Bandavas pauguraine
Bandavas pauguraine ir dabas apvidus Rietumkursas augstienes vidusdaļā Dienvidkurzemes un Kuldīgas novados. Stiepjas 36 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā no Turlavas līdz Dzeldai un 35 km platumā no Vecpils līdz Rudbāržiem. Ziemeļos pa Rīvas un Lējējupes augštecēm robežojas ar Kurmāles pauguraini, austrumos pa Lējējupes un Ēnavas ieleju kreiso krastu — ar Kursas zemieni, dienvidos pa Vārtājas un Dzeldas ielejām — ar Embūtes pauguraini, dienvidrietumos Durbes—Vārtājas pazeminājums atdala no Vārtājas viļņotā līdzenuma, bet ziemeļrietumos kāples veidā norobežojas no Apriķu līdzenuma. Pauguraines augstākais punkts ir pie Ābolkalniem 138,6 m vjl ziemeļaustrumos no Kalvenes.

Ģeoloģija 
Paugurlīdzenuma pamatā ir meridionāli stiepts pamatiežu virsas pacēlums ar slīpumu rietumu—austrumu virzienā; tās augstums 30—70 m vjl. Virsu saposmo vairākas senas ielejas. Pamatiežu vecums samazinās virzienā uz dienvidiem. Ziemeļu daļu veido augšdevona karbonātieži un smilšakmeņi. Dienviddaļā izplatīti apakškarbona smilšakmeņi, māli, karbonātieži. Pamatiežus klāj 40—70 m biezi ledāja sakrokoti glacigēnie un ledāja kušanas ūdeņu nogulumi — morēnmālsmilts, smilšmāls, smilts, grants, aleirīti, māls. Ielejveida pazeminājumos nogulumu biezums vietām pārsniedz 100 m. Raksturīgas saldūdens kaļķiežu iegulas.

Reljefs 
Reljefu veido vairākas meridionālā vai submeridionālā virzienā orientētas, 25—40 m augstas paugurgrēdu joslas, ko atdala pazeminājumi ar mēreni un vidēji viļņotiem līdzenumiem. Visaugstākā daļa ir dienvidos, Kalvenes apkaimē, kur lielākais augstums ir 138,6 m vjl.

Klimats 
Klimats mēreni silts un mitrs, jūtama Baltijas jūras ietekme. Gada vidējā temperatūra ir 6,3 °C; janvārī — –4 °C, jūlijā — 16,5 °C. Bezsala periods 130—140 dienas. Nokrišņi 700—800 mm, visvairāk dienvidrietumu daļā. Sniega sega nepastāvīga; izveidojas pēc decembra otrajā pusē un saglabājas līdz marta vidum, tās biezums ap 20 cm.

Hidrogrāfija 
Upju tīklu veido Baltijas jūras piekrastes un Ventas baseina upes. Baseinu ūdensšķirtne ir pa Valtaiķu un Kalvenes paugurgrēdām. Upēm raksturīgas 20—30 m, vietām līdz 50 m dziļas ielejas. Lielāko daļu atūdeņo Tebra un tās pietekas Laža un Alokste, kā arī Rīvas un Vārtājas augštece. Lielākās Ventas baseina upes ir Koja, Garūdene un Ēnava.

Starppauguru ieplakās vairāki nelieli, pārsvarā glaciālie, ezeri un purvi. Lielākie ir Sepenes ezers (67 ha) un Tīdu ezers.

Atsauces 

Latvijas pauguraines
Bandavas pauguraine ir dabas apvidus Rietumkursas augstienes vidusdaļā Dienvidkurzemes un Kuldīgas novados . Stiepjaskm garumā ziemeļu — dienvidu virzienā no Turlavas līdz Dzeldai unkm platumā no Vecpils līdz Rudbāržiem . Ziemeļos pa Rīvas un Lējējupes augštecēm robežojas ar Kurmāles pauguraini , austrumos pa Lējējupes un Ēnavas ieleju kreiso krastu — ar Kursas zemieni , dienvidos pa Vārtājas un Dzeldas ielejām — ar Embūtes pauguraini , dienvidrietumos Durbes —Vārtājas pazeminājums atdala no Vārtājas viļņotā līdzenuma , bet ziemeļrietumos kāples veidā norobežojas no Apriķu līdzenuma . Pauguraines augstākais punkts ir pie Ābolkalniem6 m vjl ziemeļaustrumos no Kalvenes . Ģeoloģija Paugurlīdzenuma pamatā ir meridionāli stiepts pamatiežu virsas pacēlums ar slīpumu rietumu — austrumu virzienā ; tās augstums70 m vjl . Virsu saposmo vairākas senas ielejas . Pamatiežu vecums samazinās virzienā uz dienvidiem . Ziemeļu daļu veido augšdevona karbonātieži un smilšakmeņi . Dienviddaļā izplatīti apakškarbona smilšakmeņi , māli , karbonātieži . Pamatiežus klāj70 m biezi ledāja sakrokoti glacigēnie un ledāja kušanas ūdeņu nogulumi — morēnmālsmilts , smilšmāls , smilts , grants , aleirīti , māls . Ielejveida pazeminājumos nogulumu biezums vietām pārsniedzm . Raksturīgas saldūdens kaļķiežu iegulas . Reljefs Reljefu veido vairākas meridionālā vai submeridionālā virzienā orientētas,40 m augstas paugurgrēdu joslas , ko atdala pazeminājumi ar mēreni un vidēji viļņotiem līdzenumiem . Visaugstākā daļa ir dienvidos , Kalvenes apkaimē , kur lielākais augstums ir6 m vjl . Klimats Klimats mēreni silts un mitrs , jūtama Baltijas jūras ietekme . Gada vidējā temperatūra ir3 ° C ; janvārī — – 4 ° C , jūlijā — 5 ° C. Bezsala periods 140 dienas . Nokrišņi800 mm , visvairāk dienvidrietumu daļā . Sniega sega nepastāvīga ; izveidojas pēc decembra otrajā pusē un saglabājas līdz marta vidum , tās biezums apcm . Hidrogrāfija Upju tīklu veido Baltijas jūras piekrastes un Ventas baseina upes . Baseinu ūdensšķirtne ir pa Valtaiķu un Kalvenes paugurgrēdām . Upēm raksturīgas30 m , vietām līdzm dziļas ielejas . Lielāko daļu atūdeņo Tebra un tās pietekas Laža un Alokste , kā arī Rīvas un Vārtājas augštece . Lielākās Ventas baseina upes ir Koja , Garūdene un Ēnava . Starppauguru ieplakās vairāki nelieli , pārsvarā glaciālie , ezeri un purvi . Lielākie ir Sepenes ezersha ) un Tīdu ezers . Atsauces Latvijas pauguraines