Binsova Zeme
Binsova Zeme () ir neapdzīvots dabas apgabals Špicbergenas vidusdaļā, Svalbārā. Atrodas pussalā, ko apskalo Īsfjorda atzari Billes fjords, Sasenfjords un Tempelfjords. Ziemeļrietumos robežojas ar Diksona Zemi, ziemeļos — ar Ūlava V Zemi, bet austrumos — ar Sebaina Zemi. Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam Friedriham Kristiānam Ernestam Binsovam (Friedrich Christian Ernestus Bünsow), kurš nodrošināja De Gēra ekspedīciju uz Špicbergenu 1896. gadā. 

Krasta līnija maz izrobota ar nelieliem līčiem. Reljefs kalnains, augstākais kalns ir Terjerfjellets (1201 m vjl) zemes ziemeļos. Kalnienes vidusdaļā ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā visas pussalas garumā stiepjas Gipsdālenes ieleja. Ziemeļdaļas kalnos daudz ledāju; lielākie ir Nordenšelda ledājs, Tunabrēns un Lomonosova ledājs. Dienviddaļu aizņem Sasenes—Binsova Zemes nacionālais parks.

Atsauces 

Špicbergena
Binsova Zeme ( ) ir neapdzīvots dabas apgabals Špicbergenas vidusdaļā , Svalbārā . Atrodas pussalā , ko apskalo Īsfjorda atzari Billes fjords , Sasenfjords un Tempelfjords . Ziemeļrietumos robežojas ar Diksona Zemi , ziemeļos — ar Ūlava V Zemi , bet austrumos — ar Sebaina Zemi . Nosaukta par godu zviedru uzņēmējam Friedriham Kristiānam Ernestam Binsovam ( Friedrich Christian Ernestus Bünsow ) , kurš nodrošināja De Gēra ekspedīciju uz Špicbergenu gadā . Krasta līnija maz izrobota ar nelieliem līčiem . Reljefs kalnains , augstākais kalns ir Terjerfjelletsm vjl ) zemes ziemeļos . Kalnienes vidusdaļā ziemeļaustrumu — dienvidrietumu virzienā visas pussalas garumā stiepjas Gipsdālenes ieleja . Ziemeļdaļas kalnos daudz ledāju ; lielākie ir Nordenšelda ledājs , Tunabrēns un Lomonosova ledājs . Dienviddaļu aizņem Sasenes —Binsova Zemes nacionālais parks . Atsauces Špicbergena