Ludvigs I
Ludvigs I (; dzimis , miris ) bija Bavārijas karalis no 1825. līdz 1848. gadam.

Ludvigs I bija pirmā Bavārijas karaļa Maksimiliāna I Jozefa dēls. Jau pirms valdīšanas sākuma, mācoties universitātēs Landshutā un Getingenē, aizrāvās ar mākslu un literatūru. 1810. gada oktobrī apprecējās ar Saksijas-Hildburghauzenes hercoga meitu Terēzi. Kāzu svinības kļuva par tradicionāliem bavāriešu svētkiem, kas mūsdienās pazīstami kā "Oktoberfest".

Pēc tēva nāves kļūdams par karali, izvērsa plašu antīka stila kultūras celtņu būvniecību un izdeva ievērojamus līdzekļus mākslas darbu iepirkšanai. Pārcēla universitāti no Landshutas uz Minheni. 

Iesākumā režīms Bavārijā bija liberālāks nekā tēva laikā, tomēr valdīšanas otrajā pusē Ludvigs I kļuva konservatīvāks, cita starpā atbalstot katolismu, iepretim luterticībai.

Ārpolitikā bija naidīgi noskaņots pret Napoleonu, tomēr no 1806. gada piedalījās karos kā Napoleona sabiedrotais. 1813. gadā pieslējās Sestajai koalīcijai pret Napoleonu. Ludvigs I bija spiests atteikties no troņa 1848. gada revolūciju rezultātā. Miris 1868. gadā, jau pēc dēla Maksimiliāna II Jozefa nāves, kad Bavārijas karalis bija Ludvigs II.

Ārējās saites 

1786. gadā dzimušie
1868. gadā mirušie
Vitelsbahu dinastija
Ludvigs I ( ; dzimis , miris ) bija Bavārijas karalis no līdz gadam . Ludvigs I bija pirmā Bavārijas karaļa Maksimiliāna I Jozefa dēls . Jau pirms valdīšanas sākuma , mācoties universitātēs Landshutā un Getingenē , aizrāvās ar mākslu un literatūru . gada oktobrī apprecējās ar Saksijas-Hildburghauzenes hercoga meitu Terēzi . Kāzu svinības kļuva par tradicionāliem bavāriešu svētkiem , kas mūsdienās pazīstami kā " Oktoberfest " . Pēc tēva nāves kļūdams par karali , izvērsa plašu antīka stila kultūras celtņu būvniecību un izdeva ievērojamus līdzekļus mākslas darbu iepirkšanai . Pārcēla universitāti no Landshutas uz Minheni . Iesākumā režīms Bavārijā bija liberālāks nekā tēva laikā , tomēr valdīšanas otrajā pusē Ludvigs I kļuva konservatīvāks , cita starpā atbalstot katolismu , iepretim luterticībai . Ārpolitikā bija naidīgi noskaņots pret Napoleonu , tomēr no gada piedalījās karos kā Napoleona sabiedrotais . gadā pieslējās Sestajai koalīcijai pret Napoleonu . Ludvigs I bija spiests atteikties no troņa gada revolūciju rezultātā . Miris gadā , jau pēc dēla Maksimiliāna II Jozefa nāves , kad Bavārijas karalis bija Ludvigs II. Ārējās saites 1786. gadā dzimušie 1868. gadā mirušie Vitelsbahu dinastija