Drabešu muiža
Drabešu muiža () bija muiža, kuras kungu māja atrodas Drabešu pagastā pie autoceļa Drabeši-Līvi (V293).
Drabešu muižas centrā ir saglabājušas 12 ēkas. Vismazāk pārbūvēta ir klēts ēka, līdzās atrodas muižas parks. Līdz 1920. gada zemes reformai muiža piederēja Blankenhāgenu dzimtai, kas 19. gadsimta sākumā uzcēla tagadējās muižas centra ēkas.

Vēsture 
Pēc Livonijas ordeņa sekularizācijas 1561. gadā tā pēdējais ordeņa mestrs Gothards Ketlers muižu kalnā pie Āraišu pils apstiprināja Liepupes muižas īpašniekam Reinholdam fon Fītinghofam (1484–1562). Pēc viņa nāves K. Fītinghofs 1564. gadā to par 8000 markām pārdeva savam sievas brālim B. Patkulam. Muižas nosaukums cēlies no Lietuvas karaspēka virsnieka Drobiša (, ) vārda, kurš muižu ieguva Poļu-zviedru kara laikā.

Zviedru Vidzemes laikā muižu atguva B. Patkula mazdēls, kurš 1647. gadā to pārdeva Ūksenšernam par 2000 dālderiem, 1652. gadā to nopirka Ringenbergs par 4000 dālderiem, tad muižu mantoja viņa māsa Lēvenšterna, kas 1679. gadā par 2000 dālderiem muižu ieķīlāja majoram Berendam, kurš to tālāk nodeva Cēsu birģermeistaram Šlejeram. 
1750. gadā muižu ieguva kapteiņa Šleijera atraitne, tad tā nonāca Bremzenu dzimtas īpašumā, 1794. gadā par 30 000 dālderiem to nopirka Pēteris Heinrihs fon Blankehāgens (1765–1802). 1799. gadā viņš piepirka klāt zemes no Kļavkalna muižas – Sīļu mājas un mežu. Līdz 1920. gadam Drabešu muiža piederēja Blankenhāgeniem. Pili 1905. gada revolūcijas laikā nodedzināja, vēlāk atjaunoja.

Pēc muižas nacionalizēšanas Cēsu apriņķa valde Drabešu muižas ēkās ierīkoja bērnu namu, vēlāk skolu. Drabešu bērnu patversmē un pamatskolā par skolas pārzini no 1925. līdz 1927. gadam strādāja Aleksandrs Čaks. 1980. gadā iestādīja A. Čaka piemiņas birzi. Drabešu muižas kungu mājā iekārtoja dzīvokļus.
Blankenhāgeniem atstāja 50 ha zemes ar centru Vāverkrogā, kurā H. Blankenhāgens ierīkoja pienotavu un krejotavu.
 
2008. gadā muižas kungu mājā nodibināja sporta klubu "Ašais", bet 2011. gadā izveidoja Amatu māju.

Netālās Drabešu vējdzirnavas un dzirnavnieka māja ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, bet trīs krāsnis muižas kungu mājā — mākslas pieminekļi.

Muižas ēkas 
Kopumā muižas ēkas 19.gs. galvenokārt būvētas, izmantojot laukakmeņu mūra konstrukcijas, taču ir bijušas arī koka ēkas, kuras līdz mūsdienām nav saglabājušās.

Literatūra 
 Bērents P. Āraišu baznīca un draudze savā 700 gadu gaitā. Cēsis, 1927. – 61.–62.lpp.
 Švābe A. Die alteste schwedische Landrevision Livlands. Rīga, 1933. – 298.–299., 303.–304.S.
 Mašnovskis V. Muižas Latvijā. Vēsture, arhitektūra, māksla. I, 2018. – 204.–205.lpp.
 Ķibilda D. Drabešu muiža pie Āraišu ezera. Druva, 1998.01.23.

Atsauces 

Drabešu pagasts
Muižas Latvijā
Drabešu muiža ( ) bija muiža , kuras kungu māja atrodas Drabešu pagastā pie autoceļa Drabeši-Līvi ( V293 ) . Drabešu muižas centrā ir saglabājušasēkas . Vismazāk pārbūvēta ir klēts ēka , līdzās atrodas muižas parks . Līdz gada zemes reformai muiža piederēja Blankenhāgenu dzimtai , kas gadsimta sākumā uzcēla tagadējās muižas centra ēkas . Vēsture Pēc Livonijas ordeņa sekularizācijas gadā tā pēdējais ordeņa mestrs Gothards Ketlers muižu kalnā pie Āraišu pils apstiprināja Liepupes muižas īpašniekam Reinholdam fon Fītinghofam1562 ) . Pēc viņa nāves K. Fītinghofs gadā to parmarkām pārdeva savam sievas brālim B. Patkulam . Muižas nosaukums cēlies no Lietuvas karaspēka virsnieka Drobiša ( , ) vārda , kurš muižu ieguva Poļu -zviedru kara laikā . Zviedru Vidzemes laikā muižu atguva B. Patkula mazdēls , kurš gadā to pārdeva Ūksenšernam pardālderiem , gadā to nopirka Ringenbergs pardālderiem , tad muižu mantoja viņa māsa Lēvenšterna , kas gadā pardālderiem muižu ieķīlāja majoram Berendam , kurš to tālāk nodeva Cēsu birģermeistaram Šlejeram . 1750. gadā muižu ieguva kapteiņa Šleijera atraitne , tad tā nonāca Bremzenu dzimtas īpašumā , gadā par000 dālderiem to nopirka Pēteris Heinrihs fon Blankehāgens1802 ) . gadā viņš piepirka klāt zemes no Kļavkalna muižas – Sīļu mājas un mežu . Līdz gadam Drabešu muiža piederēja Blankenhāgeniem . Pili gada revolūcijas laikā nodedzināja , vēlāk atjaunoja . Pēc muižas nacionalizēšanas Cēsu apriņķa valde Drabešu muižas ēkās ierīkoja bērnu namu , vēlāk skolu . Drabešu bērnu patversmē un pamatskolā par skolas pārzini no līdz gadam strādāja Aleksandrs Čaks . gadā iestādīja A. Čaka piemiņas birzi . Drabešu muižas kungu mājā iekārtoja dzīvokļus . Blankenhāgeniem atstājaha zemes ar centru Vāverkrogā , kurā H. Blankenhāgens ierīkoja pienotavu un krejotavu . 2008. gadā muižas kungu mājā nodibināja sporta klubu " Ašais " , bet gadā izveidoja Amatu māju . Netālās Drabešu vējdzirnavas un dzirnavnieka māja ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis , bet trīs krāsnis muižas kungu mājā — mākslas pieminekļi . Muižas ēkas Kopumā muižas ēkasgs . galvenokārt būvētas , izmantojot laukakmeņu mūra konstrukcijas , taču ir bijušas arī koka ēkas , kuras līdz mūsdienām nav saglabājušās . Literatūra Bērents P. Āraišu baznīca un draudze savāgadu gaitā . Cēsis , – – 62.lpp . Švābe A. Die alteste schwedische Landrevision Livlands . Rīga , – – 299. , – 304.S . Mašnovskis V. Muižas Latvijā . Vēsture , arhitektūra , māksla . I , – – 205.lpp . Ķibilda D. Drabešu muiža pie Āraišu ezera . Druva , 01. 23. Atsauces Drabešu pagasts Muižas Latvijā