Rihards Gustavs Borgelins
Rihards Gustavs Borgelins (,  — ) bija dāņu virsnieks, komandējis dāņu brīvprātīgos Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās.

Dzīvesgājums 

Dzimis Herningā, Dānijā. Pēc Herningas semināra un reālskolas pabeigšanas iestājies Kronborgas virsnieku skolā, kuru absolvējis 1911. gadā. Pēc tam turpinājis dienestu aktīvajā armijā — 1912. gadā leitnants, 1916. gadā kapteinis. 

Borgelins 1918. gadā, būdams kaprāļu skolas instruktors, piekrita komandēt dāņu brīvprātīgo vienību — Dāņu un baltiešu palīdzības korpusu, kura uzdevums bija atbalstīt Igaunijas bruņotos spēkus cīņās pret lieliniekiem. 

Igaunijā ar brīvprātīgo korpusu, kurā dienēja ap 200 karavīru, ieradies 1919. gada aprīlī. Līdz 1. septembrim komandējis korpusu Igaunijas, kā arī Latvijas brīvības cīņās, tajā skaitā kaujās par Veru, Jēkabpili un Pleskavu. 

1919. gada 1. septembrī paaugstināts par pulkvedi leitnantu. un gada nogalē iecelts par Krievijas Ziemeļrietumu armijas kontrolieri, savukārt pēc tās likvidācijas turpinājis dienestu Igaunijas bruņotajos spēkos — rezerves pulkā, kājnieku instruktoru skolā, kā arī ģenerālštābā. Apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu un Lāčplēša Kara ordeni. Par dalību Igaunijas brīvības cīņās saņēmis Maidlas muižu, kur mitis ar ģimeni.

Pēc Igaunijas padomju okupācijas 1940. gadā izbraucis uz dzimteni. 1941. gadā dāņu valodā iznāca Borgelina grāmata par kara gaitām Baltijā — Baltikum kaemper. Miris 1966. gada 8. decembrī Kopenhāgenā.

Atsauces 

Dānijas virsnieki
Igaunijas virsnieki
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri
Rihards Gustavs Borgelins ( , — ) bija dāņu virsnieks , komandējis dāņu brīvprātīgos Igaunijas un Latvijas brīvības cīņās . Dzīvesgājums Dzimis Herningā , Dānijā . Pēc Herningas semināra un reālskolas pabeigšanas iestājies Kronborgas virsnieku skolā , kuru absolvējis gadā . Pēc tam turpinājis dienestu aktīvajā armijā — gadā leitnants , gadā kapteinis . Borgelins gadā , būdams kaprāļu skolas instruktors , piekrita komandēt dāņu brīvprātīgo vienību — Dāņu un baltiešu palīdzības korpusu , kura uzdevums bija atbalstīt Igaunijas bruņotos spēkus cīņās pret lieliniekiem . Igaunijā ar brīvprātīgo korpusu , kurā dienēja apkaravīru , ieradies gada aprīlī . Līdz septembrim komandējis korpusu Igaunijas , kā arī Latvijas brīvības cīņās , tajā skaitā kaujās par Veru , Jēkabpili un Pleskavu . 1919. gada septembrī paaugstināts par pulkvedi leitnantu . un gada nogalē iecelts par Krievijas Ziemeļrietumu armijas kontrolieri , savukārt pēc tās likvidācijas turpinājis dienestu Igaunijas bruņotajos spēkos — rezerves pulkā , kājnieku instruktoru skolā , kā arī ģenerālštābā . Apbalvots ar Igaunijas Brīvības krustu un Lāčplēša Kara ordeni . Par dalību Igaunijas brīvības cīņās saņēmis Maidlas muižu , kur mitis ar ģimeni . Pēc Igaunijas padomju okupācijas gadā izbraucis uz dzimteni . gadā dāņu valodā iznāca Borgelina grāmata par kara gaitām Baltijā — Baltikum kaemper . Miris gada decembrī Kopenhāgenā . Atsauces Dānijas virsnieki Igaunijas virsnieki Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri