Alfrēds Jodls
Alfrēds Jodls (,  — ) bija vācu virsnieks, vadījis Vērmahta operatīvo štābu Otrā pasaules kara laikā.

Dzīvesgājums 

Dzimis atvaļināta artilērijas virsnieka ģimenē. Militārā dienesta gaitas sāka 1910. gadā kā kadets 4. Bavārijas artilērijas pulkā. Virsnieka dienesta pakāpē — leitnants, paaugstināts 1912. gadā. Piedalījās Pirmajā pasaules karā kā artilērijas virsnieks, par kaujās izrādīto varonību apbalvots ar Dzelzs krusta abām pakāpēm, kā arī citiem apbalvojumiem.

Pēc kara turpināja dienestu Reihsvērā. 1920. gadā pabeidza štāba virsnieku kursus un paaugstināts par kapteini (1924 — majors, 1935 — pulkvedis, 1939 — ģenerālmajors). 1924. gadā pabeidza studijas Berlīnes Universitātē, līdz 1931. gadam pildīja štāba virsnieka pienākumus Minhenē dislocētajā 7. kājnieku divīzijā. 1932. — 1933. gadā dienestā Kara ministrijā, savukārt 1934. — 1935. gadā nosūtīts komandējumā uz Turcijas armiju. Pēc tam Vērmahta štāba operatīvās vadības priekšnieks. 1938. — 1939. gadā artilērijas priekšnieks Austrijā.

Otrā pasaules kara priekšvakarā, 1939. gada 27. augustā atkārtoti iecelts par Vērmahta operatīvās vadības priekšnieku, paliekot amatā līdz kara beigām. 1940. gada jūlijā, Francijas kampaņas laikā, tika paaugstināts par ģenerālleitnantu, kā arī artilērijas ģenerāli (1944 — ģenerālpulkvedis), apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu ar šķēpiem. 1945. gadā kopā ar Kārļa Dēnica valdības locekļiem arestēts Flensburgā. Kā Dēnica pārstāvis parakstījis Trešā reiha bezierunu kapitulācijas aktu.

Jodls tika tiesāts Nirnbergas procesā, kurā viņš tika atzīts par kara noziedznieku, piespriežot nāvessodu pakarot. Spriedums izpildīts 1946. gada 16. oktobrī, Jodla pēdējie vārdi bijuši "Ich grüße Dich, mein ewiges Deutschland" — "Es sveicu tevi, mana mūžīgā Vācija". 1953. gadā, atkārtoti izskatot Jodla lietu, Minhenes tiesa atzina, ka Jodla vaina nav pierādīta. Tomēr sabiedriskā spiediena dēļ minētais nolēmums tika atsaukts.

Ārējās saites 

Vācijas militārpersonas
Bavārijā dzimušie
Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri
Alfrēds Jodls ( , — ) bija vācu virsnieks , vadījis Vērmahta operatīvo štābu Otrā pasaules kara laikā . Dzīvesgājums Dzimis atvaļināta artilērijas virsnieka ģimenē . Militārā dienesta gaitas sāka gadā kā kadets Bavārijas artilērijas pulkā . Virsnieka dienesta pakāpē — leitnants , paaugstināts gadā . Piedalījās Pirmajā pasaules karā kā artilērijas virsnieks , par kaujās izrādīto varonību apbalvots ar Dzelzs krusta abām pakāpēm , kā arī citiem apbalvojumiem . Pēc kara turpināja dienestu Reihsvērā . gadā pabeidza štāba virsnieku kursus un paaugstināts par kapteini — majors , — pulkvedis , — ģenerālmajors ) . gadā pabeidza studijas Berlīnes Universitātē , līdz gadam pildīja štāba virsnieka pienākumus Minhenē dislocētajā kājnieku divīzijā . — gadā dienestā Kara ministrijā , savukārt — gadā nosūtīts komandējumā uz Turcijas armiju . Pēc tam Vērmahta štāba operatīvās vadības priekšnieks . — gadā artilērijas priekšnieks Austrijā . Otrā pasaules kara priekšvakarā , gada augustā atkārtoti iecelts par Vērmahta operatīvās vadības priekšnieku , paliekot amatā līdz kara beigām . gada jūlijā , Francijas kampaņas laikā , tika paaugstināts par ģenerālleitnantu , kā arī artilērijas ģenerāli — ģenerālpulkvedis ) , apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu ar šķēpiem . gadā kopā ar Kārļa Dēnica valdības locekļiem arestēts Flensburgā . Kā Dēnica pārstāvis parakstījis Trešā reiha bezierunu kapitulācijas aktu . Jodls tika tiesāts Nirnbergas procesā , kurā viņš tika atzīts par kara noziedznieku , piespriežot nāvessodu pakarot . Spriedums izpildīts gada oktobrī , Jodla pēdējie vārdi bijuši " Ich grüße Dich , mein ewiges Deutschland " — " Es sveicu tevi , mana mūžīgā Vācija " . gadā , atkārtoti izskatot Jodla lietu , Minhenes tiesa atzina , ka Jodla vaina nav pierādīta . Tomēr sabiedriskā spiediena dēļ minētais nolēmums tika atsaukts . Ārējās saites Vācijas militārpersonas Bavārijā dzimušie Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieri