Baltblusiņas
Baltblusiņas ir augutu apakškārtas monotipiska virsdzimta (Aleyrodoidea) un dzimta (Aleyrodidae). Atsevišķos avotos tā tiek pasniegta kā apakškārta (Aleurodea). Ir zināmas ap 1550 sugas. Zinātniskais nosaukums nāk no grieķu vārda αλεύρι (milti), pēc miltaina klājuma uz spārniem.

Apraksts 
Eiropas sugas parasti ir ap 1,3—1,8 mm garas (līdz 3 mm). Nedaudz atgādina sīkus kožu zvīņspārņus. Ķermenis balts vai dzeltenīgi sarkans ar tumšiem plankumiem. Baltblusiņām ir 4 spārni, kas klāti ar baltu putekļveida kārtiņu, atgādinot miltus. Miera stāvoklī spārni ir sakļauti jumtveidīgi. Taustekļi īsi, sastāv no 3 līdz 7 posmiem. Kājas īsas, pielāgotas staigāšanai un lēkšanai. Baltblusiņas pārtiek no augu sulas. Parasti turas uz lapu apakšējās virsmas. Dažas sugas ir bīstami augu kaitēkļi. Savvaļas baltblusiņām Latvijā gadā ir viena paaudze, bet siltumnīcu baltblusiņām 6 paaudzes vai vairāk. Mātītes olas dēj augu lapu apakšpusē. Pirmā auguma kāpuri ir kustīgi un brīvi pārvietojas. bet 2—4. auguma kāpuri ir nekustīgi, piesūkušies vienā vietā, ārīgi atgādinot bruņutis. 4. auguma kāpura (pupārija) ķermenis ir saplacināts, velvēts, necaurspīdīgs un stipri hitinizēts. Tā virspuse ir klāta ar baltu blīvu vaskveida vielu.

Sistemātika 
Pamatraksts: Baltblusiņu ģinšu saraksts.

Ir zināmas 3 apakšdzimtas, 160 ģintis un apmēram 1550 sugas. Latvijā ir konstatētas 3 ģintis un 4 sugas. Bet iespējams ir ap 7—8 sugām. Latvijā, piemēram, ir kļavu baltblusiņa (Aleurochiton aceris), kumeļpēdu baltblusiņa (Aleurodes asari), kā arī invazīvā siltumnīcu baltblusiņa Trialeurodes vaporariorum.

Atsauces 

Baltblusiņas
Baltblusiņas ir augutu apakškārtas monotipiska virsdzimta ( Aleyrodoidea ) un dzimta ( Aleyrodidae ) . Atsevišķos avotos tā tiek pasniegta kā apakškārta ( Aleurodea ) . Ir zināmas apsugas . Zinātniskais nosaukums nāk no grieķu vārda αλεύρι ( milti ) , pēc miltaina klājuma uz spārniem . Apraksts Eiropas sugas parasti ir ap3— 1,8 mm garas ( līdzmm ) . Nedaudz atgādina sīkus kožu zvīņspārņus . Ķermenis balts vai dzeltenīgi sarkans ar tumšiem plankumiem . Baltblusiņām irspārni , kas klāti ar baltu putekļveida kārtiņu , atgādinot miltus . Miera stāvoklī spārni ir sakļauti jumtveidīgi . Taustekļi īsi , sastāv nolīdzposmiem . Kājas īsas , pielāgotas staigāšanai un lēkšanai . Baltblusiņas pārtiek no augu sulas . Parasti turas uz lapu apakšējās virsmas . Dažas sugas ir bīstami augu kaitēkļi . Savvaļas baltblusiņām Latvijā gadā ir viena paaudze , bet siltumnīcu baltblusiņāmpaaudzes vai vairāk . Mātītes olas dēj augu lapu apakšpusē . Pirmā auguma kāpuri ir kustīgi un brīvi pārvietojas . bet4. auguma kāpuri ir nekustīgi , piesūkušies vienā vietā , ārīgi atgādinot bruņutis . auguma kāpura ( pupārija ) ķermenis ir saplacināts , velvēts , necaurspīdīgs un stipri hitinizēts . Tā virspuse ir klāta ar baltu blīvu vaskveida vielu . Sistemātika Pamatraksts : Baltblusiņu ģinšu saraksts . Ir zināmasapakšdzimtas , ģintis un apmēramsugas . Latvijā ir konstatētasģintis unsugas . Bet iespējams ir ap8 sugām . Latvijā , piemēram , ir kļavu baltblusiņa ( Aleurochiton aceris ) , kumeļpēdu baltblusiņa ( Aleurodes asari ) , kā arī invazīvā siltumnīcu baltblusiņa Trialeurodes vaporariorum . Atsauces Baltblusiņas