Laima (ugunskuģis)
"Laima" bija par bāku pārveidots kuģis, kas atradās Baltijas jūras Irbes šauruma rietumu daļā uz ziemeļiem no Ovišu bākas.

Kuģa raksturojums 
Kuģis būvēts 1899. gadā Hamburgā kā Bürgermeister Abendroth. Tā garums bija , platums — . Kuģim bija divi klāji un sešas ūdensblīvas starpsienas. Uz kuģa bija uzstādīts ar acetilēngāzi darbināms zibšņu gaismas aparāts, miglas sirēna un zvans, radiotelefons. 1935. gadā uz kuģa uzstādīja VEF ražoto radiobāku.

Uz Ovišu ugunskuģa atradās jūras meteostacija, no kuras katru dienu pa radiotelefonu rādījumi tika paziņoti Jūrniecības departamenta Hidrogrāfiskajai nodaļai un Zemkopības ministrijas meteoroloģiskajam birojam.

Kuģa apkalpē bija deviņi cilvēki: kapteinis, stūrmanis, bocmanis, radiotehniķis, motorists, motorista palīgs, pavārs un divi matroži. Uz kuģa pastāvīgi atradās seši apkalpes locekļi. Maiņas ilgums bija četras nedēļas, kam sekoja divu nedēļu pārtraukums.

Vēsture 
Kuģa sākotnējais nosaukums bija Elbe-2 un tas bija noenkurots Elbas upes grīvā Vācijā, kur to izmantoja kā peldošo bāku. 1914. gadā uz kuģa ierīkoja bezdrāts telegrāfu. 1917. gadā kuģi atvilka uz Ventspili, kur to izmantoja mīnu lauka iezīmēšanai Baltijas jūrā. Netālu no Ventspils kuģis uzskrēja uz sēkļa, no kura to novilka 1919. gadā. To izmantoja kā bāzes kuģi mīnu tralēšanas darbos. Tā bāzes vieta bija Rīgā, Andrejostā, kur arī kuģim veica nepieciešamos remontdarbus. 1928. gadā tika nolemts izmantot kuģi "Laima" kā peldošo ugunskuģi Irbes šaurumā. Kuģa novietošanas darbi sākās . Uz Irbes šauruma rietumu daļu, kur bija paredzēts novietot ugunskuģi, no Liepājas ostas ar prāmi tika atvests  smags čuguna bluķis, kas bija domāts kā enkurs kuģa nostiprināšanai. Bluķa novietošanas dziļums bija  un iesākumā pie tā piestiprināja ugunsboju. 23. oktobrī "Laima" svinīgi atstāja Rīgas ostu un pēc trim dienām tas nomainīja ugunsboju.

Ziemā ugunskuģi noņēma no enkura un tā vietā novietoja ledus stoderi.

No 1928. gada līdz 1935. gadam kuģa kapteinis bija Kārlis Ezerkalns. Cits tā kapteinis, Kārlis Stefenbergs, 1935. gada decembrī uz kuģa izdarīja pašnāvību. "Laima" Latvijas teritorijā darbojās līdz Otrā pasaules kara sākumam.

Skatīt arī 
 Ovišu bāka

Atsauces 

Bākas Latvijā
Latvijas kuģi
" Laima " bija par bāku pārveidots kuģis , kas atradās Baltijas jūras Irbes šauruma rietumu daļā uz ziemeļiem no Ovišu bākas . Kuģa raksturojums Kuģis būvēts gadā Hamburgā kā Bürgermeister Abendroth . Tā garums bija , platums — \ . Kuģim bija divi klāji un sešas ūdensblīvas starpsienas . Uz kuģa bija uzstādīts ar acetilēngāzi darbināms zibšņu gaismas aparāts , miglas sirēna un zvans , radiotelefons . gadā uz kuģa uzstādīja VEF ražoto radiobāku . Uz Ovišu ugunskuģa atradās jūras meteostacija , no kuras katru dienu pa radiotelefonu rādījumi tika paziņoti Jūrniecības departamenta Hidrogrāfiskajai nodaļai un Zemkopības ministrijas meteoroloģiskajam birojam . Kuģa apkalpē bija deviņi cilvēki : kapteinis , stūrmanis , bocmanis , radiotehniķis , motorists , motorista palīgs , pavārs un divi matroži . Uz kuģa pastāvīgi atradās seši apkalpes locekļi . Maiņas ilgums bija četras nedēļas , kam sekoja divu nedēļu pārtraukums . Vēsture Kuģa sākotnējais nosaukums bija Elbe -2 un tas bija noenkurots Elbas upes grīvā Vācijā , kur to izmantoja kā peldošo bāku . gadā uz kuģa ierīkoja bezdrāts telegrāfu . gadā kuģi atvilka uz Ventspili , kur to izmantoja mīnu lauka iezīmēšanai Baltijas jūrā . Netālu no Ventspils kuģis uzskrēja uz sēkļa , no kura to novilka gadā . To izmantoja kā bāzes kuģi mīnu tralēšanas darbos . Tā bāzes vieta bija Rīgā , Andrejostā , kur arī kuģim veica nepieciešamos remontdarbus . gadā tika nolemts izmantot kuģi " Laima " kā peldošo ugunskuģi Irbes šaurumā . Kuģa novietošanas darbi sākās \ . Uz Irbes šauruma rietumu daļu , kur bija paredzēts novietot ugunskuģi , no Liepājas ostas ar prāmi tika atvests smags čuguna bluķis , kas bija domāts kā enkurs kuģa nostiprināšanai . Bluķa novietošanas dziļums bija un iesākumā pie tā piestiprināja ugunsboju . oktobrī " Laima " svinīgi atstāja Rīgas ostu un pēc trim dienām tas nomainīja ugunsboju . Ziemā ugunskuģi noņēma no enkura un tā vietā novietoja ledus stoderi . No gada līdz gadam kuģa kapteinis bija Kārlis Ezerkalns . Cits tā kapteinis , Kārlis Stefenbergs , gada decembrī uz kuģa izdarīja pašnāvību . " Laima " Latvijas teritorijā darbojās līdz Otrā pasaules kara sākumam . Skatīt arī Ovišu bāka Atsauces Bākas Latvijā Latvijas kuģi