Malijtaimira
Malijtaimira () ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

Ģeogrāfija 
Sala izvietojusies Laptevu jūras dienvidrietumos Severnaja Zemļas arhipelāga dienvidaustrumos. 63 km platais Viļkicka šaurums dienvidrietumos to atdala no Taimiras pussalas, bet 7 km platais Malija šaurums ziemeļrietumos — no Starokadomska salas. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un zemesragu. Piekrastē daudz nelielu saliņu un sēru, no kurām lielākā in Oktjabrjonoka. Ziemeļu krasts lēzens un stipri saposmots, dienvidu krastā 6—15 m augstas kraujas. Reljefs paugurains un stipri saposmots ar gravām. Augstākais paugurs ir Visokaja Gora salas dienvidos 30 m vjl. Sala veidota galvenokārt no smilts un smilšmāla. Salā valda arktiskās tundras klimats, aug lielākoties sūnas un ķērpji.

Vēsture 
Salu 1913. gadā 3. septembrī atklāja Krievijas ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā ar ledlaužiem Taimir un Vaigač. Nosaukta par Cesareviča Alekseja salu (Остров Цесаревича Алексея) par godu Krievijas troņmantiniekam Aleksejam Nikolajevičam. 1926. gadā pārdēvēta tagadējā vārdā.

No 1943. līdz 1994. gadam salas dienvidu krastā darbojās Malijtaimiras polārstacija.

Atsauces

Ārējās saites 

Krasnojarskas novads
Krievijas salas
Laptevu jūra
Severnaja Zemļa
Malijtaimira ( ) ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā . Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu — Ņencu rajonā . Ģeogrāfija Sala izvietojusies Laptevu jūras dienvidrietumos Severnaja Zemļas arhipelāga dienvidaustrumos.km platais Viļkicka šaurums dienvidrietumos to atdala no Taimiras pussalas , betkm platais Malija šaurums ziemeļrietumos — no Starokadomska salas . Krasta līnija stipri izrobota , daudz līču un zemesragu . Piekrastē daudz nelielu saliņu un sēru , no kurām lielākā in Oktjabrjonoka . Ziemeļu krasts lēzens un stipri saposmots , dienvidu krastā15 m augstas kraujas . Reljefs paugurains un stipri saposmots ar gravām . Augstākais paugurs ir Visokaja Gora salas dienvidosm vjl . Sala veidota galvenokārt no smilts un smilšmāla . Salā valda arktiskās tundras klimats , aug lielākoties sūnas un ķērpji . Vēsture Salu gadā septembrī atklāja Krievijas ekspedīcija Borisa Viļkicka vadībā ar ledlaužiem Taimir un Vaigač . Nosaukta par Cesareviča Alekseja salu ( Остров Цесаревича Алексея ) par godu Krievijas troņmantiniekam Aleksejam Nikolajevičam . gadā pārdēvēta tagadējā vārdā . No līdz gadam salas dienvidu krastā darbojās Malijtaimiras polārstacija . Atsauces Ārējās saites Krasnojarskas novads Krievijas salas Laptevu jūra Severnaja Zemļa