Nameja gredzens (filma)
„Nameja gredzens” (starptautiskais nosaukums The Pagan King — 'pagānu ķēniņš', sākotnēji The King's Ring — 'ķēniņa gredzens') ir Aigara Graubas režisēta 2018. gada Apvienotās Karalistes/Latvijas spēlfilma par Zemgales ķēniņu Nameju un viņa vadītajām zemgaļu brīvības cīņām pret krustnešiem. Lomas filmā atveido Edvīns Endre, Džeimss Blūrs, Aiste Diržūte, Ivo Martinsons, Andris Keišs, Artūrs Skrastiņš, Dainis Grūbe, Egons Dombrovskis, Elīna Vāne, Gints Andžāns un citi.

Vēsture 

2012. gada 5. novembrī filmas „Sapņu komanda 1935” preses konferencē režisors Aigars Grauba un producents Andrejs Ēķis paziņoja, ka nākamo filmu iecerēts uzņemt par Nameja gredzenu. 2014. gada 24. martā filmas veidotāji filmas ideju prezentēja Nacionālā Kino centra projektu konkursā. 2014. gada 2. aprīlī Nacionālais Kino centrs apstiprināja 1,5 miljonu eiro lielu finansējuma piešķiršanu 28 no 48 konkursā prezentētajiem projektiem, tostarp arī filmai „Nameja gredzens”. Pirmie filmas kadri kinopilsētā Cinevilla uzņemti 2014. gada nogalē, kad ar kaskadieru grupu uzņemti atsevišķi kauju inscenējumi. 2016. gadā sākta lielo dekorāciju (zemgaļu pilsētas, ostas, pils un kuģu) veidošana, kas ilga aptuveni 6 mēnešus līdz 2016. gada augustam.

2016. gada 29. augustā sākta filmas galvenā uzņemšana. 2016. gada 13. septembrī Latvijas aizsardzības ministrs Raimonds Bergmanis Nameja lomas atveidotājam Edvīnam Endrem pasniedza īpašu kalēja Jāņa Nīmaņa kalvē „Autine” no Damaskas tērauda izkaltu zobenu. 2017. gada 24. un 25. jūlijā pie Lielupes ietekas tika uzņemti filmas pēdējie kadri — lielā kauja starp krustnešiem un zemgaļiem, kurā piedalījās filmas aktieri un 170 brīvprātīgie masu skatu dalībnieki. 2017. gada 7. novembrī tika publicēts filmas pirmais reklāmas rullītis, bet 2017. gada decembrī tika pabeigta filmas pēcapstrāde.

Sākotnēji filmas pirmizrāde bija paredzēta 2017. gada 11. vai 18. novembrī, taču vēlāk pārcelta uz 2018. gada 17. janvāri. Tuvojoties filmas pirmizrādei, alus darītava „Valmiermuižas alus” par godu filmai laida klajā īpašu tumšo medalu „Namejs”, no kuras katras pārdotās pudeles 3 centi tikšot ziedoti Latvijas kino atbalstam.

No 2018. gada 25. janvāra līdz 2018. gada 25. februārim Latvijas Nacionālajā bibliotēkā norisinājās kostīmu mākslinieces Sandra Silas radīto filmas tērpu izstāde. 2018. gada 9. februārī ar nosaukumu The Pagan King tika izdots komponista Riharda Zaļupes sacerētais filmas skaņu celiņa albums.

No pirmizrādes 2018. gada 17. janvārī līdz 30. jūnijam „Nameja gredzenu” noskatījās 81 789 skatītāji, un tā kļuva par Latvijā 2018. gada pirmajā pusgadā skatītāko filmu.

Aktieri
 Edvīns Endre — Namejs
 Džeimss Blūrs — Makss fon Bukshēvdens
 Aiste Diržūte — Lauga 
 Ivo Martinsons — Valdis 
 Andris Keišs — Ūlups
 Artūrs Skrastiņš — Romas pāvests
 Dainis Grūbe — Sāmsalas princis Pīto
 Egons Dombrovskis — ķēniņš Viesturs
 Elīna Vāne — ķēniņiene Rāma
 Gints Andžāns — Sakens
 Lauris Dzelzītis — Lemme
 Jānis Āmanis — Fulke
 Kaspars Kārkliņš — Arko
 Toms Auniņš — Daugulis
 Kaspars Zāle — Birre
 Anete Berķe — Gilla
 Maija Arvena Ozoliņa — Sigi
 Ieva Aleksandrova-Eklone — Ūlupa sieva
 Igors Šelegovskis — mūks
 Juris Žagars — Traidenis

Valoda 
Filmai izveidotas divas versijas — angliskā versija ar subtitriem latviski un krieviski un aizkadrā latviski tulkotā versija bez subtitriem. Filmas valodas izvēli Ēķis skaidroja šādi:

Šāds lēmums izpelnījās vairāku Latviju kino nozares profesionāļu kritiku, kas norādīja uz neizmantoto iespēju filmu uzņemt uzreiz abās valodās vai vismaz to pilnvērtīgi dublēt latviski un izteica šaubas, vai Latvijai šādu filmu svešvalodā, turklāt par godu tās simtgadei, būtu bijis jālīdzfinansē. Atbildot uz kritiku, Ēķis atklāja, ka bija mēģināts filmu pilnībā nodublēt latviski, tomēr netika sasniegts vēlamais rezultāts, bet Grauba piebilda, ka pilnā dublēšana nozīmētu „nolaupīt skatītājam brīnišķīgo iespēju dzirdēt kā spēlē un darbojas filmas lieliskie aktieri, kā notiek saspēle, dzirdēt enerģiju”, vienlaikus uzsverot, ka aizkadra tulkojums esot veidots kvalitatīvi.

Atsauksmes 
Jau filmas uzņemšanas laikā sabiedrībā bija diskusijas par filmas vēsturisko precizitāti. Filmas veidotāji skaidroja, ka pēc vēsturisko avotu lielas pētīšanas secinājuši, ka to ir par maz, tāpēc „ļāvuši vaļu fantāzijai” un filmu nosaukuši par „leģendu filmu”, proti, filma būšot vēsturiska, tomēr gan varoņu izskats, gan valoda būs stilizēta un ar mūsdienu pieskaņu, vienlaikus piebilstot, ka no Grīna romāna ņemts tikai nosaukums un nekā citādi tai ar to nebūs nekāda sakara. Arī Dita Rietuma filmas preses konferencē atgādināja, ka filma ir vēsturiska leģenda, nevis vēsturiska drāma, tāpēc tajā nevajadzētu meklēt atsauces  uz vēstures grāmatām.

Vēsturnieks Artūrs Tomsons uzteica uzdrīkstēšanos un entuziasmu veidot filmu par šādu tematiku, kā arī slavēja filmas spraigos kautiņus, skaistos dabasskatus un sižetu, kas raisās, tomēr apšaubīja filmas veidotāju apgalvojumu par nepietiekamajiem vēstures avotiem un norādīja uz „dažādām dīvainām lietām, vēsturiskām blēņām un jaunradītiem mītiem”:

Skarbu kritiku filmas veidotāju „atrunai” par vēsturisko avotu trūkumu pauda vēsturnieks Agris Dzenis, kurš pievērsās paša apkopotajām un jau iepriekš publicētajām vēsturiskajos avotos atrodamajām ziņām par Nameju, ko „filma ir padarījusi par Holivudas jampampiņu”, piebilstot, ka „vēstures avotu ziņas nedokumentē viņa darbību visos sīkumos, tomēr to ir pietiekami daudz, lai to ietvaros autora izdoma izveidotu vēsturisku literāru darbu vai kino”.

Pēc filmas pirmizrādes Lietuvā tā saņēma arī negatīvas lietuviešu kinokritiķu atsauksmes, kuri kritizēja filmas pseidovēsturiskumu un pārlieku novienkāršoto sižetu un filmas tēlus:

Vēsturiskās analoģijas 
 Ķēniņš Viesturs. No Indriķa hronikas zināms, ka Tērvetes valdnieks Viestards kopā ar Kaupo 1206. gadā uzbruka Gaujas līviem. 1225. gadā Zemgales ķēniņš Viestards atļāva Romas pāvesta legātam Modenas Vilhelmam sludināt kristietību savā valstī, bet pats atteicās kristīties. 1228. gadā ķēniņš Viestards vadīja uzbrukumu Daugavgrīvas klosterim, bet 1229. gadā Aizkraukles pilij. Pēc viņa nāves 1231. gadā Rīgas bīskaps Nikolajs kopā ar Rīgas pilsētu un Zobenbrāļu ordeni sadalīja Zemgales valsti.
 Romas pāvests. 1228. gadā pāvests Gregors IX atļāva Zemgales bīskapam Lambertam izraudzīt savam misijas darbam par palīgiem katoļu ticības sludināšanai Zemgalē vienu domkungu un vienu laicīgo brāli no katra premonstriešu ordeņa konventa Vācijā. 1243. gadā viņa pēctecis pāvests Inocents IV uzdeva dominikāņu ordenim sludināt krusta karus pret Livonijas un Prūsijas zemēm. 1247. gadā viņš par Zemgales bīskapu iecēla franciskāņu ordeņa mūku Heinrihu. 1254. gadā pāvests apstiprināja Rīgas domkapitulam pusi no bīskapa daļas Zemgalē. 1266. gadā pāvests Klements IV Zemgales iekarošanai atļāva Livonijas ordenim celt Mītavas pili Garajā salā.
 Pāvesta legāts. 1232. gadā Romas pāvests Gregors IX izteica atzinību savam vicelegātam Alnas Balduīnam par sekmīgo darbību līdzšinējā amatā un personīgi kronēja viņu par jauno Zemgales bīskapu un iecēla arī par savu legātu Livonijā, Gotlandē, Somijā, Igaunijā, Zemgalē, Kursā un citās jaunkristīto un pagānu zemēs. 1234. gadā pēc Igaunijā un Livonijā notikušajiem nemieriem par savu legātu viņš iecēla agrāko legātu Modenas Vilhelmu. 1246. gadā pāvests Inocents IV par savu legātu Prūsijā, Livonijā, Igaunijā, Gotlandē, Holšteinā un Rīgenas salā iecēla Albertu Zauerbēru. Viņa saistība ar Bukshēvdeniem uzkatāma par aplamību.
 Ķēniņš Traidenis. 1269. gadā Lietuvas dižkungs Traidenis 1270. gadā kopā ar zemgaļiem iebruka Livonijā un Sāmsalā, kur kaujā pie Karuses sakāva apvienoto krustnešu karaspēku, kaujā krita Livonijas ordeņa mestrs Oto fon Luterbergs. 1279. gadā viņa karaspēks sakāva Livonijas ordeni Aizkraukles kaujā, kurā krita ordeņa mestrs Ernsts fon Rasburgs.
 Ķēniņš Namejs. Pēc ordeņa sakāves Aizkraukles kaujā kaujas zemgaļu ķēniņš Nameisis noslēdza sadarbības līgumu ar ķēniņu Traidenu un 1280. gadā devās uzbrukumā Rīgai, saņēma gūstā Livonijas ordeņa maršalu Gerhardu. Pēc Tērvetes zaudēšanas 1281. gadā Nameisis devās uz Prūsiju, kur kopā ar žemaišiem un prūšiem cīnījās pret Vācu ordeņa spēkiem.
 Pēdējā zemgaļu lielkauja purvā. 1287. gada pavasarī notika zemgaļu uzbrukums Rīgai un Garozas kauja, kurā Livonijas ordenis cieta smagu sakāvi.

Finansējums 
Filmas budžets bija aptuveni 2 miljoni eiro, no kā 700 000 konkursā piešķīra Nacionālais Kino centrs, bet 300 000 — Latvijas Saeima.
Filmas veidotāju lūgto papildu 300 000 eiro dotāciju pēc Raivja Dzintara, Augusta Brigmaņa, Solvitas Āboltiņas un citu deputātu ierosinājuma 2016. gada 22. novembrī apstiprināja Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija, izpelnoties Valsts kontroles, režisoru Pētera Krilova un Viestura Kairiša, producenta Ginta Grūbes un Nacionālā Kino centra vadītājas Ditas Rietumas kritiku.

Skaņu celiņš 
Filmas skaņu celiņu sacerējis komponists Rihards Zaļupe. Ierakstā piedalījušies vairāk nekā simts mūziķu — stīgu orķestris, metāla pūšaminstrumentu un sitaminstrumentu grupas, jauktais koris, solisti Ieva Kerēvica un Emīls Balceris, vokālās grupas Latvian Voices un Schola Cantorum Riga, kā arī ģitārists Kaspars Zemītis, saksofonists Oskars Petrauskis, diriģents Normunds Šnē un daudzi citi mūziķi. Mūzikas sacerēšana un ierakstīšana notikusi Latvijā un ilgusi gandrīz divus gadus, savukārt pirmveidi 5.1 formātā veica somu skaņu režisors Svante Forsbaks Helsinkos, Somijas skaņu studijā Studio Kekkonen. 2018. gada 9. februārī 22 skaņdarbu lielais filmas skaņu celiņš ar nosaukumu The Pagan King tika izdots albuma formātā, kļūstot par pirmo atsevišķā albumā izdoto latviešu filmas skaņu celiņu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Filmas treileris. 2017. gada 7. novembris. LMT. Skatīts: 2017. gada 20. novembrī.
 Ingvilda Strautmane un Santa Lauga (2018. gada 22. janvāris). „Nameja gredzens” — Aigara Graubas un Andreja Ēķa leģenda par Nameju. Kultūras Rondo. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2018. gada 9. februārī.
 Gerda Pulkstene (2018. gada 17. janvāris). 300 rotas, 1 km auduma, saldas asinis, 500 kg bruņu jeb filmas „Namejs” tērpu aizkulises. tvnet.lv. Skatīts: 2018. gada 9. februārī.
 Nameja gredzens. Leģenda 12 sērijās 2016. gada 9. novembris. LMT. Skatīts: 2016. gada 12. novembrī.
 Studija Platforma, režisors Aigars Grauba - NAMEJA GREDZENS (Projektu prezentācijas 24.03.2014.). 2016. gada 28. marts. Krusttēvs. Skatīts: 2016. gada 12. septembrī.
 Filmas “Nameja gredzens” uzņemšana Ķemeru Nacionālajā parkā. 2016. gada 28. septembris. Ķemeru Nacionālais parks. Skatīts: 2016. gada 28. septembrī.

2018. gada Latvijas filmas
Episkās filmas
„ Nameja gredzens ” ( starptautiskais nosaukums The Pagan King — ' pagānu ķēniņš ' , sākotnēji The King's Ring — ' ķēniņa gredzens ' ) ir Aigara Graubas režisēta gada Apvienotās Karalistes / Latvijas spēlfilma par Zemgales ķēniņu Nameju un viņa vadītajām zemgaļu brīvības cīņām pret krustnešiem . Lomas filmā atveido Edvīns Endre , Džeimss Blūrs , Aiste Diržūte , Ivo Martinsons , Andris Keišs , Artūrs Skrastiņš , Dainis Grūbe , Egons Dombrovskis , Elīna Vāne , Gints Andžāns un citi . Vēsture 2012. gada novembrī filmas „ Sapņu komanda preses konferencē režisors Aigars Grauba un producents Andrejs Ēķis paziņoja , ka nākamo filmu iecerēts uzņemt par Nameja gredzenu . gada martā filmas veidotāji filmas ideju prezentēja Nacionālā Kino centra projektu konkursā . gada aprīlī Nacionālais Kino centrs apstiprināja5 miljonu eiro lielu finansējuma piešķiršanunokonkursā prezentētajiem projektiem , tostarp arī filmai „ Nameja gredzens ” . Pirmie filmas kadri kinopilsētā Cinevilla uzņemti gada nogalē , kad ar kaskadieru grupu uzņemti atsevišķi kauju inscenējumi . gadā sākta lielo dekorāciju ( zemgaļu pilsētas , ostas , pils un kuģu ) veidošana , kas ilga aptuvenimēnešus līdz gada augustam . 2016. gada augustā sākta filmas galvenā uzņemšana . gada septembrī Latvijas aizsardzības ministrs Raimonds Bergmanis Nameja lomas atveidotājam Edvīnam Endrem pasniedza īpašu kalēja Jāņa Nīmaņa kalvē „ Autine ” no Damaskas tērauda izkaltu zobenu . gada un jūlijā pie Lielupes ietekas tika uzņemti filmas pēdējie kadri — lielā kauja starp krustnešiem un zemgaļiem , kurā piedalījās filmas aktieri unbrīvprātīgie masu skatu dalībnieki . gada novembrī tika publicēts filmas pirmais reklāmas rullītis , bet gada decembrī tika pabeigta filmas pēcapstrāde . Sākotnēji filmas pirmizrāde bija paredzēta gada vai novembrī , taču vēlāk pārcelta uz gada janvāri . Tuvojoties filmas pirmizrādei , alus darītava „ Valmiermuižas alus ” par godu filmai laida klajā īpašu tumšo medalu „ Namejs ” , no kuras katras pārdotās pudelescenti tikšot ziedoti Latvijas kino atbalstam . No gada janvāra līdz gada februārim Latvijas Nacionālajā bibliotēkā norisinājās kostīmu mākslinieces Sandra Silas radīto filmas tērpu izstāde . gada februārī ar nosaukumu The Pagan King tika izdots komponista Riharda Zaļupes sacerētais filmas skaņu celiņa albums . No pirmizrādes gada janvārī līdz jūnijam „ Nameja gredzenu ” noskatījās 789 skatītāji , un tā kļuva par Latvijā gada pirmajā pusgadā skatītāko filmu . Aktieri Edvīns Endre — Namejs Džeimss Blūrs — Makss fon Bukshēvdens Aiste Diržūte — Lauga Ivo Martinsons — Valdis Andris Keišs — Ūlups Artūrs Skrastiņš — Romas pāvests Dainis Grūbe — Sāmsalas princis Pīto Egons Dombrovskis — ķēniņš Viesturs Elīna Vāne — ķēniņiene Rāma Gints Andžāns — Sakens Lauris Dzelzītis — Lemme Jānis Āmanis — Fulke Kaspars Kārkliņš — Arko Toms Auniņš — Daugulis Kaspars Zāle — Birre Anete Berķe — Gilla Maija Arvena Ozoliņa — Sigi Ieva Aleksandrova-Eklone — Ūlupa sieva Igors Šelegovskis — mūks Juris Žagars — Traidenis Valoda Filmai izveidotas divas versijas — angliskā versija ar subtitriem latviski un krieviski un aizkadrā latviski tulkotā versija bez subtitriem . Filmas valodas izvēli Ēķis skaidroja šādi : Šāds lēmums izpelnījās vairāku Latviju kino nozares profesionāļu kritiku , kas norādīja uz neizmantoto iespēju filmu uzņemt uzreiz abās valodās vai vismaz to pilnvērtīgi dublēt latviski un izteica šaubas , vai Latvijai šādu filmu svešvalodā , turklāt par godu tās simtgadei , būtu bijis jālīdzfinansē . Atbildot uz kritiku , Ēķis atklāja , ka bija mēģināts filmu pilnībā nodublēt latviski , tomēr netika sasniegts vēlamais rezultāts , bet Grauba piebilda , ka pilnā dublēšana nozīmētu „ nolaupīt skatītājam brīnišķīgo iespēju dzirdēt kā spēlē un darbojas filmas lieliskie aktieri , kā notiek saspēle , dzirdēt enerģiju ” , vienlaikus uzsverot , ka aizkadra tulkojums esot veidots kvalitatīvi . Atsauksmes Jau filmas uzņemšanas laikā sabiedrībā bija diskusijas par filmas vēsturisko precizitāti . Filmas veidotāji skaidroja , ka pēc vēsturisko avotu lielas pētīšanas secinājuši , ka to ir par maz , tāpēc „ ļāvuši vaļu fantāzijai ” un filmu nosaukuši par „ leģendu filmu ” , proti , filma būšot vēsturiska , tomēr gan varoņu izskats , gan valoda būs stilizēta un ar mūsdienu pieskaņu , vienlaikus piebilstot , ka no Grīna romāna ņemts tikai nosaukums un nekā citādi tai ar to nebūs nekāda sakara . Arī Dita Rietuma filmas preses konferencē atgādināja , ka filma ir vēsturiska leģenda , nevis vēsturiska drāma , tāpēc tajā nevajadzētu meklēt atsauces uz vēstures grāmatām . Vēsturnieks Artūrs Tomsons uzteica uzdrīkstēšanos un entuziasmu veidot filmu par šādu tematiku , kā arī slavēja filmas spraigos kautiņus , skaistos dabasskatus un sižetu , kas raisās , tomēr apšaubīja filmas veidotāju apgalvojumu par nepietiekamajiem vēstures avotiem un norādīja uz „ dažādām dīvainām lietām , vēsturiskām blēņām un jaunradītiem mītiem ” : Skarbu kritiku filmas veidotāju „ atrunai ” par vēsturisko avotu trūkumu pauda vēsturnieks Agris Dzenis , kurš pievērsās paša apkopotajām un jau iepriekš publicētajām vēsturiskajos avotos atrodamajām ziņām par Nameju , ko „ filma ir padarījusi par Holivudas jampampiņu ” , piebilstot , ka „ vēstures avotu ziņas nedokumentē viņa darbību visos sīkumos , tomēr to ir pietiekami daudz , lai to ietvaros autora izdoma izveidotu vēsturisku literāru darbu vai kino ” . Pēc filmas pirmizrādes Lietuvā tā saņēma arī negatīvas lietuviešu kinokritiķu atsauksmes , kuri kritizēja filmas pseidovēsturiskumu un pārlieku novienkāršoto sižetu un filmas tēlus : Vēsturiskās analoģijas Ķēniņš Viesturs . No Indriķa hronikas zināms , ka Tērvetes valdnieks Viestards kopā ar Kaupo gadā uzbruka Gaujas līviem . gadā Zemgales ķēniņš Viestards atļāva Romas pāvesta legātam Modenas Vilhelmam sludināt kristietību savā valstī , bet pats atteicās kristīties . gadā ķēniņš Viestards vadīja uzbrukumu Daugavgrīvas klosterim , bet gadā Aizkraukles pilij . Pēc viņa nāves gadā Rīgas bīskaps Nikolajs kopā ar Rīgas pilsētu un Zobenbrāļu ordeni sadalīja Zemgales valsti . Romas pāvests . gadā pāvests Gregors IX atļāva Zemgales bīskapam Lambertam izraudzīt savam misijas darbam par palīgiem katoļu ticības sludināšanai Zemgalē vienu domkungu un vienu laicīgo brāli no katra premonstriešu ordeņa konventa Vācijā . gadā viņa pēctecis pāvests Inocents IV uzdeva dominikāņu ordenim sludināt krusta karus pret Livonijas un Prūsijas zemēm . gadā viņš par Zemgales bīskapu iecēla franciskāņu ordeņa mūku Heinrihu . gadā pāvests apstiprināja Rīgas domkapitulam pusi no bīskapa daļas Zemgalē . gadā pāvests Klements IV Zemgales iekarošanai atļāva Livonijas ordenim celt Mītavas pili Garajā salā . Pāvesta legāts . gadā Romas pāvests Gregors IX izteica atzinību savam vicelegātam Alnas Balduīnam par sekmīgo darbību līdzšinējā amatā un personīgi kronēja viņu par jauno Zemgales bīskapu un iecēla arī par savu legātu Livonijā , Gotlandē , Somijā , Igaunijā , Zemgalē , Kursā un citās jaunkristīto un pagānu zemēs . gadā pēc Igaunijā un Livonijā notikušajiem nemieriem par savu legātu viņš iecēla agrāko legātu Modenas Vilhelmu . gadā pāvests Inocents IV par savu legātu Prūsijā , Livonijā , Igaunijā , Gotlandē , Holšteinā un Rīgenas salā iecēla Albertu Zauerbēru . Viņa saistība ar Bukshēvdeniem uzkatāma par aplamību . Ķēniņš Traidenis . gadā Lietuvas dižkungs Traidenis gadā kopā ar zemgaļiem iebruka Livonijā un Sāmsalā , kur kaujā pie Karuses sakāva apvienoto krustnešu karaspēku , kaujā krita Livonijas ordeņa mestrs Oto fon Luterbergs . gadā viņa karaspēks sakāva Livonijas ordeni Aizkraukles kaujā , kurā krita ordeņa mestrs Ernsts fon Rasburgs . Ķēniņš Namejs . Pēc ordeņa sakāves Aizkraukles kaujā kaujas zemgaļu ķēniņš Nameisis noslēdza sadarbības līgumu ar ķēniņu Traidenu un gadā devās uzbrukumā Rīgai , saņēma gūstā Livonijas ordeņa maršalu Gerhardu . Pēc Tērvetes zaudēšanas gadā Nameisis devās uz Prūsiju , kur kopā ar žemaišiem un prūšiem cīnījās pret Vācu ordeņa spēkiem . Pēdējā zemgaļu lielkauja purvā . gada pavasarī notika zemgaļu uzbrukums Rīgai un Garozas kauja , kurā Livonijas ordenis cieta smagu sakāvi . Finansējums Filmas budžets bija aptuvenimiljoni eiro , no kā 000 konkursā piešķīra Nacionālais Kino centrs , bet 000 — Latvijas Saeima . Filmas veidotāju lūgto papildu 000 eiro dotāciju pēc Raivja Dzintara , Augusta Brigmaņa , Solvitas Āboltiņas un citu deputātu ierosinājuma gada novembrī apstiprināja Saeimas Budžeta un finanšu ( nodokļu ) komisija , izpelnoties Valsts kontroles , režisoru Pētera Krilova un Viestura Kairiša , producenta Ginta Grūbes un Nacionālā Kino centra vadītājas Ditas Rietumas kritiku . Skaņu celiņš Filmas skaņu celiņu sacerējis komponists Rihards Zaļupe . Ierakstā piedalījušies vairāk nekā simts mūziķu — stīgu orķestris , metāla pūšaminstrumentu un sitaminstrumentu grupas , jauktais koris , solisti Ieva Kerēvica un Emīls Balceris , vokālās grupas Latvian Voices un Schola Cantorum Riga , kā arī ģitārists Kaspars Zemītis , saksofonists Oskars Petrauskis , diriģents Normunds Šnē un daudzi citi mūziķi . Mūzikas sacerēšana un ierakstīšana notikusi Latvijā un ilgusi gandrīz divus gadus , savukārt pirmveidi1 formātā veica somu skaņu režisors Svante Forsbaks Helsinkos , Somijas skaņu studijā Studio Kekkonen . gada februārīskaņdarbu lielais filmas skaņu celiņš ar nosaukumu The Pagan King tika izdots albuma formātā , kļūstot par pirmo atsevišķā albumā izdoto latviešu filmas skaņu celiņu . Atsauces Ārējās saites Filmas treileris . gada novembris . LMT . Skatīts : gada novembrī . Ingvilda Strautmane un Santa Lauga gada janvāris ) . „ Nameja gredzens ” — Aigara Graubas un Andreja Ēķa leģenda par Nameju . Kultūras Rondo . Latvijas Radio Lsm.lv . Skatīts : gada februārī . Gerda Pulkstene gada janvāris ) . rotas , km auduma , saldas asinis , kg bruņu jeb filmas „ Namejs ” tērpu aizkulises . tvnet.lv . Skatīts : gada februārī . Nameja gredzens . Leģendasērijās gada novembris . LMT . Skatīts : gada novembrī . Studija Platforma , režisors Aigars Grauba - NAMEJA GREDZENS ( Projektu prezentācijas03.2014. ) . gada marts . Krusttēvs . Skatīts : gada septembrī . Filmas “ Nameja gredzens ” uzņemšana Ķemeru Nacionālajā parkā . gada septembris . Ķemeru Nacionālais parks . Skatīts : gada septembrī . 2018. gada Latvijas filmas Episkās filmas