Bumbu patvertne
Bumbu patvertnes ir būves, kas paredzētas iedzīvotāju aizsardzībai pret ienaidnieka uzbrukumiem no gaisa (bombardēšanas). Daudzējādā ziņā tās ir līdzīgas bunkuriem, lai gan tās nav paredzētas aizsardzībai pret uzbrukumiem no zemes.

Vēsture 
Otrā pasaules kara laikā kā pretgaisa patvertnes tika izmantotas dažāda veida būves, piemēram, pagrabi. Pirmā pasaules kara laikā bombardēšanas uzlidojumu dēļ Apvienotajā Karalistē par patvertnēm tika pārbūvētas 80 īpaši pielāgotas Londonas metro stacijas.

Latvijā 
Aukstā kara gados Latvijā tika uzbūvēts simtiem patvertņu, kur padomju nomenklatūrai un militārpersonām patverties kodolkara gadījumā. Pēc neatkarības atgūšanas valsts formāli rūpējās par šiem civilās aizsardzības objektiem, bet faktiski nekādi ieguldījumi un uzturēšana nenotika. 2008. gada krīzes laikā, lai ietaupītu līdzekļus, valdība atlikušajiem 300 bunkuriem atcēla civilās aizsardzības objekta statusu, ļaujot īpašniekiem ar tiem rīkoties pēc saviem ieskatiem. Vairums tika privatizēti, nojaukti, applūduši, sagruvuši vai tiek izmantoti citiem mērķiem, piemēram, kā rūpniecības cehs, noliktava vai muzejs. Gan Rīgas pilsētas, gan Latvijas valsts civilās aizsardzības plānos militāra apdraudējuma gadījumā uzsvars tiek likts uz iedzīvotāju apziņošanu un evakuāciju, nevis patvertnēm. Tātad – par vietu, kur droši sagaidīt evakuāciju, katram jāparūpējas pašam.

Skatīt vēl 

 Kara stāvoklis

 Policijas stunda

Atsauces

Ārējās saites 

Karš
Bumbu patvertnes ir būves , kas paredzētas iedzīvotāju aizsardzībai pret ienaidnieka uzbrukumiem no gaisa ( bombardēšanas ) . Daudzējādā ziņā tās ir līdzīgas bunkuriem , lai gan tās nav paredzētas aizsardzībai pret uzbrukumiem no zemes . Vēsture Otrā pasaules kara laikā kā pretgaisa patvertnes tika izmantotas dažāda veida būves , piemēram , pagrabi . Pirmā pasaules kara laikā bombardēšanas uzlidojumu dēļ Apvienotajā Karalistē par patvertnēm tika pārbūvētasīpaši pielāgotas Londonas metro stacijas . Latvijā Aukstā kara gados Latvijā tika uzbūvēts simtiem patvertņu , kur padomju nomenklatūrai un militārpersonām patverties kodolkara gadījumā . Pēc neatkarības atgūšanas valsts formāli rūpējās par šiem civilās aizsardzības objektiem , bet faktiski nekādi ieguldījumi un uzturēšana nenotika . gada krīzes laikā , lai ietaupītu līdzekļus , valdība atlikušajiembunkuriem atcēla civilās aizsardzības objekta statusu , ļaujot īpašniekiem ar tiem rīkoties pēc saviem ieskatiem . Vairums tika privatizēti , nojaukti , applūduši , sagruvuši vai tiek izmantoti citiem mērķiem , piemēram , kā rūpniecības cehs , noliktava vai muzejs . Gan Rīgas pilsētas , gan Latvijas valsts civilās aizsardzības plānos militāra apdraudējuma gadījumā uzsvars tiek likts uz iedzīvotāju apziņošanu un evakuāciju , nevis patvertnēm . Tātad – par vietu , kur droši sagaidīt evakuāciju , katram jāparūpējas pašam . Skatīt vēl Kara stāvoklis Policijas stunda Atsauces Ārējās saites Karš