1607. gads Latvijā
Šajā lapā ir apkopoti 1607. gada notikumi Latvijā, kuras Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā. Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals, bet dienviddaļā Grobiņas apgabals, kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei. Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu—zviedru kara pirmā kampaņa.

Valdnieki 
 Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa.
 Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers, bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers.

Notikumi Latvijā

Nezināms laiks vai visa gada laikā 

 Neretas muižkungs dibināja ķesterskolu, piešķirot tai 300 markas gadā skolotāja algošanai.
 Tika izveidota Piņķu muiža, kā rezultātā izcēlās nesaskaņas ar vietējiem zemniekiem, kas tika padzīti no mājām.
 Trikātā luterāņiem tika uzcelta pirmā mūra baznīca.
 Cēsu Svētā Jāņa luterāņu baznīcā izcēlās ugunsgrēks, nodarot tai postījumus.
 Zviedru Vidzemē tika apstiprināti kārtības jeb policijas noteikumi, kuros valdība ne tikai atzina zemnieku dzimtbūšanu, bet atļāva arī ieķīlāt zemniekus bez zemes, atdot viņus kā parādu atmaksu, dot zemniekus soda naudas vietā — juridiski tika nostiprināts zemnieku kā kustamā īpašuma statuss.
 Polijas karalais Sigismunds III izdeva noteikumus, ar kuriem Livonijas augstmaņi pielīdzināti Polijas un Lietuvas augstmaņiem, viņi var brīvi ieņemt amatus visā Polijas-Lietuvas ūnijas teritorijā.
 Pirmoreiz minēta Lielzalves muiža.

Augusts 
 16. un 17. augusts — ugunsgrēkā nodega lielākā daļa Jelgavas koka namu.

Kultūra 
 Georgs Elgers Viļņā iestājās jezuītu ordenī.

Zinātne

Dzimuši

Miruši 

Latvija
 
Notikumi Latvijā pēc gada
Šajā lapā ir apkopoti gada notikumi Latvijā , kuras Kurzemes , Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes atradās Kurzemes un Zemgales hercogistes sastāvā . Kurzemes ziemeļdaļā atradās Piltenes apgabals , bet dienviddaļā Grobiņas apgabals , kuri nebija pakļauti Kurzemes hercogistei . Pārdaugavas Livonijas hercogistes teritorijā turpinājās poļu — zviedru kara pirmā kampaņa . Valdnieki Livonijas lielhercogs skaitījās Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Sigismunds III Vāsa . Kurzemes un Zemgales hercogistes Kurzemes daļu pārvaldīja Vilhelms Ketlers , bet Zemgales un Sēlijas daļu viņa brālis Frīdrihs Ketlers . Notikumi Latvijā Nezināms laiks vai visa gada laikā Neretas muižkungs dibināja ķesterskolu , piešķirot taimarkas gadā skolotāja algošanai . Tika izveidota Piņķu muiža , kā rezultātā izcēlās nesaskaņas ar vietējiem zemniekiem , kas tika padzīti no mājām . Trikātā luterāņiem tika uzcelta pirmā mūra baznīca . Cēsu Svētā Jāņa luterāņu baznīcā izcēlās ugunsgrēks , nodarot tai postījumus . Zviedru Vidzemē tika apstiprināti kārtības jeb policijas noteikumi , kuros valdība ne tikai atzina zemnieku dzimtbūšanu , bet atļāva arī ieķīlāt zemniekus bez zemes , atdot viņus kā parādu atmaksu , dot zemniekus soda naudas vietā — juridiski tika nostiprināts zemnieku kā kustamā īpašuma statuss . Polijas karalais Sigismunds III izdeva noteikumus , ar kuriem Livonijas augstmaņi pielīdzināti Polijas un Lietuvas augstmaņiem , viņi var brīvi ieņemt amatus visā Polijas-Lietuvas ūnijas teritorijā . Pirmoreiz minēta Lielzalves muiža . Augusts un augusts — ugunsgrēkā nodega lielākā daļa Jelgavas koka namu . Kultūra Georgs Elgers Viļņā iestājās jezuītu ordenī . Zinātne Dzimuši Miruši Latvija Notikumi Latvijā pēc gada