Sigtuna
Sigtuna (agrāk Sightuna) ir sena pilsēta Zviedrijā, Upsālas lēnē.

Vēsture 
Sigtuna bija pirmā Svēlandes galvaspilsēta līdz 1187. gada augustam, kad tai uzbruka pagāni un nopostīja pilsētu un nogalināja Upsālas bīskapu Jāni (, ). Iespējams, ka sirojumā piedalījušies arī kuršu vikingi. Zīmīgi, ka 1210. gadā kuršu flote līdzīgi mēģināja nopostīt Rīgu, to pašu 1215. gadā mēģināja arī igauņi.

Bīskapa Jāņa nogalināšana un Sigtunas nodedzināšana pieminēta latīniski uzrakstītajā Upsālas bīskapa Valerija (valdīja 1207–1219) hronikā (Chronologia Vetus jeb Chronicon rerum Sveogothicarum): "1187. gada 12. augustā mira Upsālas arhibīskaps Jānis un Sigtuna tika nodedzināta" (Occisus Johannes Archiepiscopus Vpsaliensis apud Almarnum pridie idus Augusti et Sigtuna combusta).

Ērika hronikas vēstījums 
Precīzāk Sigtunas nopostīšana kā Stokholmas dibināšanas iemesls aprakstīta vairāk nekā 100 gadus vēlāk Folkungu dinastijas Zviedrijas ķēniņa Magnusa Eriksona valdīšanas laikā (1319—1364) sarakstītajā hronikā, kas vēlāk ieguva Ērika hronikas nosaukumu. Tur uzbrucēji nodēvēti par "karēļiem", jo tajā laikā zviedri karoja ar Novgorodas zemi par ietekmi Karēlijā:

"Zviedriem lielu postu nodarīja tumšo pagānu karēļu sirojums. Līdz Mēlarenam viņi kuģoja gan vētras, gan mierīgu ūdeņu laikā. Nekautrējoties nelūgtie ļaunie viesi iebruka zviedru šērās. Peldēja līdz Sigtunai viņu kuģi, pilsētu līdz pamatiem nodedzināja, daudzus nogalināja un izgaisa tālēs. Pilsētu pēc tam vairs neuzcēla, kur  arhibīskaps Jānis nokauts. Priecājās pagāni par kristiešu nelaimi, kas deva drosmi karēļiem un krieviem postīt zviedru zemi." (Ērika hronikas 475—485 panti).

Lai vairs nepieļautu sirotāju ielaušanos Mēlarena ezerā, jarls Birgers Magnusons (valdīja 1248–1255) uzcēla Stokholmas cietoksni, kas kļuva par otro Zviedrijas galvaspilsētu.

Senatnes paliekas mūsdienās

Piezīmes un atsauces 

Zviedrijas vēsture
Zviedrijas pilsētas
Sigtuna ( agrāk Sightuna ) ir sena pilsēta Zviedrijā , Upsālas lēnē . Vēsture Sigtuna bija pirmā Svēlandes galvaspilsēta līdz gada augustam , kad tai uzbruka pagāni un nopostīja pilsētu un nogalināja Upsālas bīskapu Jāni ( , ) . Iespējams , ka sirojumā piedalījušies arī kuršu vikingi . Zīmīgi , ka gadā kuršu flote līdzīgi mēģināja nopostīt Rīgu , to pašu gadā mēģināja arī igauņi . Bīskapa Jāņa nogalināšana un Sigtunas nodedzināšana pieminēta latīniski uzrakstītajā Upsālas bīskapa Valerija ( valdīja1219 ) hronikā ( Chronologia Vetus jeb Chronicon rerum Sveogothicarum ) : " 1187. gada augustā mira Upsālas arhibīskaps Jānis un Sigtuna tika nodedzināta " ( Occisus Johannes Archiepiscopus Vpsaliensis apud Almarnum pridie idus Augusti et Sigtuna combusta ) . Ērika hronikas vēstījums Precīzāk Sigtunas nopostīšana kā Stokholmas dibināšanas iemesls aprakstīta vairāk nekāgadus vēlāk Folkungu dinastijas Zviedrijas ķēniņa Magnusa Eriksona valdīšanas laikā1364 ) sarakstītajā hronikā , kas vēlāk ieguva Ērika hronikas nosaukumu . Tur uzbrucēji nodēvēti par " karēļiem " , jo tajā laikā zviedri karoja ar Novgorodas zemi par ietekmi Karēlijā : " Zviedriem lielu postu nodarīja tumšo pagānu karēļu sirojums . Līdz Mēlarenam viņi kuģoja gan vētras , gan mierīgu ūdeņu laikā . Nekautrējoties nelūgtie ļaunie viesi iebruka zviedru šērās . Peldēja līdz Sigtunai viņu kuģi , pilsētu līdz pamatiem nodedzināja , daudzus nogalināja un izgaisa tālēs . Pilsētu pēc tam vairs neuzcēla , kur arhibīskaps Jānis nokauts . Priecājās pagāni par kristiešu nelaimi , kas deva drosmi karēļiem un krieviem postīt zviedru zemi . " ( Ērika hronikas 485 panti ) . Lai vairs nepieļautu sirotāju ielaušanos Mēlarena ezerā , jarls Birgers Magnusons ( valdīja1255 ) uzcēla Stokholmas cietoksni , kas kļuva par otro Zviedrijas galvaspilsētu . Senatnes paliekas mūsdienās Piezīmes un atsauces Zviedrijas vēsture Zviedrijas pilsētas