Strevas kauja
Strevas kauja starp Vācu ordeni un Lietuvas dižkunigaitiju notika 1348. gada 2. februārī pie Strevas upes, netālu no mūsdienu Žiežmariem. Vācu hronikās aprakstīta kā liela uzvara, kurā ordenis zaudējis 68 kritušos, nogalinot tūkstošiem lietuviešu kareivju un jātnieku, lielākā daļa no kuriem esot noslīkuši Strevas upē, kad viņu svaru neizturēja aizsalušās upes ledus. Iespējams, ka kaujā krita Ģedimina dēli Narimants un Manvīds. 

Tā kā Anglijas un Francijas starpā notiekošajā Simtgadu karā bija noslēgts pamiers, daudzi šo valstu bruņinieki devās uz Prūsiju, lai pievienotos Vācu ordenim. Lietuviešu armijā bija iekļautas vienības no Lietuvas kontrolētās Krievzemes. Pēc lietuviešu sakāves, ordeņa karaspēks izpostīja Šauļu apkārtni. Novājinātā Lietuva zaudēja kontroli pār Pleskavu un Novgorodu, bet 1349. gadā arī pār Smoļensku. 

Vācu ordenis
Kari ar Lietuvu
Strevas kauja starp Vācu ordeni un Lietuvas dižkunigaitiju notika gada februārī pie Strevas upes , netālu no mūsdienu Žiežmariem . Vācu hronikās aprakstīta kā liela uzvara , kurā ordenis zaudējiskritušos , nogalinot tūkstošiem lietuviešu kareivju un jātnieku , lielākā daļa no kuriem esot noslīkuši Strevas upē , kad viņu svaru neizturēja aizsalušās upes ledus . Iespējams , ka kaujā krita Ģedimina dēli Narimants un Manvīds . Tā kā Anglijas un Francijas starpā notiekošajā Simtgadu karā bija noslēgts pamiers , daudzi šo valstu bruņinieki devās uz Prūsiju , lai pievienotos Vācu ordenim . Lietuviešu armijā bija iekļautas vienības no Lietuvas kontrolētās Krievzemes . Pēc lietuviešu sakāves , ordeņa karaspēks izpostīja Šauļu apkārtni . Novājinātā Lietuva zaudēja kontroli pār Pleskavu un Novgorodu , bet gadā arī pār Smoļensku . Vācu ordenis Kari ar Lietuvu