Aleksandra tirgus
Aleksandra tirgus bija tirgus vieta Rīgā, laukumā pirms tagadējā Brīvības un Tallinas ielas krustojuma, kur tagad atrodas Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskā baznīca. Oficiāli tirgu izveidoja 1876. gada 1. jūlijā, un tas šai vietā atradās līdz 1902. gada rudenim.

Vēsture 
19. gadsimtā vietā, kur no Aleksandra (tagadējās Brīvības) ielas atzarojās Cēsu iela, līdz pat Rēveles (tagad Tallinas) ielai pletās plašs, vēl neapbūvēts laukums. Tā vidū atradās dziļa aka, no kuras pa garu koka cauruli ar rokām darbināmu sūkni jeb pumpi sūknēja labu dzeramo ūdeni gan ceļinieki, kas devās uz Rīgu, gan apkārtējie priekšpilsētas iedzīvotāji. Vēl 19. gadsimta pirmajā pusē Lielais pumpis tika uzskatīts par priekšpilsētas vistālāko punktu. Drīzumā šeit izveidojās ierasta, bet neatļauta tirdzniecības vieta. Izdevīga tā bija gan uz Rīgu atbraukušajiem zemniekiem ar pārtikas produktiem pārdošanai, kam nevajadzēja maksāt lielu tirgus nodokli, gan arī priekšpilsētas iedzīvotājiem, kam citādi bija jāmēro ceļš uz Daugavmalu, kur tobrīd atradās Rīgas galvenais tirgus.

1873. gadā iedzīvotāji iesniedza pilsētas rātei kolektīvu lūgumu ierīkot pastāvīgu pārtikas preču tirgu jau tradicionālā tirgus vietā pie Lielā pumpja. 1876. gadā tirgu atklāja un nosauca par Aleksandra pēc blakus esošās Aleksandra ielas. 19. gadsimta beigās katru dienu tirgū savas preces piedāvāja no 400 līdz 800 tirgotāju, svētdienās to skaits pārsniedza 900. Tas bieži apgrūtināja satiksmi, tādēļ 1897. gadā pieņēma lēmumu tirgu pārcelt uz pilsētai piederošu neapbūvētu lauku pie Aleksandra (tagadējā Brīvības) un Matīsa ielas krustojuma (kur mūsdienās atrodas Vidzemes tirgus).

1903. gadā Aleksandra tirgus vietā uzsāka Rīgas Jaunās Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskās baznīcas celtniecību.

Atsauces 

Rīgas vēsture
Centrs (Rīga)
Brīvības iela
Rīgas tirgi
Aleksandra tirgus bija tirgus vieta Rīgā , laukumā pirms tagadējā Brīvības un Tallinas ielas krustojuma , kur tagad atrodas Rīgas Jaunā Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskā baznīca . Oficiāli tirgu izveidoja gada jūlijā , un tas šai vietā atradās līdz gada rudenim . Vēsture 19. gadsimtā vietā , kur no Aleksandra ( tagadējās Brīvības ) ielas atzarojās Cēsu iela , līdz pat Rēveles ( tagad Tallinas ) ielai pletās plašs , vēl neapbūvēts laukums . Tā vidū atradās dziļa aka , no kuras pa garu koka cauruli ar rokām darbināmu sūkni jeb pumpi sūknēja labu dzeramo ūdeni gan ceļinieki , kas devās uz Rīgu , gan apkārtējie priekšpilsētas iedzīvotāji . Vēl gadsimta pirmajā pusē Lielais pumpis tika uzskatīts par priekšpilsētas vistālāko punktu . Drīzumā šeit izveidojās ierasta , bet neatļauta tirdzniecības vieta . Izdevīga tā bija gan uz Rīgu atbraukušajiem zemniekiem ar pārtikas produktiem pārdošanai , kam nevajadzēja maksāt lielu tirgus nodokli , gan arī priekšpilsētas iedzīvotājiem , kam citādi bija jāmēro ceļš uz Daugavmalu , kur tobrīd atradās Rīgas galvenais tirgus . 1873. gadā iedzīvotāji iesniedza pilsētas rātei kolektīvu lūgumu ierīkot pastāvīgu pārtikas preču tirgu jau tradicionālā tirgus vietā pie Lielā pumpja . gadā tirgu atklāja un nosauca par Aleksandra pēc blakus esošās Aleksandra ielas . gadsimta beigās katru dienu tirgū savas preces piedāvāja nolīdztirgotāju , svētdienās to skaits pārsniedza Tas bieži apgrūtināja satiksmi , tādēļ gadā pieņēma lēmumu tirgu pārcelt uz pilsētai piederošu neapbūvētu lauku pie Aleksandra ( tagadējā Brīvības ) un Matīsa ielas krustojuma ( kur mūsdienās atrodas Vidzemes tirgus ) . 1903. gadā Aleksandra tirgus vietā uzsāka Rīgas Jaunās Svētās Ģertrūdes Evaņģēliski luteriskās baznīcas celtniecību . Atsauces Rīgas vēsture Centrs ( Rīga ) Brīvības iela Rīgas tirgi