Ludvigs Knorings
Ludvigs fon Knorings (, , 1859–1930) bija vācbaltu diplomāts un politiķis, Rietumkrievijas kara politiskās padomes (Военно-политический совет для Западной России) priekšsēdētājs (1919).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1859. gada 7. jūlijā Vīnē Igaunijas guberņas muižnieka Kārļa Knoringa ģimenē. 
No 1887. gada darbojās Krievijas Impērijas vēstniecībā Berlīnē, 1894. gadā iecelts par 2. sekretāru. 
No 1903. gada bija Krievijas Ārlietu ministrijas speciālo uzdevumu ierēdnis, vēlāk kancelejas direktors (1906). No 1910. gada bija Krievijas pārstāvis ("ministrs-rezidents") Hesenē-Darmštatē un Saksijā-Koburgā un Gotā (1910-1911).  
1919. gada 22. jūlijā Ludvigs Knorings Berlīnē iesaistījās Rietumkrievijas militāri politiskajā padomē, kurā līdzdarbojās arī Vidzemes bruņniecības landmaršals un bijušais Apvienotās Baltijas hercogistes reģents Ādolfs Pilars fon Pilhavs, lielrūpnieki Andrejs Rēmers (Römmer), Hermanis fon Bergs, krievu ģenerālis Vasīlijs Biskupskis un pulkvedis Pjotrs Durnovo. Padome plānoja pēc Krievijas Impērijas atjaunošanas piešķirt neatkarību Polijai un Somijai, bet Baltijas provincēm piešķirt autonomiju, līdzīgu pirmskara Somijas lielhercogistes statusam.
No 1920. gada vadīja krievu bēgļu biroju Bādenbādenē (1920-1922).

Miris 1930. gada 28. decembrī Šveices kūrortā Vevē (Vevey).

Atsauces 

1859. gadā dzimušie
1930. gadā mirušie
Vācbaltieši
Latvijas vēsture
Igaunijas vēsture
Ludvigs fon Knorings ( , , 1930 ) bija vācbaltu diplomāts un politiķis , Rietumkrievijas kara politiskās padomes ( Военно -политический совет для Западной России ) priekšsēdētājs Dzīvesgājums Dzimis gada jūlijā Vīnē Igaunijas guberņas muižnieka Kārļa Knoringa ģimenē . No gada darbojās Krievijas Impērijas vēstniecībā Berlīnē , gadā iecelts par sekretāru . No gada bija Krievijas Ārlietu ministrijas speciālo uzdevumu ierēdnis , vēlāk kancelejas direktors No gada bija Krievijas pārstāvis ( " ministrs - rezidents " ) Hesenē-Darmštatē un Saksijā-Koburgā un Gotā 1919. gada jūlijā Ludvigs Knorings Berlīnē iesaistījās Rietumkrievijas militāri politiskajā padomē , kurā līdzdarbojās arī Vidzemes bruņniecības landmaršals un bijušais Apvienotās Baltijas hercogistes reģents Ādolfs Pilars fon Pilhavs , lielrūpnieki Andrejs Rēmers ( Römmer ) , Hermanis fon Bergs , krievu ģenerālis Vasīlijs Biskupskis un pulkvedis Pjotrs Durnovo . Padome plānoja pēc Krievijas Impērijas atjaunošanas piešķirt neatkarību Polijai un Somijai , bet Baltijas provincēm piešķirt autonomiju , līdzīgu pirmskara Somijas lielhercogistes statusam . No gada vadīja krievu bēgļu biroju Bādenbādenē Miris gada decembrī Šveices kūrortā Vevē ( Vevey ) . Atsauces 1859. gadā dzimušie 1930. gadā mirušie Vācbaltieši Latvijas vēsture Igaunijas vēsture