1627. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1627. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā, bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei. Turpinājās Poļu-zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers.

Notikumi

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Poļu—zviedru kara darbības rezultātā tika nopostīta Valka, tā nonāca Zviedru Vidzemes sastāvā.
 Tika nodedzināta arī Sēlpils.
 Bijušo Cēsu katoļu bīskapiju ar tajā esošo Cēsu pilsētu un Sv. Jāņa baznīcu, kā dāvinājumu no Zviedrijas karaļa Gustava II Ādolfa saņēma Zviedrijas valsts kanclers Aksels Ūksenšerna.
 Jezuītu pamesto Mazjumpravas muižu Gustavs II Ādolfs piešķīra Rīgas monētu kaltuves meistaram Martinam Vulfam, kurš to pārdēvēja par Vulfenšildu.
 Alūksnē tika nodedzināta vecā koka baznīca, kā arī nopostīta Gaujienas baznīca.
 Kandavā tika uzcelta jauna baznīca.
 Kuldīgas kurpnieku cunfte apstiprināja savus statūtus.
 Vizlas muiža nonāca Hansa Brinkena īpašumā. To bija ieķīlājis rotmisters Fromholds Patkuls, kas bijis apprecējis Rosena atraitni, un kas pirms tam bija Rozenu dzimtas īpašumā.
 Vētra sagrāva veco koka baznīcu blakus esošajai Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas ēkai.

Augusts 
 Jakobs Delagardijs sakāva hetmaņa Ļeva Sapehas lietuviešu armiju pie Sēlpils. Pateicoties šai uzvarai, zviedri atjaunoja šajā reģionā status quo, kurš tiem nodrošināja kundzību Vidzemē.

Oktobris 
 4. oktobris — zviedru karaspēka daļas (ap 4000 vīriem) pēc izlūkošanas vakara pusē nonāca pie Daugavpils pils.
 9. oktobris — rīta uzbrukumā zviedru spēki ieņēma Daugavpils pili. Vienīgais lietuviešu ieguvums bija zviedru lielgabalnieka nogalināšana. Daugavpils zaudēšanai bija milzīga nozīme poļu varai Vidzemē. Pils nonākšana zviedru varā nodeva viņu rokās praktiski visu pārējo teritoriju uz ziemeļiem no Daugavas. Pretinieks, turpinot virzību augšup pa upi, varēja apdraudēt arī ziemeļaustrumu Lietuvu. Taču zviedri šo iespēju neizmantoja. Pēc Daugavpils ieņemšanas un nodedzināšanas tie atkāpās uz rietumiem.

Kultūra

Zinātne

Dzimuši

Miruši 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā , bet Vidzemes un Latgales vēsturiskās zemes Pārdaugavas Livonijas hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , kurš nebija pakļauts Kurzemes hercogistei . Turpinājās Poļu - zviedru karš starp Polijas-Lietuvas kopvalsts un Zviedrijas karalistes karaspēkiem . Valdnieki Livonijas lielhercogs bija Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogisti pārvaldīja hercogs Frīdrihs Ketlers . Notikumi Nezināms laiks vai visa gada laikā Poļu — zviedru kara darbības rezultātā tika nopostīta Valka , tā nonāca Zviedru Vidzemes sastāvā . Tika nodedzināta arī Sēlpils . Bijušo Cēsu katoļu bīskapiju ar tajā esošo Cēsu pilsētu un Sv. Jāņa baznīcu , kā dāvinājumu no Zviedrijas karaļa Gustava II Ādolfa saņēma Zviedrijas valsts kanclers Aksels Ūksenšerna . Jezuītu pamesto Mazjumpravas muižu Gustavs II Ādolfs piešķīra Rīgas monētu kaltuves meistaram Martinam Vulfam , kurš to pārdēvēja par Vulfenšildu . Alūksnē tika nodedzināta vecā koka baznīca , kā arī nopostīta Gaujienas baznīca . Kandavā tika uzcelta jauna baznīca . Kuldīgas kurpnieku cunfte apstiprināja savus statūtus . Vizlas muiža nonāca Hansa Brinkena īpašumā . To bija ieķīlājis rotmisters Fromholds Patkuls , kas bijis apprecējis Rosena atraitni , un kas pirms tam bija Rozenu dzimtas īpašumā . Vētra sagrāva veco koka baznīcu blakus esošajai Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas ēkai . Augusts Jakobs Delagardijs sakāva hetmaņa Ļeva Sapehas lietuviešu armiju pie Sēlpils . Pateicoties šai uzvarai , zviedri atjaunoja šajā reģionā status quo , kurš tiem nodrošināja kundzību Vidzemē . Oktobris oktobris — zviedru karaspēka daļas ( apvīriem ) pēc izlūkošanas vakara pusē nonāca pie Daugavpils pils. oktobris — rīta uzbrukumā zviedru spēki ieņēma Daugavpils pili . Vienīgais lietuviešu ieguvums bija zviedru lielgabalnieka nogalināšana . Daugavpils zaudēšanai bija milzīga nozīme poļu varai Vidzemē . Pils nonākšana zviedru varā nodeva viņu rokās praktiski visu pārējo teritoriju uz ziemeļiem no Daugavas . Pretinieks , turpinot virzību augšup pa upi , varēja apdraudēt arī ziemeļaustrumu Lietuvu . Taču zviedri šo iespēju neizmantoja . Pēc Daugavpils ieņemšanas un nodedzināšanas tie atkāpās uz rietumiem . Kultūra Zinātne Dzimuši Miruši Latvija Notikumi Latvijā pēc gada