Igaunijas ģeogrāfija
Igaunija atrodas Ziemeļeiropā starp 57,3° un 59,5° ziemeļu platuma paralēlēm un starp 21,5° un 28,1° austrumu garuma meridiānām. To apskalo Baltijas jūra rietumos, Somu līcis ziemeļos un Rīgas līcis dienvidrietumos. Tā robežojas ar Krieviju austrumos un Latviju dienvidos, tai ir jūras robeža ar Somiju un Zviedriju.

Fiziskā ģeogrāfija 

Igaunija ir valsts Baltijas jūras austrumu krastā ar daudziem ezeriem un salām. Igaunijas platība ir 45 339 km² un tā ir viena no mazākajām Eiropas Savienības valstīm. Igaunijas platums austrumu-rietumu virzienā ir 350 km, bet ziemeļu-dienvidu virzienā ir 240 km. Aptuveni 10% no Igaunijas platības ir salas, bet aptuveni 4,7% ir ezeri.

Igaunija ir viena no līdzenākajām un zemāk virs jūras līmeņa novietotajām Eiropas valstīm. Lielāko daļu teritorijas klāj meži (vairāk kā 45%) un purvi, vai lauksaimniecībā izmantojamas zemes. Valsts dienvidos atrodas Hānjas augstiene, kurā atrodas augstākā virsotne valstī un visā Baltijā — Lielais Munameģis (318 m), un Otepē augstiene. Valsts centrālajā daļā atrodas Pandiveres augstiene — viens no bagātākajiem upju izteces reģioniem Igaunijā.  Savukārt Ziemeļigaunijai ir raksturīgi ledāju atnesti dižakmeņi, ūdenskritumi un piekrastes klintis. Rietumigaunijā atrodas kadiķu lauki, bet austrumos — Peipuss, piektais lielākais ezers Eiropā. Igaunijā ir aptuveni 1200 ezeri, kuru platība ir lielāka par vienu hektāru. Igaunijas rietumu piekrastē ir ļoti daudz salu, kuru kopskaits Monzunda arhipelāgā sasniedz ap 1500. Lielākās no tām ir Sāmsala, Hījumā, Muhu un Vormsi. Garākās upes ir Vehandu (165,2 km) un Pernu (144,5 km).

Kristālisko pamatklintāju Igaunijas teritorijā klāj biezs nogulumiežu slānis, ko pārsvarā veido kaļķakmens, dolomīts, māls un smilšakmens. Kaļķakmens atsedzas Igaunijas ziemeļu piekrastē, bet smilšakmens atsegumi Dienvidigaunijas upju ielejās. Kaļķakmens nogulsnes un degslāneklis ir vienas no nozīmīgākajām Igaunijas dabas bagātībām.

Klimats 
Igaunijas piekrastē valda mērens jūras klimats ar vēsām vasarām un siltām ziemām, bet austrumdaļā tas pāriet uz mēreni kontinentālo klimatu. Vidējā temperatūra janvārī ir +4 °C rietumos līdz -7,5 °C austrumos. Savukārt jūlija vidējā temperatūra mainās no +16,5 °C rietumos līdz +17,5 °C austrumos. Klimata apstākļi Igaunijā ir stipri līdzīgi Latvijas klimatiskajiem apstākļiem.

Cilvēku ģeogrāfija

Administratīvais iedalījums 

Igaunija ir sadalīta 15 apriņķos ().

Pilsētas

Atsauces
Igaunija atrodas Ziemeļeiropā starp3 ° un5 ° ziemeļu platuma paralēlēm un starp5 ° un1 ° austrumu garuma meridiānām . To apskalo Baltijas jūra rietumos , Somu līcis ziemeļos un Rīgas līcis dienvidrietumos . Tā robežojas ar Krieviju austrumos un Latviju dienvidos , tai ir jūras robeža ar Somiju un Zviedriju . Fiziskā ģeogrāfija Igaunija ir valsts Baltijas jūras austrumu krastā ar daudziem ezeriem un salām . Igaunijas platība ir339 km² un tā ir viena no mazākajām Eiropas Savienības valstīm . Igaunijas platums austrumu - rietumu virzienā irkm , bet ziemeļu - dienvidu virzienā irkm . Aptuveni no Igaunijas platības ir salas , bet aptuveni7 % ir ezeri . Igaunija ir viena no līdzenākajām un zemāk virs jūras līmeņa novietotajām Eiropas valstīm . Lielāko daļu teritorijas klāj meži ( vairāk kā ) un purvi , vai lauksaimniecībā izmantojamas zemes . Valsts dienvidos atrodas Hānjas augstiene , kurā atrodas augstākā virsotne valstī un visā Baltijā — Lielais Munameģism ) , un Otepē augstiene . Valsts centrālajā daļā atrodas Pandiveres augstiene — viens no bagātākajiem upju izteces reģioniem Igaunijā . Savukārt Ziemeļigaunijai ir raksturīgi ledāju atnesti dižakmeņi , ūdenskritumi un piekrastes klintis . Rietumigaunijā atrodas kadiķu lauki , bet austrumos — Peipuss , piektais lielākais ezers Eiropā . Igaunijā ir aptuveniezeri , kuru platība ir lielāka par vienu hektāru . Igaunijas rietumu piekrastē ir ļoti daudz salu , kuru kopskaits Monzunda arhipelāgā sasniedz ap Lielākās no tām ir Sāmsala , Hījumā , Muhu un Vormsi . Garākās upes ir Vehandu2 km ) un Pernu5 km ) . Kristālisko pamatklintāju Igaunijas teritorijā klāj biezs nogulumiežu slānis , ko pārsvarā veido kaļķakmens , dolomīts , māls un smilšakmens . Kaļķakmens atsedzas Igaunijas ziemeļu piekrastē , bet smilšakmens atsegumi Dienvidigaunijas upju ielejās . Kaļķakmens nogulsnes un degslāneklis ir vienas no nozīmīgākajām Igaunijas dabas bagātībām . Klimats Igaunijas piekrastē valda mērens jūras klimats ar vēsām vasarām un siltām ziemām , bet austrumdaļā tas pāriet uz mēreni kontinentālo klimatu . Vidējā temperatūra janvārī ir + 4 ° C rietumos līdz5 ° C austrumos . Savukārt jūlija vidējā temperatūra mainās no +16,5 ° C rietumos līdz +17,5 ° C austrumos . Klimata apstākļi Igaunijā ir stipri līdzīgi Latvijas klimatiskajiem apstākļiem . Cilvēku ģeogrāfija Administratīvais iedalījums Igaunija ir sadalītaapriņķos ( ) . Pilsētas Atsauces