Varšavas sacelšanās
Varšavas sacelšanās () bija pretošanās kustības Armia Krajowa neveiksmīgi centieni atbrīvot Polijas galvaspilsētu Varšavu no nacistiskās Vācijas Otrajā pasaules karā. Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupē Padomju armija. Sacelšanās ilga 63 dienas no 1944. gada augusta līdz oktobrim.

Kad Padomju armija tuvojās Varšavai (1944. gada jūlija beigas), padomju varas iestādes, solot atbalstu, iedrošināja poļus pretoties vācu karaspēkam. Ģenerāļa Tadeuša Komorovska vadībā 50 tūkstoši cilvēku uzbruka salīdzinoši vājajiem vācu spēkiem 1. augustā, triju dienu laikā tika iegūta kontrole pār lielāko daļu pilsētas. Vācieši nosūtīja papildspēkus, uzbruka poļiem ar gaisa un artilērijas uzbrukumiem. Padomju armija, kuru pirmajās sacelšanās dienās aizturēja Vācijas uzbrukums, ieņēma Varšavas priekšpilsētu Prāgu, kur arī palika. PSRS valdība arī neatļāva rietumu Sabiedrotajiem izmantot padomju aviācijas bāzes palīdzības sniegšanā poļiem.

Bez Sabiedroto atbalsta Armia Krajowa sadalījās mazās vienībās un bija spiesta padoties 2. oktobrī. Komorovskis un viņa spēki tika sagūstīti, vēlāk vācieši sistemātiski deportēja atlikušos pilsētas iedzīvotājus un iznīcināja pilsētu. Pilsētas drupās turpināja slēpties daži simti (līdz diviem tūkstošiem) iedzīvotāju, ko vēlāk nodēvēja par Varšavas Robinsoniem Krūzo.

Lai arī precīzs upuru skaits nav zināms, tiek lēsts, ka mira ap 16 tūkstošiem Polijas pretošanās kustības pārstāvju, vēl 6 tūkstoši tika smagi ievainoti. Bojā gāja arī ap 150—200 tūkstoši Polijas civiliedzīvotāju. Tika nogalināti vai atzīti par pazudušiem vairāk nekā 8 tūkstoši vācu karavīru, vēl 9 tūkstoši tika ievainoti.

Atsauces

Ārējās saites 

 Varšavas sacelšanās muzejs

1944. gads
Otrais pasaules karš
Varšava
Polijas vēsture
Varšavas sacelšanās ( ) bija pretošanās kustības Armia Krajowa neveiksmīgi centieni atbrīvot Polijas galvaspilsētu Varšavu no nacistiskās Vācijas Otrajā pasaules karā . Poļi centās atgūt kontroli pār pilsētu pirms to okupē Padomju armija . Sacelšanās ilgadienas no gada augusta līdz oktobrim . Kad Padomju armija tuvojās Varšavai gada jūlija beigas ) , padomju varas iestādes , solot atbalstu , iedrošināja poļus pretoties vācu karaspēkam . Ģenerāļa Tadeuša Komorovska vadībātūkstoši cilvēku uzbruka salīdzinoši vājajiem vācu spēkiem augustā , triju dienu laikā tika iegūta kontrole pār lielāko daļu pilsētas . Vācieši nosūtīja papildspēkus , uzbruka poļiem ar gaisa un artilērijas uzbrukumiem . Padomju armija , kuru pirmajās sacelšanās dienās aizturēja Vācijas uzbrukums , ieņēma Varšavas priekšpilsētu Prāgu , kur arī palika . PSRS valdība arī neatļāva rietumu Sabiedrotajiem izmantot padomju aviācijas bāzes palīdzības sniegšanā poļiem . Bez Sabiedroto atbalsta Armia Krajowa sadalījās mazās vienībās un bija spiesta padoties oktobrī . Komorovskis un viņa spēki tika sagūstīti , vēlāk vācieši sistemātiski deportēja atlikušos pilsētas iedzīvotājus un iznīcināja pilsētu . Pilsētas drupās turpināja slēpties daži simti ( līdz diviem tūkstošiem ) iedzīvotāju , ko vēlāk nodēvēja par Varšavas Robinsoniem Krūzo . Lai arī precīzs upuru skaits nav zināms , tiek lēsts , ka mira aptūkstošiem Polijas pretošanās kustības pārstāvju , vēltūkstoši tika smagi ievainoti . Bojā gāja arī ap200 tūkstoši Polijas civiliedzīvotāju . Tika nogalināti vai atzīti par pazudušiem vairāk nekātūkstoši vācu karavīru , vēltūkstoši tika ievainoti . Atsauces Ārējās saites Varšavas sacelšanās muzejs 1944. gads Otrais pasaules karš Varšava Polijas vēsture