Kazaņas (Pievolgas) Federālā Universitāte
Kazaņas Federālā Universitāte (, ), oficiāli Kazaņas (Pievolgas) Federālā Universitāte, ir viena no lielākajām un vecākajām Krievijas Federācijas universitātēm, kas atrodas Kazaņā. Tās sastāvā ietilpst 16 zinātniski pētnieciskie institūti, divas fakultātes, trīs augstskolas, kā arī divas filiāles (Jelabuga un Naberežnije Čelni). Universitātē studē vairāk kā 44 tūkstoši studentu.

Vēsture 
Lai Napoleona karu laikā veicinātu Krievijas impērijas izglītības sistēmas patstāvību, 1804. gadā ķeizars Aleksandrs I izdeva rīkojumu par Kazaņas Ķeizariskās universitātes (Императорский Казанский университет) izveidi uz 1758. gadā dibinātās Kazaņas ģimnāzijas pamata. Klasiskā universitātes struktūra tika izveidota tikai kara beigās 1814. gadā, bet 1825. gadā uzcēla universitātes galveno korpusu, 1835. gadā nodibināja trīs fakultātes (filozofijas, tieslietu un medicīnas). Šajā posmā universitātē strādāja daudz vācu profesoru — Kārlis Eduards Eihvalds, Johans Bartelss, Johans Frīdrihs Erdmans, Kristiāns Frēns (Frähn),  Karls Fukss un citi. 1844. gadā Kazaņas Universitātes vācbaltiešu izcelsmes ķīmijas profesors Kārlis Ernsts Klauss (Claus) pirmais ziņoja par ķīmiskā elementa Rutēnija atklāšanu.

1925. gadā Kazaņas Valsts Universitātei piešķīra Ļeņina vārdu (КГУ имени В. И. Ульянова-Ленина). 2010. gadā KF prezidents Dmitrijs Medvedjevs parakstīja rīkojumu par Pievolgas Federālās universitātes (Приволжский федеральный университет) izveidi, tomēr studentu protestu dēļ to 2010. gadā pārdēvēja par Kazaņas (Pievolgas) Federālo universitāti (Казанский (Приволжский) федеральный университет).

Latviešu studenti 

 Pēteris Berģis 
 Rūdolfs Blūmenfelds
 Klāra Hibšmane
 Andrejs Kurcijs
 Voldemārs Lazdiņš
 Herberts Manns
 Aleksandrs Neibergs
 Juris Plāķis
 Eduards Zariņš

Atsauces

Ārējās saites 

Universitātes Krievijā
Kazaņa
Kazaņas Federālā Universitāte ( , ) , oficiāli Kazaņas ( Pievolgas ) Federālā Universitāte , ir viena no lielākajām un vecākajām Krievijas Federācijas universitātēm , kas atrodas Kazaņā . Tās sastāvā ietilpstzinātniski pētnieciskie institūti , divas fakultātes , trīs augstskolas , kā arī divas filiāles ( Jelabuga un Naberežnije Čelni ) . Universitātē studē vairāk kātūkstoši studentu . Vēsture Lai Napoleona karu laikā veicinātu Krievijas impērijas izglītības sistēmas patstāvību , gadā ķeizars Aleksandrs I izdeva rīkojumu par Kazaņas Ķeizariskās universitātes ( Императорский Казанский университет ) izveidi uz gadā dibinātās Kazaņas ģimnāzijas pamata . Klasiskā universitātes struktūra tika izveidota tikai kara beigās gadā , bet gadā uzcēla universitātes galveno korpusu , gadā nodibināja trīs fakultātes ( filozofijas , tieslietu un medicīnas ) . Šajā posmā universitātē strādāja daudz vācu profesoru — Kārlis Eduards Eihvalds , Johans Bartelss , Johans Frīdrihs Erdmans , Kristiāns Frēns ( Frähn ) , Karls Fukss un citi . gadā Kazaņas Universitātes vācbaltiešu izcelsmes ķīmijas profesors Kārlis Ernsts Klauss ( Claus ) pirmais ziņoja par ķīmiskā elementa Rutēnija atklāšanu . 1925. gadā Kazaņas Valsts Universitātei piešķīra Ļeņina vārdu ( КГУ имени В. И. Ульянова-Ленина ) . gadā KF prezidents Dmitrijs Medvedjevs parakstīja rīkojumu par Pievolgas Federālās universitātes ( Приволжский федеральный университет ) izveidi , tomēr studentu protestu dēļ to gadā pārdēvēja par Kazaņas ( Pievolgas ) Federālo universitāti ( Казанский ( Приволжский ) федеральный университет ) . Latviešu studenti Pēteris Berģis Rūdolfs Blūmenfelds Klāra Hibšmane Andrejs Kurcijs Voldemārs Lazdiņš Herberts Manns Aleksandrs Neibergs Juris Plāķis Eduards Zariņš Atsauces Ārējās saites Universitātes Krievijā Kazaņa