Nilss Strembergs
Nilss Strembergs (), arī Nilss Štrombergs (, 1646—1723) bija Zviedrijas karavadonis, grāfs, Zviedru Igaunijas ģenerālgubernators (1706—1709), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators, vadīja Rīgas aizstāvēšanu (1709—1710).

Dzīvesgājums 
Dzimis  Jenšēpingā pilsētas tiesneša un pastmeistara Jona Bratmana un viņa sievas Kristīnes ģimenē. 1671. gadā viņš iestājās Nīderlandes armijā, 1674. gadā viņu kopā ar brāļiem iecēla dižciltīgo kārtā un piešķīra Stremberga (Strömberg) uzvārdu. Pēc atgriešanās Zviedrijā 1689. gadā viņu iecēla par Skaraborgas pulka komandieri, 1690. gadā viņš salaulājās ar Annu Katrīnu Flemingu.

Jaunais Zviedrijas karalis Kārlis XII 1697. gadā viņu paaugstināja par ģenerālmajoru un nosūtīja uz Zviedru Pomerāniju, 1699. gadā Strembergam piešķīra barona titulu.
Lielā Ziemeļu kara sākumā viņš piedalījās zviedru karagājienā uz Poliju, 1703. gadā viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu, 1705. gadā par ģenerāli, 1706. gadā piešķīra grāfa titulu un iecēla par Zviedru Igaunijas ģenerālgubernatoru.
Kad pēc zaudētās Poltavas kaujas 1709. gadā Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators Ādams Lēvenhaupts nokļuva krievu gūstā, ģenerāli Strembergu iecēla par Vidzemes ģenerālgubernatoru un Rīgas cietokšņa komendantu.

Stromberga svarīgākais uzdevums bija aizstāvēt Rīgu pret Krievijas caristes karaspēka aplenkumu, kas sākās 1709. gada 3. novembrī un ilga līdz 1710. gada 3. jūlijam, kad pēc Vidzemes kapitulācijas ģenerālis Strembergs bija spiests padoties un vairākus mēnešus pavadīja krievu gūstā.

Pēc gūstekņu apmaiņas pret ģenerāli Ādamu Veidi viņš atgriezās dzimtenē un 1711. gadā tika iecelts par Zviedrijas Tirdzniecības palātas un Valsts biroja priekšsēdētāju.
Miris  savā muižā Sēdermanlandē.

Literatūra 
 August Wilhelm Hupel. Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit. " Nordische Miscellaneen " St. 18-19, Rīga: Hartknoch 1789, p. 514-515

Atsauces 

1646. gadā dzimušie
1723. gadā mirušie
Igaunijas vēsture
Latvijas vēsture
Zviedrijas dižciltīgie
Zviedrijas vēsture
Jenšēpingas lēnē dzimušie
Nilss Strembergs ( ) , arī Nilss Štrombergs ( , 1723 ) bija Zviedrijas karavadonis , grāfs , Zviedru Igaunijas ģenerālgubernators1709 ) , Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators , vadīja Rīgas aizstāvēšanu1710 ) . Dzīvesgājums Dzimis Jenšēpingā pilsētas tiesneša un pastmeistara Jona Bratmana un viņa sievas Kristīnes ģimenē . gadā viņš iestājās Nīderlandes armijā , gadā viņu kopā ar brāļiem iecēla dižciltīgo kārtā un piešķīra Stremberga ( Strömberg ) uzvārdu . Pēc atgriešanās Zviedrijā gadā viņu iecēla par Skaraborgas pulka komandieri , gadā viņš salaulājās ar Annu Katrīnu Flemingu . Jaunais Zviedrijas karalis Kārlis XII gadā viņu paaugstināja par ģenerālmajoru un nosūtīja uz Zviedru Pomerāniju , gadā Strembergam piešķīra barona titulu . Lielā Ziemeļu kara sākumā viņš piedalījās zviedru karagājienā uz Poliju , gadā viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu , gadā par ģenerāli , gadā piešķīra grāfa titulu un iecēla par Zviedru Igaunijas ģenerālgubernatoru . Kad pēc zaudētās Poltavas kaujas gadā Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators Ādams Lēvenhaupts nokļuva krievu gūstā , ģenerāli Strembergu iecēla par Vidzemes ģenerālgubernatoru un Rīgas cietokšņa komendantu . Stromberga svarīgākais uzdevums bija aizstāvēt Rīgu pret Krievijas caristes karaspēka aplenkumu , kas sākās gada novembrī un ilga līdz gada jūlijam , kad pēc Vidzemes kapitulācijas ģenerālis Strembergs bija spiests padoties un vairākus mēnešus pavadīja krievu gūstā . Pēc gūstekņu apmaiņas pret ģenerāli Ādamu Veidi viņš atgriezās dzimtenē un gadā tika iecelts par Zviedrijas Tirdzniecības palātas un Valsts biroja priekšsēdētāju . Miris savā muižā Sēdermanlandē . Literatūra August Wilhelm Hupel . Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren , Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit . " Nordische Miscellaneen " St . Rīga : Hartknoch p. Atsauces 1646. gadā dzimušie 1723. gadā mirušie Igaunijas vēsture Latvijas vēsture Zviedrijas dižciltīgie Zviedrijas vēsture Jenšēpingas lēnē dzimušie