Mazais mušķērājs
Mazais mušķērājs (Ficedula parva) ir neliela auguma mušķērāju dzimtas (Muscicapidae) dziedātājputns, kas ligzdo Eiropas austrumdaļā, areālam austrumu virzienā sasniedzot Centrālāziju. Tas ir gājputns un ziemo Dienvidāzijā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

Sistemātikas izmaiņas 

Nesenā pagātnē mazajam mušķērājam bez nominālpasugas bija vēl divas pasugas: F.p. albicilla un F. p. subruba. Bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem abas pasugas mūdienās izdalītas kā atsevišķas sugas: Sibīrijas mušķērājs (Ficedula albicilla) un Kašmiras mušķērājs (Ficedula subrubra).

Izplatība 
Mazais mušķērājs ligzdo no Eiropas centrālas daļas uz austrumiem līdz Rietumsibīrijai. Areāla rietumu mala sasniedz Zviedrijas dienvidaustrumus, Dāniju, Vācijas ziemeļus, Austriju, Horvātiju un Grieķijas ziemeļus. Eiropas ziemeļos areāls plešas līdz Somijas centrālajai daļai. Areāla dienvidu atzars iesniedzas arī Kaukāzā, Turcijas ziemeļaustrumos un Irānas ziemeļos. Ziemo galvenokārt Indijā, daļa populācijas arī Pakistānas dienvidos un Nepālā (Himalaju pakājē). Migrācijas laikā regulāri ieklejo Rietumeiropā.

Latvijā 
Mazais mušķērājs Latvijā ir samērā parasts ligzdotājs, lai gan nedaudz retāk sastopams, nekā melnais mušķērājs. Sastopams jauktos mežos ar lapu kokiem un eglēm, kur ir veci koki. Pavasarī atgriežas maija pirmajā pusē.

Izskats 

Mazais mušķērājs ir mazākais no visiem mušķērājiem. Ķermeņa garums 11—12 cm, spārnu plētums 18,5—21 cm, svars ap 8,5—11,5 g.

Abiem dzimumiem ir olīvbrūna mugura, balta pavēdere un zemaste, ap acīm balti ādas gredzeni un plats, melns knābis ar smailu knābja galu. Iezīmīga, tikai šai sugai raksturīga pazīme ir melnbaltā aste, kas labi redzama, kad putns to paceļ un izpleš. Ligzdošanas sezonas laikā mazajam mušķērājam raksturīgs izteikts dzimumu dimorfisms, un tēviņš šajā laikā vizuāli atgādina sarkanrīklīti. Tam ir pelēka galva un kakla aizmugurējā daļa, rīkle koši oranža. Tomēr košo pakakli tas iegūst tikai otrajā vai trešajā vasarā.

Uzvedība un barība 
To novērot ir samērā grūti, jo galvenokārt uzturas koku vainagu aizsegā. Par tā klātbūtni parasti liecina tikai mazā mušķērāja dziedāšana. Barojas ar lidojošiem kukaiņiem, galvenokārt ar mušām, kuras medī īsā, straujā lidojumā, uzbrūkot no novērošanas punkta uz kāda zara. Pēc tam atkal atgriežas savā postenī un vēro apkārtni. Mazais mušķērājs ir ļoti veikls un virtuozs lidotājs. Uzlasa kukaiņus arī no koka mizas, lapām un zemes. Rudens un ziemas sezonā nelielā daudzumā barojas arī ar ogām.

Ligzdošana 
Mazie mušķērāji veido monogāmus pārus un ligzdošanas laikā ir teritoriāli. Sezonā viens perējums. Katru gadu pāris atgriežas vienā un tajā pašā vietā. Ligzdu gatavo mātīte, no sūnām, vecas zāles, sausām lapām, sīkām saknītēm, no iekšpuses to izklāj ar dzīvnieku vilnu. Ligzdo dobumos un pusdobumos, būrīšos, retumis krūmos, 1—3 m augstumā no zemes. Jāievēro, ka mušķērāju būrītim jābūt atveramam, lai to varētu regulāri iztīrīt.

Dējumā 4—7 baltas vai zilizaļas olas ar ļoti smalkiem, sarkanbrūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 12—15 dienas, perē tikai mātīte. Tēviņš to tikmēr baro. Izšķiļas nevarīgi, kaili putnēniem. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido 11—15 dienu vecumā. Dzimumbriedumu sasniedz gada vecumā.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Mazais mušķērājs
Ainars.net: Mazais mušķērājs
Xeno-Canto: Red-breasted Flycatcher · Ficedula parva · (Bechstein, 1792)
IBC: Red-breasted Flycatcher   Ficedula parva
Avibase: Red-breasted Flycatcher Ficedula [parva or albicilla (= Ficedula parva) (Bechstein, 1792)]

Košie mušķērāji
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Mazais mušķērājs ( Ficedula parva ) ir neliela auguma mušķērāju dzimtas ( Muscicapidae ) dziedātājputns , kas ligzdo Eiropas austrumdaļā , areālam austrumu virzienā sasniedzot Centrālāziju . Tas ir gājputns un ziemo Dienvidāzijā . Ģeogrāfisko variāciju nav . Sistemātikas izmaiņas Nesenā pagātnē mazajam mušķērājam bez nominālpasugas bija vēl divas pasugas : F. p. albicilla un F. p. subruba . Bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem abas pasugas mūdienās izdalītas kā atsevišķas sugas : Sibīrijas mušķērājs ( Ficedula albicilla ) un Kašmiras mušķērājs ( Ficedula subrubra ) . Izplatība Mazais mušķērājs ligzdo no Eiropas centrālas daļas uz austrumiem līdz Rietumsibīrijai . Areāla rietumu mala sasniedz Zviedrijas dienvidaustrumus , Dāniju , Vācijas ziemeļus , Austriju , Horvātiju un Grieķijas ziemeļus . Eiropas ziemeļos areāls plešas līdz Somijas centrālajai daļai . Areāla dienvidu atzars iesniedzas arī Kaukāzā , Turcijas ziemeļaustrumos un Irānas ziemeļos . Ziemo galvenokārt Indijā , daļa populācijas arī Pakistānas dienvidos un Nepālā ( Himalaju pakājē ) . Migrācijas laikā regulāri ieklejo Rietumeiropā . Latvijā Mazais mušķērājs Latvijā ir samērā parasts ligzdotājs , lai gan nedaudz retāk sastopams , nekā melnais mušķērājs . Sastopams jauktos mežos ar lapu kokiem un eglēm , kur ir veci koki . Pavasarī atgriežas maija pirmajā pusē . Izskats Mazais mušķērājs ir mazākais no visiem mušķērājiem . Ķermeņa garums12 cm , spārnu plētums5 —21 cm , svars ap5— 11,5 g. Abiem dzimumiem ir olīvbrūna mugura , balta pavēdere un zemaste , ap acīm balti ādas gredzeni un plats , melns knābis ar smailu knābja galu . Iezīmīga , tikai šai sugai raksturīga pazīme ir melnbaltā aste , kas labi redzama , kad putns to paceļ un izpleš . Ligzdošanas sezonas laikā mazajam mušķērājam raksturīgs izteikts dzimumu dimorfisms , un tēviņš šajā laikā vizuāli atgādina sarkanrīklīti . Tam ir pelēka galva un kakla aizmugurējā daļa , rīkle koši oranža . Tomēr košo pakakli tas iegūst tikai otrajā vai trešajā vasarā . Uzvedība un barība To novērot ir samērā grūti , jo galvenokārt uzturas koku vainagu aizsegā . Par tā klātbūtni parasti liecina tikai mazā mušķērāja dziedāšana . Barojas ar lidojošiem kukaiņiem , galvenokārt ar mušām , kuras medī īsā , straujā lidojumā , uzbrūkot no novērošanas punkta uz kāda zara . Pēc tam atkal atgriežas savā postenī un vēro apkārtni . Mazais mušķērājs ir ļoti veikls un virtuozs lidotājs . Uzlasa kukaiņus arī no koka mizas , lapām un zemes . Rudens un ziemas sezonā nelielā daudzumā barojas arī ar ogām . Ligzdošana Mazie mušķērāji veido monogāmus pārus un ligzdošanas laikā ir teritoriāli . Sezonā viens perējums . Katru gadu pāris atgriežas vienā un tajā pašā vietā . Ligzdu gatavo mātīte , no sūnām , vecas zāles , sausām lapām , sīkām saknītēm , no iekšpuses to izklāj ar dzīvnieku vilnu . Ligzdo dobumos un pusdobumos , būrīšos , retumis krūmos,3 m augstumā no zemes . Jāievēro , ka mušķērāju būrītim jābūt atveramam , lai to varētu regulāri iztīrīt . Dējumā7 baltas vai zilizaļas olas ar ļoti smalkiem , sarkanbrūniem raibumiņiem . Inkubācijas periods ilgst15 dienas , perē tikai mātīte . Tēviņš to tikmēr baro . Izšķiļas nevarīgi , kaili putnēniem . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki . Jaunie putni izlido15 dienu vecumā . Dzimumbriedumu sasniedz gada vecumā . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Mazais mušķērājs Ainars.net: Mazais mušķērājs Xeno-Canto : Red -breasted Flycatcher · Ficedula parva · ( Bechstein , IBC : Red -breasted Flycatcher Ficedula parva Avibase : Red -breasted Flycatcher Ficedula [ parva or albicilla ( = Ficedula parva ) ( Bechstein , Košie mušķērāji Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni