Oto fon Šepings
Oto fon Šepings (, , dzimis , miris ) bija Kurzemē dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas ģenerālmajors, piedalījies 1812. gada karā.

Oto fon Šepings bija Kurzemes politiķa, Bornsmindes muižas īpašnieka Dītriha Ernsta fon Šepinga un krievu diplomāta Oto Magnusa fon Štakelberga meitas Elizabetes jaunākais dēls. Iesākumā strādājis Krievijas ārlietu dienestā, kopš 1812. gada — dienests Krievijas armijā. 1812. gada kara laikā piedalījies kaujās pie Vitebskas, Smoļenskas, Borodinas kaujā, Krievijas armija sastāvā iegāja Berlīnē 1813. gadā. 1815. gadā tika iecelts par cara Aleksandra I flīģeļadjutantu. No 1819. gada — Gvardes Korpusa štāba priekšnieka palīgs. 1824. gadā atvaļinājies no kara dienesta. Pēdējos 20 dzīves gadus galvenokārt uzturējās Parīzē. Oto fon Šepinga dēls no laulības ar Mariju Čertkovu bija etnogrāfs un mitologs Dmitrijs Šepings (1823—1895).

Ārējās saites 
 Шеппинг Дмитрий Андреевич (Оттон Густав), барон  

Vācbaltieši
Oto fon Šepings ( , , dzimis , miris ) bija Kurzemē dzimis vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas ģenerālmajors , piedalījies gada karā . Oto fon Šepings bija Kurzemes politiķa , Bornsmindes muižas īpašnieka Dītriha Ernsta fon Šepinga un krievu diplomāta Oto Magnusa fon Štakelberga meitas Elizabetes jaunākais dēls . Iesākumā strādājis Krievijas ārlietu dienestā , kopš gada — dienests Krievijas armijā . gada kara laikā piedalījies kaujās pie Vitebskas , Smoļenskas , Borodinas kaujā , Krievijas armija sastāvā iegāja Berlīnē gadā . gadā tika iecelts par cara Aleksandra I flīģeļadjutantu . No gada — Gvardes Korpusa štāba priekšnieka palīgs . gadā atvaļinājies no kara dienesta . Pēdējosdzīves gadus galvenokārt uzturējās Parīzē . Oto fon Šepinga dēls no laulības ar Mariju Čertkovu bija etnogrāfs un mitologs Dmitrijs Šepings1895 ) . Ārējās saites Шеппинг Дмитрий Андреевич ( Оттон Густав ) , барон Vācbaltieši