Grāvenheides muiža
Grāvenheides muiža (), vēlāk Goronska muižiņa, bija 18. gadsimta vidū baroka stilā celta Rīgas ārpilsētas vasarnīca pie Juglas ezera.
Muižiņā uzturējies Apgaismības laikmeta filozofs Herders (1764—1769).
Tagadējā Juglas apkaimē blakus muižiņas vietai Ūdeļu ielā atrodama agrākās Garonskas ādu fabrikas ēka un daži parka ozoli.

Vēsture 
Ap 1730. gadu Lielās Ģildes vecākais Ernests Heidefogels (Heydevogel) uz Biķernieku draudzes novada zemnieka Veļķa zemes izveidoja ārpilsētas muižiņu pie Juglas ezera. 1772. gadā muižā sāka darboties pirmā Rīgas cietes un pūdera manufaktūra, kas lielāko daļu produkcijas eksportēja.
Pēc tam, kad Grāvenheides muižiņu 1810. gadā iegādājās tirgotājs Hermanis Goronskis, 1816. gadā manufaktūrā strādāja vairs tikai viens meistars ar 10 strādniekiem.

1862. gadā Grāvenheides muižiņas īpašnieks bija Jūliuss Goronskis, kam piederēja tuvējā ādu pārstrādes fabrika.

Apraksts 
Muižiņas kungu māja bija neliela vienstāvu baroka stila koka guļbūve ar mansarda stāvu un nošļauptu jumtu. Namam bija nelieli divu vērtņu logi ar stiklojumu svina ietvarā. Ieejas durvju vērtnes bija apšūtas ar dēļiem skujiņā, to gludā plakne krāsota sarkana, profilu daļa — balsināta.

Literatūra 
 Koka Rīga, Rīga, Neputns, 2001, 90., 91., 172. lpp.
 Kaupuža D. Rīgas muižiņas. Latvijas architektūra, Rīga, 2005, 95. lpp.
 Broce J.K. Zīmējumi un apraksti, 2.sējums. Rīga, Zinātne, 1996, 272. lpp.

Atsauces 

Muižas Rīgā
Grāvenheides muiža ( ) , vēlāk Goronska muižiņa , bija gadsimta vidū baroka stilā celta Rīgas ārpilsētas vasarnīca pie Juglas ezera . Muižiņā uzturējies Apgaismības laikmeta filozofs Herders1769 ) . Tagadējā Juglas apkaimē blakus muižiņas vietai Ūdeļu ielā atrodama agrākās Garonskas ādu fabrikas ēka un daži parka ozoli . Vēsture Ap gadu Lielās Ģildes vecākais Ernests Heidefogels ( Heydevogel ) uz Biķernieku draudzes novada zemnieka Veļķa zemes izveidoja ārpilsētas muižiņu pie Juglas ezera . gadā muižā sāka darboties pirmā Rīgas cietes un pūdera manufaktūra , kas lielāko daļu produkcijas eksportēja . Pēc tam , kad Grāvenheides muižiņu gadā iegādājās tirgotājs Hermanis Goronskis , gadā manufaktūrā strādāja vairs tikai viens meistars arstrādniekiem . 1862. gadā Grāvenheides muižiņas īpašnieks bija Jūliuss Goronskis , kam piederēja tuvējā ādu pārstrādes fabrika . Apraksts Muižiņas kungu māja bija neliela vienstāvu baroka stila koka guļbūve ar mansarda stāvu un nošļauptu jumtu . Namam bija nelieli divu vērtņu logi ar stiklojumu svina ietvarā . Ieejas durvju vērtnes bija apšūtas ar dēļiem skujiņā , to gludā plakne krāsota sarkana , profilu daļa — balsināta . Literatūra Koka Rīga , Rīga , Neputns , , , lpp. Kaupuža D. Rīgas muižiņas . Latvijas architektūra , Rīga , lpp. Broce J.K. Zīmējumi un apraksti , sējums . Rīga , Zinātne , lpp. Atsauces Muižas Rīgā