Daudzskaitlis
Daudzskaitlis () – gramatiskā kategorija (gramatiskais skaitlis), kas nosaka valodā lietotas vārdu formas, kas norāda, ka vārds raksturo nevis vienu, bet vairāk nekā vienu objektu. Daudzskaitlis (saīs. dsk.), tāpat kā vienskaitlis (saīs. vsk.) ir satopams vairumā pasaules valodu. Dažās valodās, kā, piemēram, esperanto, lai veidotu daudzskaitļa formas, atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements (galotne, priedēklis utml.), tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga.

Indoeiropiešu valodās daudzskaitlis ir neatņemama valodas sastāvdaļa, lai norādītu vairāk nekā vienu (vai divus) objektus, bet citās valodās daudzskaitļa lietojums nereti ir visai nosacīts. Piemēram, tjurku valodās lietvārdu daudzskaitlis tiek veidots, pie saknes pievienojot izskaņu -lar/ler, taču, ja no konteksta ir skaidrs, ka objekts nav viens, daudzskaitļa forma nav vajadzīga (piemēram,  – "āboli", yedi elma – "7 āboli"). Daļā no indiāņu valodām (kečvu, tupu-gvarānu) lietvārdu daudzskaitlis ir jānorāda tikai tad, kad nepieciešams uzsvērt to daudzesamību. Daļai pasaules valodu bez divskaitļa ir arī trīsskaitlis un lielais daudzskaitlis (ja jānorāda liels skaits lietu).

Daudzskaitlis latviešu valodā 
Literārajā latviešu valodā vairumam lokāmo vārdu ir gan vienskaitļa, gan daudzskaitļa formas, to vidū ir lielākā daļa lietvārdu, kā arī īpašības vārdi, darbības vārdi, vietniekvārdi un arī skaitļa vārdi.

Latviešu valodā, tāpat kā citās baltu-slāvu valodās, ir saglabājušās lielā un mazā daudzskaitļa iezīmes, piemēram, 1 roka, 2 roki (sar.), 3-9 rokas, >10 roku.

Divskaitlis 
Vēsturiski latviešu valodā bez tagadējā daudzskaitļa pastāvēja atsevišķa daudzskaitļa apakškategorija - divskaitlis, kas domāts, lai norādītu, ka vārds raksturo nevis daudz (vairāk par diviem), bet tikai divus objektus. Piemēram, mudviema irā duvi galvi ('mums diviem kopā ir divas galvas'), mudvu esava duvu brāļu ('mēs esam divi brāļi'), judvi esata duvi māsi ('jūs esat divas māsas'). Diemžēl mūsdienās no senā divskaitļa ir palikušas tikai atsevišķas sarunvalodas frāzes, kā: "ar abi roki/kāji/auši/akši" ('ar abām rokām/kājām/ausīm/acīm').

Ir valodas, kurās tiek lietotas divskaitlim līdzīgas daudzskaitļa apakškategorijas, kas domātas, lai raksturotu trīs, četrus, mazu skaitu vai ļoti lielu skaitu objektu.

Daudzskaitļa piemēri 
Lietvārdi:
 Nami (vsk. nams)
 Liepās (vsk. liepā)
Īpašības vārdi:
 Baltie (vsk. baltais)
 Labas (vsk. laba)
Darbības vārdi (un divdabji):
 Nesam (vsk. nesu)
 Braukuši (vsk. braucis)
Skatitļa vārdi:
 Desmiti (vsk. desmits)
 Tūkstoši (vsk. tūkstotis)
Vietniekvārdi:
 Kuru (vsk. kura)
 Tām (vsk. tai)

Gramatika
Daudzskaitlis ( ) – gramatiskā kategorija ( gramatiskais skaitlis ) , kas nosaka valodā lietotas vārdu formas , kas norāda , ka vārds raksturo nevis vienu , bet vairāk nekā vienu objektu . Daudzskaitlis ( saīs . dsk. ) , tāpat kā vienskaitlis ( saīs . vsk. ) ir satopams vairumā pasaules valodu . Dažās valodās , kā , piemēram , esperanto , lai veidotu daudzskaitļa formas , atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements ( galotne , priedēklis utml. ) , tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga . Indoeiropiešu valodās daudzskaitlis ir neatņemama valodas sastāvdaļa , lai norādītu vairāk nekā vienu ( vai divus ) objektus , bet citās valodās daudzskaitļa lietojums nereti ir visai nosacīts . Piemēram , tjurku valodās lietvārdu daudzskaitlis tiek veidots , pie saknes pievienojot izskaņu - lar / ler , taču , ja no konteksta ir skaidrs , ka objekts nav viens , daudzskaitļa forma nav vajadzīga ( piemēram , – " āboli " , yedi elma – " 7 āboli " ) . Daļā no indiāņu valodām ( kečvu , tupu -gvarānu ) lietvārdu daudzskaitlis ir jānorāda tikai tad , kad nepieciešams uzsvērt to daudzesamību . Daļai pasaules valodu bez divskaitļa ir arī trīsskaitlis un lielais daudzskaitlis ( ja jānorāda liels skaits lietu ) . Daudzskaitlis latviešu valodā Literārajā latviešu valodā vairumam lokāmo vārdu ir gan vienskaitļa , gan daudzskaitļa formas , to vidū ir lielākā daļa lietvārdu , kā arī īpašības vārdi , darbības vārdi , vietniekvārdi un arī skaitļa vārdi . Latviešu valodā , tāpat kā citās baltu -slāvu valodās , ir saglabājušās lielā un mazā daudzskaitļa iezīmes , piemēram , roka , roki ( sar. ) , rokas , >10 roku . Divskaitlis Vēsturiski latviešu valodā bez tagadējā daudzskaitļa pastāvēja atsevišķa daudzskaitļa apakškategorija - divskaitlis , kas domāts , lai norādītu , ka vārds raksturo nevis daudz ( vairāk par diviem ) , bet tikai divus objektus . Piemēram , mudviema irā duvi galvi ( ' mums diviem kopā ir divas galvas ' ) , mudvu esava duvu brāļu ( ' mēs esam divi brāļi ' ) , judvi esata duvi māsi ( ' jūs esat divas māsas ' ) . Diemžēl mūsdienās no senā divskaitļa ir palikušas tikai atsevišķas sarunvalodas frāzes , kā : " ar abi roki / kāji / auši / akši " ( 'ar abām rokām / kājām / ausīm / acīm ' ) . Ir valodas , kurās tiek lietotas divskaitlim līdzīgas daudzskaitļa apakškategorijas , kas domātas , lai raksturotu trīs , četrus , mazu skaitu vai ļoti lielu skaitu objektu . Daudzskaitļa piemēri Lietvārdi : Nami ( vsk. nams ) Liepās ( vsk. liepā ) Īpašības vārdi : Baltie ( vsk. baltais ) Labas ( vsk. laba ) Darbības vārdi ( un divdabji ) : Nesam ( vsk. nesu ) Braukuši ( vsk . braucis ) Skatitļa vārdi : Desmiti ( vsk. desmits ) Tūkstoši ( vsk. tūkstotis ) Vietniekvārdi : Kuru ( vsk. kura ) Tām ( vsk . tai ) Gramatika