Eiropas septiņstarīte
Eiropas septiņstarīte () ir mainīga izskata suga prīmulu dzimtā. Šīs sugas ietvaros nodala vairākas pasugas. Visā Latvijas teritorijā bieži sastopamo sugu attiecina pie pasugas Trientalis europaea ssp. europaea, kas sastopama Eirāzijas ziemeļdaļā un Ziemeļamerikas ziemeļrietumu daļā.

Apraksts 
Eiropas septiņstarīte ir daudzgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs ar stāvu, brūnu un kailu stublāju. Auga lapas ir veselas, tās ir izvietotas mieturī vai gandrīz mieturī stublāja augšdaļā. Pēc formas lapas ir iegareni olveidīgas vai eliptiskas, aptuveni 2—7 cm garas un 1—3 cm platas; lapas mala ir gluda un gals smails. Nereti uz stublāja zemāk ir dažas sīkas, olveidīgas lapiņas. Vienam augam ir 1—4 ziedi, kas ir pa vienam izvietoti garā ziedkātā stublāja galotnē tūlīt virs mieturveidīgā lapu sakopojuma. Vainaglapas un kauslapas ir pa 7 (dažreiz to skaits variē: 5—9). Kauslapas ir zaļas un smailas. Vainaglapas ir baltas, tās ir aptuveni 0,7—0,9 cm garas, pie pamata saaugušas, garākas un platākas nekā kauslapas. Auglis ir ieapaļa piecvāršņu pogaļa, kura kļūst blāvi zila, kad ir nogatavojusies. Zied no maija beigām līdz jūlijam.

Atsauces 

Septiņstarītes
Prīmulu dzimta
Latvijas flora
Eiropas septiņstarīte ( ) ir mainīga izskata suga prīmulu dzimtā . Šīs sugas ietvaros nodala vairākas pasugas . Visā Latvijas teritorijā bieži sastopamo sugu attiecina pie pasugas Trientalis europaea ssp. europaea , kas sastopama Eirāzijas ziemeļdaļā un Ziemeļamerikas ziemeļrietumu daļā . Apraksts Eiropas septiņstarīte ir daudzgadīgs,20 cm garš lakstaugs ar stāvu , brūnu un kailu stublāju . Auga lapas ir veselas , tās ir izvietotas mieturī vai gandrīz mieturī stublāja augšdaļā . Pēc formas lapas ir iegareni olveidīgas vai eliptiskas , aptuveni7 cm garas un3 cm platas ; lapas mala ir gluda un gals smails . Nereti uz stublāja zemāk ir dažas sīkas , olveidīgas lapiņas . Vienam augam ir4 ziedi , kas ir pa vienam izvietoti garā ziedkātā stublāja galotnē tūlīt virs mieturveidīgā lapu sakopojuma . Vainaglapas un kauslapas ir pa ( dažreiz to skaits variē : 9 ) . Kauslapas ir zaļas un smailas . Vainaglapas ir baltas , tās ir aptuveni7—0,9 cm garas , pie pamata saaugušas , garākas un platākas nekā kauslapas . Auglis ir ieapaļa piecvāršņu pogaļa , kura kļūst blāvi zila , kad ir nogatavojusies . Zied no maija beigām līdz jūlijam . Atsauces Septiņstarītes Prīmulu dzimta Latvijas flora