Tūjas
Tūjas ir mūžzaļu skujkoku ģints, kas pieder pie ciprešu dzimtas. Tūju ģintī izšķir piecas sugas, no kurām divas atrodamas Ziemeļamerikā un trīs Tuvajos Austrumos. Tūjas mēdz saukt arī par dzīvības kokiem (arbor vitae).

Mūsdienās tūjas tiek visbiežāk izmantotas dzīvžogos, kā arī dārzu apstādījumos.

Pielietojums 
Visbiežāk tūjas tiek izmantotas un audzētas, kā krāšņumkoki dārzos vai dzīvžogos. Privātmāju īpašnieki tās mēdz izmantot, lai aizsegtu savu teritoriju no kaimiņiem. 

Koksne ir viegla, mīksta un aromātiska. Tā viegli šķeļas un tai ir labas pretpuves īpašības. Vēsturiski tūjas ir tikušas izmantotas tautas medicīnā, piemēram, odu atbaidīšanā vai jostas rozes ārstēšanā. Kanādas pirmiedzīvotāji kādreiz lietoja Thuja occidentalis adatas, lai pagatavotu tēju ar augstu C vitamīna saturu, ko izmantoja cingas ārstēšanai vai profilaksei pret cingu. Thuja plicata koksne tiek izmantota arī ģitāru ražošanā.Tūjas sastāvā ir aktīva viela — tujons (GASS receptora antagonists).

Ekoloģija 
Tūju skujas mēdz ēst brieži, kas var nelabvēlīgi ietekmēt jauno tūju augšanu un sēklu izplatīšanos.

Raksturojums 
Tūjas ir mūžzaļi skujkoki, kas var izaugt līdz 3m (atsevišķas sugas pat līdz 61 metram). Miza ir šķiedraina un sarkanīgi brūna, kas jaunākiem augiem var plaisāt saules staru ietekmē. Skujas ir 1—10mm garas un ir plakanas. Izņēmums ir pavisam jaungadīgas tūjas — tām skujas ir adatveida. Vīrišķie čiekuri ir mazi, neuzkrītoši un atrodas dzinumu galos. Sievišķie čiekuri sākotnēji ir līdzīgi, bet tad izaug 1—2 cm gari 6—8 mēnešu laikā. Tūjas aug vidēji skābā un mitrā augsnē — ap 5,5—6,5 pH.

Sugas 
 Thuja koraiensis Nakai — Korejas tūja
 Thuja occidentalis L. — Austrumu tūja
 Thuja plicata Donn ex D.Don — Rietumu sarkanais ciedrs
 Thuja standishii (Gordon) Carrière — Japāņu tūja
 Thuja sutchuenensis (Gordon) Carrière — Sičuaņas tūja

Atsauces 

Ciprešu dzimta
Tūjas ir mūžzaļu skujkoku ģints , kas pieder pie ciprešu dzimtas . Tūju ģintī izšķir piecas sugas , no kurām divas atrodamas Ziemeļamerikā un trīs Tuvajos Austrumos . Tūjas mēdz saukt arī par dzīvības kokiem ( arbor vitae ) . Mūsdienās tūjas tiek visbiežāk izmantotas dzīvžogos , kā arī dārzu apstādījumos . Pielietojums Visbiežāk tūjas tiek izmantotas un audzētas , kā krāšņumkoki dārzos vai dzīvžogos . Privātmāju īpašnieki tās mēdz izmantot , lai aizsegtu savu teritoriju no kaimiņiem . Koksne ir viegla , mīksta un aromātiska . Tā viegli šķeļas un tai ir labas pretpuves īpašības . Vēsturiski tūjas ir tikušas izmantotas tautas medicīnā , piemēram , odu atbaidīšanā vai jostas rozes ārstēšanā . Kanādas pirmiedzīvotāji kādreiz lietoja Thuja occidentalis adatas , lai pagatavotu tēju ar augstu C vitamīna saturu , ko izmantoja cingas ārstēšanai vai profilaksei pret cingu . Thuja plicata koksne tiek izmantota arī ģitāru ražošanā . Tūjas sastāvā ir aktīva viela — tujons ( GASS receptora antagonists ) . Ekoloģija Tūju skujas mēdz ēst brieži , kas var nelabvēlīgi ietekmēt jauno tūju augšanu un sēklu izplatīšanos . Raksturojums Tūjas ir mūžzaļi skujkoki , kas var izaugt līdz ( atsevišķas sugas pat līdzmetram ) . Miza ir šķiedraina un sarkanīgi brūna , kas jaunākiem augiem var plaisāt saules staru ietekmē . Skujas ir10mm garas un ir plakanas . Izņēmums ir pavisam jaungadīgas tūjas — tām skujas ir adatveida . Vīrišķie čiekuri ir mazi , neuzkrītoši un atrodas dzinumu galos . Sievišķie čiekuri sākotnēji ir līdzīgi , bet tad izaug2 cm gari8 mēnešu laikā . Tūjas aug vidēji skābā un mitrā augsnē — ap5— 6,5 pH. Sugas Thuja koraiensis Nakai — Korejas tūja Thuja occidentalis L. — Austrumu tūja Thuja plicata Donn ex D.Don — Rietumu sarkanais ciedrs Thuja standishii ( Gordon ) Carrière — Japāņu tūja Thuja sutchuenensis ( Gordon ) Carrière — Sičuaņas tūja Atsauces Ciprešu dzimta