Bernāra atmatene
Bernāra atmatene jeb Bernarda atmatene (Agaricus bernardii, agrāk arī Psalliota bernardii un Agaricus campestris subsp. bernardii) ir Eiropā bieža un Latvijā iespējami sastopama liela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. Agrāk sēne tika uzskatīta par lauka atmatenes formu, pirmoreiz aprakstīta XIX gadsimtā pēc savākšanas Larošelā, Francijā.

Sēnes apraksts 

 Cepurīte: krāsa balti pelēcīga. Virsmiziņa sausa, sausā laikā bieži saplaisājusi, veidojot zvīņas. Forma izliekta, vēlāk izpletusies un bieži ar ieleiektu vidu, gaļīga. Cepurītes mala ieritināta, gluda, bieži ar plīvura atliekām. Platums līdz 15 cm. Mīkstums balts, ciets, bojājumu vietās un vecumā kļūst nedaudz rozā, ar dažādi vērtētu smaržu (to nosauc par nepatīkamu, karbola jeb fenola, urīna, patīkamu, anīsa vai siļķu smaržu) un bez īpašas garšas. Ir norādes, ka iekšzemē augošām sugām garša ir maigāka, un zināms, ka dažām labi smaržojošām atmateņu sugām urīna smaka parādās tikai pāraugušā vecumā (piemēram, dižsporu atmatenei), tā ka iespējams, ka daudzi avoti vienkārši pieņem atsevišķus gadījumus par normu.
 Lapiņas: rozā, vecākām sēnēm tumši brūnas, brīvas, ļoti ciešas.
 Kātiņš: brūns, ar šauru brūnu gredzenu, kura apmale pavērsta augšup. Garums līdz 10 cm, resnums 1—4 cm. 
 Sporas: gludas, elipsoīdas, masā purpurbrūnas vai šokolādes brūnas, 5,5—7(10)/5—5,5(7) µm.
 Bazīdijas: četrsporu, 14—25/4—7 µm.
 Cistīdas: pēc dažādiem avotiem, 17—30/4—8 vai 60/17 µm.

Augšanas apstākļi 

Humusa saprofīte. Aug parasti grupās, sāļās augsnēs no jūlija līdz oktobrim jūras piekrastē vai sāļās stepēs un gar ar sāli kaisītām ielām un ceļiem, pļavās un ganībās reizēm veido "raganu riņķus". Reizēm tikai daļēji izcēlusies no augsnes.

Barības vērtība 

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas, taču bez īpašas garšas un bieži aug piesārņotā vidē gar transporta maģistrālēm, kādā augušus nekādus produktus nevajadzētu lietot pārtikā. Čehu zinātnieki novērojuši, ka sēne pastiprināti akumulē no augsnes sudrabu, tomēr cilvēkam nekaitīgā daudzumā.

Līdzīgās sugas 

Līdzīga ir pilsētas atmatene, kura nav tik gaļīga un kurai uz kātiņa ir makstveida dubultgredzens. Visas atmatenes, ar kurām Latvijā šo sugu var praktiski sajaukt, ir ēdamas. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

Skatīt arī 

 Sēņošana
 Sēnes kulinārijā
 Atmateņu ģints

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum: Agaricus bernardii Quél.
 Mycobank: Agaricus bernardii (Quél.) Sacc.
 California Fungi: Agaricus bernardii
 Шампиньон Бернарда - Умный каталог грибов 
 First Nature. Agaricus bernardii Quél. - Salty Mushroom
 Urban Forager: Salt-Loving Mushrooms by Ava Chin
 MyCoPortal - Agaricus bernardii
 Rogers Mushrooms - Agaricus bernardii

Atmatenes
Ēdamās sēnes
Lapiņu sēnes
Bernāra atmatene jeb Bernarda atmatene ( Agaricus bernardii , agrāk arī Psalliota bernardii un Agaricus campestris subsp. bernardii ) ir Eiropā bieža un Latvijā iespējami sastopama liela atmateņu dzimtas sēne , kuras augļķermeņi ir ēdami . Agrāk sēne tika uzskatīta par lauka atmatenes formu , pirmoreiz aprakstīta XIX gadsimtā pēc savākšanas Larošelā , Francijā . Sēnes apraksts Cepurīte : krāsa balti pelēcīga . Virsmiziņa sausa , sausā laikā bieži saplaisājusi , veidojot zvīņas . Forma izliekta , vēlāk izpletusies un bieži ar ieleiektu vidu , gaļīga . Cepurītes mala ieritināta , gluda , bieži ar plīvura atliekām . Platums līdzcm . Mīkstums balts , ciets , bojājumu vietās un vecumā kļūst nedaudz rozā , ar dažādi vērtētu smaržu ( to nosauc par nepatīkamu , karbola jeb fenola , urīna , patīkamu , anīsa vai siļķu smaržu ) un bez īpašas garšas . Ir norādes , ka iekšzemē augošām sugām garša ir maigāka , un zināms , ka dažām labi smaržojošām atmateņu sugām urīna smaka parādās tikai pāraugušā vecumā ( piemēram , dižsporu atmatenei ) , tā ka iespējams , ka daudzi avoti vienkārši pieņem atsevišķus gadījumus par normu . Lapiņas : rozā , vecākām sēnēm tumši brūnas , brīvas , ļoti ciešas . Kātiņš : brūns , ar šauru brūnu gredzenu , kura apmale pavērsta augšup . Garums līdzcm , resnums4 cm . Sporas : gludas , elipsoīdas , masā purpurbrūnas vai šokolādes brūnas,5 —7 ( 10 ) / 5— 5,5 ( 7 ) µm . Bazīdijas : četrsporu , 25/4 — 7 µm . Cistīdas : pēc dažādiem avotiem , 30/4 — 8 vai17 µm . Augšanas apstākļi Humusa saprofīte . Aug parasti grupās , sāļās augsnēs no jūlija līdz oktobrim jūras piekrastē vai sāļās stepēs un gar ar sāli kaisītām ielām un ceļiem , pļavās un ganībās reizēm veido " raganu riņķus " . Reizēm tikai daļēji izcēlusies no augsnes . Barības vērtība Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas , taču bez īpašas garšas un bieži aug piesārņotā vidē gar transporta maģistrālēm , kādā augušus nekādus produktus nevajadzētu lietot pārtikā . Čehu zinātnieki novērojuši , ka sēne pastiprināti akumulē no augsnes sudrabu , tomēr cilvēkam nekaitīgā daudzumā . Līdzīgās sugas Līdzīga ir pilsētas atmatene , kura nav tik gaļīga un kurai uz kātiņa ir makstveida dubultgredzens . Visas atmatenes , ar kurām Latvijā šo sugu var praktiski sajaukt , ir ēdamas . Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām . Skatīt arī Sēņošana Sēnes kulinārijā Atmateņu ģints Atsauces Ārējās saites Index Fungorum : Agaricus bernardii Quél . Mycobank : Agaricus bernardii ( Quél . ) Sacc . California Fungi : Agaricus bernardii Шампиньон Бернарда - Умный каталог грибов First Nature . Agaricus bernardii Quél . - Salty Mushroom Urban Forager : Salt-Loving Mushrooms by Ava Chin MyCoPortal - Agaricus bernardii Rogers Mushrooms - Agaricus bernardii Atmatenes Ēdamās sēnes Lapiņu sēnes