēcīgā Coprinus pachyspermus . Lietošana pārtikā Tiek uzskatīta par neēdamu augtenes īpašību , nenozīmīgo izmēru un ātrās bojāšanās dēļ . Vairākās valstīs , piemēram , Dānijā , retuma dēļ iekļauta aizsargājamo sugu sarakstos . Atsauces Ārējās saites Mycobank Index Fungorum LMB Latvijā atrasto sēņu sugu saraksts NCBI Taxonomy browser Tintenes Neēdamās sēnes