Pļavas atmatene
Pļavas atmatene jeb pļavu atmatene (Agaricus pratensis (Schff.) Fr., agrāk Psalliota pratensis) ir Latvijā kādreiz kā esoša aprakstīta neliela atmateņu dzimtas sēne. Pašlaik tiek uzskatīts, ka šāda suga neeksistē un ir kļūdas rezultāts.

Taksonomija 

Pirmoreiz atmateņu sēņu sugu ar šādu latīnisko nosaukumu aprakstīja un uzzīmēja Šēfers 1774. gadā, taču vēlākajos laikos ar šo pašu nosaukumu Agaricus pratensis dažādi citi autori sāka apzīmēt sēnes, kas izskatā stipri vien nelīdzinājās atmatenei un Šēfera zīmējumam. Lai novērstu jucekli, tās visas tagad saucas citos vārdos — pļavu jeb pļavas biezlapīte (Cuphophyllus pratensis (Fr.) Bon jeb Camarophyllus pratensis (Fr.) P. Kumm.), pļavas vītene (Marasmius oreades (Bolton) Fr.) un pūkaiņu dzimtas vērdiņsēņu ģints sēne Collybia collina. Sēņu klasifikators Index Fungorum par Agaricus pratensis vienīgo likumīgo pēcteci atzīst Cuphophyllus pratensis, un Šēfera aprakstītajai sugai mūsdienu sinonīms vairs netiek dots un apzīmējums Agaricus pratensis galvenajos sēņu sistemātikas avotos — Mycobank un Index Fungorum — vairs neskaitās pareizi lietojams nevienai sugai, tomēr Latvijā vēl 1981. gadā izdotajā V.Lūkina grāmatā "Mušmires un atmatenes" kā Latvijā esoša suga uzrādīta pļavas atmatene (kas ir latīniskā nosaukuma Agaricus pratensis tulkojums) un tai dots tipiskas atmateņu sugas apraksts, kas līdzinās Šēfera pirmavotam. Jaunāki patstāvīgi avoti šādu atmateņu sugu vairs nepiemin, ieskaitot Latvijas Mikologu biedrības 2002. gadā publicēto Latvijā droši konstatēto sēņu sugu sarakstu. Domājams, ka šeit ir runa par sugu sajaukšanu vai kādas citas atmateņu sugas formas atzīšanu par patstāvīgu sugu, kas atmateņu lielās savstarpējās līdzības dēļ šai ģintī gadās visai bieži.

Sugas 1981. gada apraksta pārstāsts 

 Cepurīte: pelēcīgi bālgana vai gaišā rūsas krāsā. Virsmiziņa pa reizei klāta ar šķiedrainām un retām zvīņām. Forma sākumā olveidīga, pēc tam izliekta un vecumā izpletusies. Platums līdz 7 cm. Mīkstums balts ar vieglu sārtojumu, maina krāsu ievainojuma vietās, ar patīkamu smaržu un garšu.
 Lapiņas: jaunībā pelēksārtas, vēlāk pelēkbrūnas, brīvas, ciešas.
 Kātiņš: bālgans, pie pamata resnāks, gluds, bez dobuma. Ar baltu, uz vecumu izzūdošu gredzenu. Garums līdz 7 cm, resnums 1—1,5 cm.
 Sporas: elipsoīdas, brūnas, 5—6/3—4 µm.
 Bazīdijas: četrsporu, 25—30/7—8 µm.
 Cistīdas: 8—10 µm.

Augšanas apstākļi 

Humusa saprofīte. Augšanas periods no jūlija līdz oktobrim.

Barības vērtība 

Uzskatīta par ēdamu.

Skatīt arī 

 Sēņošana
 Atmateņu ģints

Atsauces 

Atmatenes
Ēdamās sēnes
Lapiņu sēnes
Pļavas atmatene jeb pļavu atmatene ( Agaricus pratensis ( Schff. ) Fr. , agrāk Psalliota pratensis ) ir Latvijā kādreiz kā esoša aprakstīta neliela atmateņu dzimtas sēne . Pašlaik tiek uzskatīts , ka šāda suga neeksistē un ir kļūdas rezultāts . Taksonomija Pirmoreiz atmateņu sēņu sugu ar šādu latīnisko nosaukumu aprakstīja un uzzīmēja Šēfers gadā , taču vēlākajos laikos ar šo pašu nosaukumu Agaricus pratensis dažādi citi autori sāka apzīmēt sēnes , kas izskatā stipri vien nelīdzinājās atmatenei un Šēfera zīmējumam . Lai novērstu jucekli , tās visas tagad saucas citos vārdos — pļavu jeb pļavas biezlapīte ( Cuphophyllus pratensis ( Fr. ) Bon jeb Camarophyllus pratensis ( Fr. ) P. Kumm. ) , pļavas vītene ( Marasmius oreades ( Bolton ) Fr. ) un pūkaiņu dzimtas vērdiņsēņu ģints sēne Collybia collina . Sēņu klasifikators Index Fungorum par Agaricus pratensis vienīgo likumīgo pēcteci atzīst Cuphophyllus pratensis , un Šēfera aprakstītajai sugai mūsdienu sinonīms vairs netiek dots un apzīmējums Agaricus pratensis galvenajos sēņu sistemātikas avotos — Mycobank un Index Fungorum — vairs neskaitās pareizi lietojams nevienai sugai , tomēr Latvijā vēl gadā izdotajā V. Lūkina grāmatā " Mušmires un atmatenes " kā Latvijā esoša suga uzrādīta pļavas atmatene ( kas ir latīniskā nosaukuma Agaricus pratensis tulkojums ) un tai dots tipiskas atmateņu sugas apraksts , kas līdzinās Šēfera pirmavotam . Jaunāki patstāvīgi avoti šādu atmateņu sugu vairs nepiemin , ieskaitot Latvijas Mikologu biedrības gadā publicēto Latvijā droši konstatēto sēņu sugu sarakstu . Domājams , ka šeit ir runa par sugu sajaukšanu vai kādas citas atmateņu sugas formas atzīšanu par patstāvīgu sugu , kas atmateņu lielās savstarpējās līdzības dēļ šai ģintī gadās visai bieži . Sugas gada apraksta pārstāsts Cepurīte : pelēcīgi bālgana vai gaišā rūsas krāsā . Virsmiziņa pa reizei klāta ar šķiedrainām un retām zvīņām . Forma sākumā olveidīga , pēc tam izliekta un vecumā izpletusies . Platums līdzcm . Mīkstums balts ar vieglu sārtojumu , maina krāsu ievainojuma vietās , ar patīkamu smaržu un garšu . Lapiņas : jaunībā pelēksārtas , vēlāk pelēkbrūnas , brīvas , ciešas . Kātiņš : bālgans , pie pamata resnāks , gluds , bez dobuma . Ar baltu , uz vecumu izzūdošu gredzenu . Garums līdzcm , resnums 1,5 cm . Sporas : elipsoīdas , brūnas , 6/3 — 4 µm . Bazīdijas : četrsporu , 30/7 — 8 µm . Cistīdas : 10 µm . Augšanas apstākļi Humusa saprofīte . Augšanas periods no jūlija līdz oktobrim . Barības vērtība Uzskatīta par ēdamu . Skatīt arī Sēņošana Atmateņu ģints Atsauces Atmatenes Ēdamās sēnes Lapiņu sēnes