Latvijas Šaha savienība
Latvijas Šaha savienība (LŠS) bija 1924. gada 13. aprīlī dibināta šaha organizācija.

Latvijas Šaha savienība (1924—1940)

Dibināšana 
1924. gads bija nozīmīgs gads Latvijas šaha dzīvē, 13. aprīlī, 1. Latvijas šaha kongresa atklāšanas dienā, nodibināja Latvijas Šaha savienību.Tās dibinātāji bija 2. Rīgas Šaha biedrība, Rīgas Šaha biedrība, Liepājas Šaha klubs, Ventspils Šaha biedrība un Kuldīgas latviešu jaunatnes biedrība. Par pirmo savienības priekšsēdētāju ievēlēja toreizējo finansu ministru, kongresa organizācijas komitejas priekšsēdētāju Ringoldu Kalningu.

LŠS darbība 
Latvijas Šaha kongresi bija pirmais LŠS iedibinātais pasākums. Pirmajā kongresā uzvarēja H. Matisons un kā pirmais izcīnīja Latvijas Šaha meistara titulu. Beidzoties katram nākamam Latvijas Šaha kongresam, meistaru sarakstu papildināja jauns šī nosaukuma ieguvējs: 1926. gadā — F. Apšenieks, 1930. — V. Petrovs, 1932. — M. Feigins, 1934. — E. Krūmiņš un 1936. T. Bergs. Tomēr liedzot jau meistara nosaukumu ieguvušajiem šahistiem dalību nākamos kongresos, šī Latvijas meistara titula izcīņas kārtība neparedzēja iespēju periodiski noskaidrot Latvijas labāko šahistu. Tāpēc LŠS nolēma, sākot ar 1934. gadu, gan kārtējā kongresa ietvaros, gan kā atsevišķu turnīru rīkot Latvijas šaha čempionātus. 1934. gadā Latvijas čempionu godā tika Apšenieks, 1935., 1937. un 1939. gadā Petrovs. 

LŠS nopelns bija arī Rīgas meistarības turnīru organizēšana. Pirmais notika 1926. gadā, otrais — 1932. gadā, bet pēc tam, izņemot 1935. un 1939., regulāri katru gadu. Rīgas meistara titulu ieguva  Petrovs (1926., 1932. un 1936. gadā), Feigins (1933. un 1937. gadā), Bergs (1934), Koblencs (1938) un Dreibergs (1940).

1937. gada 10. aprīlī iznāca Latvijas Šaha savienības žurnāls "Šaha Māksla". Tam bija liela loma šaha popularitātes celšanā. Diemžēl, finanšu trūkuma dēl, tā mūžs bija neilgs. 1939. gada 15. augustā tika iespiests tā pēdējais 52. numurs.

Lai gan pēc Latvijas okupācijas LŠS centās pielāgoties jaunajām ideoloģiskām prasībām, tā ar Tautas Komisāru padomes priekšsēdētāja vietnieka 1940. gada 6. novembra lēmumu tika slēgta.

Savienības priekšsēdētāji 
 Ringolds Kalnings (1924—1927)
 Arvīds Kalniņš (1927—1928)
 Ernests Grīnbergs (1928—1931)
 Kārlis Bētiņš (1931—1932)
 Jānis Balodis (1932—1933)
 Alberts Melnbārdis (1933—1938)
 Arvīds Kalniņš (1938—1940)
 Leonhards Peičs (1940)

Latvijas Šaha savienība (1990—2010) 
1990. gada 8. aprīlī Latvijas PSR Šaha federācijas ārkārtas plēnums pieņēma lēmumu atjaunot Latvijas Šaha savienību.Pēc plēnuma notika Latvijas Šaha savienības 8. kongress.

1990. gada 20. oktobrī notika LŠS 9. kongress. Par savienības jauno prezidentu ievēlēja Olafu Kronlaku.

Skatīt arī 
 Latvijas Šaha federācija

Atsauces

Ārējās saites 

Šaha organizācijas
Šahs Latvijā
Latvijas sporta organizācijas
Latvijas Šaha savienība ( LŠS ) bija gada aprīlī dibināta šaha organizācija . Latvijas Šaha savienība1940 ) Dibināšana 1924. gads bija nozīmīgs gads Latvijas šaha dzīvē , aprīlī , Latvijas šaha kongresa atklāšanas dienā , nodibināja Latvijas Šaha savienību . Tās dibinātāji bija Rīgas Šaha biedrība , Rīgas Šaha biedrība , Liepājas Šaha klubs , Ventspils Šaha biedrība un Kuldīgas latviešu jaunatnes biedrība . Par pirmo savienības priekšsēdētāju ievēlēja toreizējo finansu ministru , kongresa organizācijas komitejas priekšsēdētāju Ringoldu Kalningu . LŠS darbība Latvijas Šaha kongresi bija pirmais LŠS iedibinātais pasākums . Pirmajā kongresā uzvarēja H. Matisons un kā pirmais izcīnīja Latvijas Šaha meistara titulu . Beidzoties katram nākamam Latvijas Šaha kongresam , meistaru sarakstu papildināja jauns šī nosaukuma ieguvējs : gadā — F. Apšenieks , — V. Petrovs , — M. Feigins , — E. Krūmiņš un T. Bergs . Tomēr liedzot jau meistara nosaukumu ieguvušajiem šahistiem dalību nākamos kongresos , šī Latvijas meistara titula izcīņas kārtība neparedzēja iespēju periodiski noskaidrot Latvijas labāko šahistu . Tāpēc LŠS nolēma , sākot ar gadu , gan kārtējā kongresa ietvaros , gan kā atsevišķu turnīru rīkot Latvijas šaha čempionātus . gadā Latvijas čempionu godā tika Apšenieks , , un gadā Petrovs . LŠS nopelns bija arī Rīgas meistarības turnīru organizēšana . Pirmais notika gadā , otrais — gadā , bet pēc tam , izņemot un , regulāri katru gadu . Rīgas meistara titulu ieguva Petrovs , un gadā ) , Feigins un gadā ) , Bergs Koblencsun Dreibergs 1937. gada aprīlī iznāca Latvijas Šaha savienības žurnāls " Šaha Māksla " . Tam bija liela loma šaha popularitātes celšanā . Diemžēl , finanšu trūkuma dēl , tā mūžs bija neilgs . gada augustā tika iespiests tā pēdējais numurs . Lai gan pēc Latvijas okupācijas LŠS centās pielāgoties jaunajām ideoloģiskām prasībām , tā ar Tautas Komisāru padomes priekšsēdētāja vietnieka gada novembra lēmumu tika slēgta . Savienības priekšsēdētāji Ringolds Kalnings1927 ) Arvīds Kalniņš1928 ) Ernests Grīnbergs1931 ) Kārlis Bētiņš1932 ) Jānis Balodis1933 ) Alberts Melnbārdis1938 ) Arvīds Kalniņš1940 ) Leonhards Peičs Latvijas Šaha savienība2010 ) 1990. gada aprīlī Latvijas PSR Šaha federācijas ārkārtas plēnums pieņēma lēmumu atjaunot Latvijas Šaha savienību . Pēc plēnuma notika Latvijas Šaha savienības kongress . 1990. gada oktobrī notika LŠS kongress . Par savienības jauno prezidentu ievēlēja Olafu Kronlaku . Skatīt arī Latvijas Šaha federācija Atsauces Ārējās saites Šaha organizācijas Šahs Latvijā Latvijas sporta organizācijas