Dārza cietķērsa
Dārza cietķērsa () ir ēdamu augu suga krustziežu dzimtā, ko tautā dēvē par kressalātu. Suga ir izcēlusies Etiopijā, taču ir plaši izplatījusies visā pasaulē kā garšaugs. Suga nereti tiek kultivēta arī Latvijā, un valsts teritorijā tā ir sastopama kā rets dārzbēglis nezālienēs mītņu tuvumā, dārzu malās un izgāztuvēs.

Apraksts 
Dārza cietķērsa ir 20—50 cm garš, ēdams lakstaugs ar īpatnēju, nedaudz kodīgu garšu.  Augam ir stāvs, kails un bagātīgi zarojošs stublājs un visam augam ir zilgana apsarme. Lapas uz stublāja ir izvietotas līdz pat ziedkopai, šauri lancetiskas vai lineāras, veselas vai, apakšējās, plūksnainas. Lapu un plūksnu mala ir gluda. Kauslapas ir zaļas, divreiz īsākas nekā vainaglapas. Vainaglapas ir baltas vai bāli sārtas, aptuveni 0,4 cm garas. Auglis ir ovāls divcirkņu pākstenītis, augšdaļā ar platu spārnu un asi jomveida iegriezumu galā. Zied no jūnija līdz augustam.

Atsauces

Ārējās saites 

Cietķērsas
Latvijas flora
Dārza cietķērsa ( ) ir ēdamu augu suga krustziežu dzimtā , ko tautā dēvē par kressalātu . Suga ir izcēlusies Etiopijā , taču ir plaši izplatījusies visā pasaulē kā garšaugs . Suga nereti tiek kultivēta arī Latvijā , un valsts teritorijā tā ir sastopama kā rets dārzbēglis nezālienēs mītņu tuvumā , dārzu malās un izgāztuvēs . Apraksts Dārza cietķērsa ir50 cm garš , ēdams lakstaugs ar īpatnēju , nedaudz kodīgu garšu . Augam ir stāvs , kails un bagātīgi zarojošs stublājs un visam augam ir zilgana apsarme . Lapas uz stublāja ir izvietotas līdz pat ziedkopai , šauri lancetiskas vai lineāras , veselas vai , apakšējās , plūksnainas . Lapu un plūksnu mala ir gluda . Kauslapas ir zaļas , divreiz īsākas nekā vainaglapas . Vainaglapas ir baltas vai bāli sārtas , aptuveni4 cm garas . Auglis ir ovāls divcirkņu pākstenītis , augšdaļā ar platu spārnu un asi jomveida iegriezumu galā . Zied no jūnija līdz augustam . Atsauces Ārējās saites Cietķērsas Latvijas flora