Merjamā
Merjamā () ir pilsētciemats (alev) Igaunijas centrālajā daļā Raplas apriņķī, Merjamā pagasta administratīvais centrs. 2021. gada sākumā tajā bija 2547 iedzīvotāju.

Etimoloģija 

Lai gan nosaukums izsauc asociāciju ar purviem (no  — mitrs, Märjamaa — mitrā zeme), taču tuvāko 5—7 km attālumā nav nozīmīgu purvu vai upju un ezeru.

Vēsture 

13. gadsimtā ap uzcelto baznīcu tika izveidots Merjamā draudzes apriņķis, taču pašas baznīcas precīza pirmās atrašanās vieta nav zināma. Paša Merjamā kā ciemata nosaukums pirmoreiz fiksēts 1364. gadā.

Vēsturiski kopš 1796. gada Merjamā atradies Krievijas Impērijas Lēnes jeb Rietumu (Hāpsalas) apriņķī. Ciemats sāka attīstīties 19. gadsimta vidū kā ceļu krustpunkts, šai laikā tajā tika uzbūvētas slimnīca, aptieka un skola, pasts un tiesa. Tiesa bija nepieciešama, jo pie Merjamā saskārās piecu muižu teritorijas, un katrs muižnieks uzskatīja par vajadzīgu turēt ciematā savu krogu.

1905. gada sacelšanās laikā daudzas Merjamā apkaimes muižas tika nodedzinātas. 1906. gada janvārī ģenerāļa Bezobrazova soda ekspedīcija nošāva 11 un nopēra 79 notvertos cilvēkus, ko atzina par vainīgiem šajā vandālismā.

1941. gada jūlijā Merjamā ievērojami cieta Otrā pasaules kara laikā.

Pilsētciemata statusu Merjamā saņēma Igaunijas PSR laikā 1945. gadā. 1950.—1962. gadā tas bija Merjamā rajona centrs, vēlāk atradās Raplas rajonā. 1990. gadā Raplas rajons tika pārsaukts par apriņķi. 2002. gadā, sapludinot pašvaldības, Merjamā pagastam pievienoja Merjamā pilsētciematu un Loodnas pagastu.

Galvenā ievērojamā vieta pašā pilsētciematā ir 14. gadsimta vidus Merjamā baznīca un pie tās izvietotā Pirmā pasaules kara kareivju kapsēta, kā arī 1932. gadā celtie un 1989. gadā atjaunotie kapsētas vārti — piemineklis Igaunijas Neatkarības karam. Netālu no Merjamā atrodas dabas aizsardzības objekts — Merjamā ezeri, ciemata dienviddaļā ir bijusī Jaunmerjamā muiža. Aizsargājamo kultūras objektu sarakstā iekļauta arī bijusī dzelzceļa stacija un tās ūdenstornis, kā arī baznīcas dārzs.

Transports 

1931.—1968. gadā caur Merjamā gāja Raplas—Virtsu šaursliežu dzelzceļš. Pašlaik gar to 1 km attālumā iet Via Baltica šoseja (E67), lielceļi jeb atbalsta autoceļi () ved uz Raplu (ceļš T28) un Koluveri (T29), vietējie ceļi () ved uz Konuveri (K170) un Valgu (K171).

Ievērojami cilvēki 

 Arturs Uritamms (1901—1982), komponists, mūzikas pedagogs
 Arvo Valtons (1935—), rakstnieks

Sporta klubi 

 Märjamaa Vikat (agrāk RFC Märjamaa), regbijs

Sadarbības pašvaldības

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 

 Merjamā pagasts
 Merjamā 360° panorāma

Igaunijas apdzīvotās vietas
Raplas apriņķis
Merjamā ( ) ir pilsētciemats ( alev ) Igaunijas centrālajā daļā Raplas apriņķī , Merjamā pagasta administratīvais centrs . gada sākumā tajā bijaiedzīvotāju . Etimoloģija Lai gan nosaukums izsauc asociāciju ar purviem ( no — mitrs , Märjamaa — mitrā zeme ) , taču tuvāko7 km attālumā nav nozīmīgu purvu vai upju un ezeru . Vēsture 13. gadsimtā ap uzcelto baznīcu tika izveidots Merjamā draudzes apriņķis , taču pašas baznīcas precīza pirmās atrašanās vieta nav zināma . Paša Merjamā kā ciemata nosaukums pirmoreiz fiksēts gadā . Vēsturiski kopš gada Merjamā atradies Krievijas Impērijas Lēnes jeb Rietumu ( Hāpsalas ) apriņķī . Ciemats sāka attīstīties gadsimta vidū kā ceļu krustpunkts , šai laikā tajā tika uzbūvētas slimnīca , aptieka un skola , pasts un tiesa . Tiesa bija nepieciešama , jo pie Merjamā saskārās piecu muižu teritorijas , un katrs muižnieks uzskatīja par vajadzīgu turēt ciematā savu krogu . 1905. gada sacelšanās laikā daudzas Merjamā apkaimes muižas tika nodedzinātas . gada janvārī ģenerāļa Bezobrazova soda ekspedīcija nošāvaun nopēranotvertos cilvēkus , ko atzina par vainīgiem šajā vandālismā . 1941. gada jūlijā Merjamā ievērojami cieta Otrā pasaules kara laikā . Pilsētciemata statusu Merjamā saņēma Igaunijas PSR laikā gadā . —1962. gadā tas bija Merjamā rajona centrs , vēlāk atradās Raplas rajonā . gadā Raplas rajons tika pārsaukts par apriņķi . gadā , sapludinot pašvaldības , Merjamā pagastam pievienoja Merjamā pilsētciematu un Loodnas pagastu . Galvenā ievērojamā vieta pašā pilsētciematā ir gadsimta vidus Merjamā baznīca un pie tās izvietotā Pirmā pasaules kara kareivju kapsēta , kā arī gadā celtie un gadā atjaunotie kapsētas vārti — piemineklis Igaunijas Neatkarības karam . Netālu no Merjamā atrodas dabas aizsardzības objekts — Merjamā ezeri , ciemata dienviddaļā ir bijusī Jaunmerjamā muiža . Aizsargājamo kultūras objektu sarakstā iekļauta arī bijusī dzelzceļa stacija un tās ūdenstornis , kā arī baznīcas dārzs . Transports 1931. — 1968. gadā caur Merjamā gāja Raplas —Virtsu šaursliežu dzelzceļš . Pašlaik gar tokm attālumā iet Via Baltica šoseja ( E67 ) , lielceļi jeb atbalsta autoceļi ( ) ved uz Raplu ( ceļš T28 ) un Koluveri ( T29 ) , vietējie ceļi ( ) ved uz Konuveri ( K170 ) un Valgu ( K171 ) . Ievērojami cilvēki Arturs Uritamms1982 ) , komponists , mūzikas pedagogs Arvo Valtons ) , rakstnieks Sporta klubi Märjamaa Vikat ( agrāk RFC Märjamaa ) , regbijs Sadarbības pašvaldības Galerija Atsauces Ārējās saites Merjamā pagasts Merjamā panorāma Igaunijas apdzīvotās vietas Raplas apriņķis