Arturs Žvinklis
Arturs Žvinklis (dzimis 1964. gada 14. jūnijā tagadējā Priekules novada Bunkas pagastā) ir latviešu vēsturnieks, Latvijas Universitātes un Publiskās atmiņas centra pētnieks.

Izcelsme

Arturs dzimis 1933. gada 22. oktobrī dzimušā lietuviešu lauksaimnieka Broņislava Žvinkļa, kas naturalizācijas kārtībā uzņemts Latvijas Republikas pilsonībā 1998. gadā, un viņa sievas Veltas ģimenē.

Darbība

PSRS okupācijas gados kļuvis par Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures un materiālās kultūras institūta Padomju sabiedrības vēstures nodaļas zinātisko līdzstrādnieku, 1989. gadā pievērsies Latvijas okupācijas izpētei saistībā ar to, ko noteica Molotova-Ribentropa pakts. 1993. gada 23. novembrī Valsts Prezidents Guntis Ulmanis ar rīkojumu Nr. 6 uzdeva Žvinklim, kā vienam no trim šī institūta līdzstrādniekiem, noskaidrot PSRS represēto Latvijas Republikas valsts un sabiedrisko likteņus. No 2002. gada 4. martā kultūras ministre Kārina Pētersone (Latvijas ceļš) ieceļ Žvinkli par Latvijas valsts kinofotofonodokumentu arhīva direktora vietnieku, 2003. gada 24. februārī, kad kultūras ministre ir Ingūna Rībena (Jaunais laiks), Žvinkli no šī amata atbrīvo. Kinofonofotodokumentu arhīvā publiskojis ierakstu kā Rīgā vizītē ierodas Alfrēds Rozenbergs, Ņikita Hruščovs, Mihails Gorbačovs.

Ar Laimdotas Straujumas vadītā Ministru kabineta 2014. gada 20. augusta rīkojumu Nr. 433 iecelts LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijā par locekli. Pētījis Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja vadošo darbinieku lietas Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās Komitejas nomenklatūras kadru personas lietu kolekcijā. 

2017. gadā Žvinklis iesaistīts skandālā ar izteikumiem par 1941. gada un 1949. gada represijām ar Kremļa propagandas mediju «SputnikNews», kas pēc «Latvijas avīzes» žurnālista Viestura Sprūdes ieskata esot izkropļojis līdz nepazīšanai «Radio Baltkom» Žvinkļa dzimšanas dienā 2017. gada 14. jūnija viņa sniegto interviju rīta programmā «Utro na Baltkome» un sarunas atreferējumā portālā «Mixnews.lv». 2019. gada 16. janvārī televīzijā oponējis Latvijas Okupācijas muzeja darbiniecei Inesei Dreimanei par LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijas darbu. Neilgi pēc šiem notikumiem, 2019. gadā atbrīvots no darba Latvijas Universitātes Latvijas vēstures institūtā.

«Latvija kā bijusī padomju republika pēc 1991. gada augusta puča palika bez VDK kadru dienesta lietām. Tās visas vairs neatrodas Latvijā. Lai noskaidrotu, kādi cilvēki strādājuši padomju valsts drošības iestādēs, ir jāceļ augšā un jāpēta šīs partijas arhīva, bijušā Latvijas komunistiskās partijas Centrālās komitejas (LKP CK) nomenklatūras kadru lietas», uzskata vēsturnieks Žvinklis.

Ģimene
Precējies, laulātā vēsturniece Ligita Jakimova no Izvaltas pagasta Krāslavas novadā, ir bērni.

Atsauces

1964. gadā dzimušie
Latvijas vēsturnieki
Latviešu vēsturnieki
Latvijas PSR VDK zinātniskās izpētes komisijas locekļi
Arturs Žvinklis ( dzimis gada jūnijā tagadējā Priekules novada Bunkas pagastā ) ir latviešu vēsturnieks , Latvijas Universitātes un Publiskās atmiņas centra pētnieks . Izcelsme Arturs dzimis gada oktobrī dzimušā lietuviešu lauksaimnieka Broņislava Žvinkļa , kas naturalizācijas kārtībā uzņemts Latvijas Republikas pilsonībā gadā , un viņa sievas Veltas ģimenē . Darbība PSRS okupācijas gados kļuvis par Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Vēstures un materiālās kultūras institūta Padomju sabiedrības vēstures nodaļas zinātisko līdzstrādnieku , gadā pievērsies Latvijas okupācijas izpētei saistībā ar to , ko noteica Molotova - Ribentropa pakts . gada novembrī Valsts Prezidents Guntis Ulmanis ar rīkojumu Nr.uzdeva Žvinklim , kā vienam no trim šī institūta līdzstrādniekiem , noskaidrot PSRS represēto Latvijas Republikas valsts un sabiedrisko likteņus . No gada martā kultūras ministre Kārina Pētersone ( Latvijas ceļš ) ieceļ Žvinkli par Latvijas valsts kinofotofonodokumentu arhīva direktora vietnieku , gada februārī , kad kultūras ministre ir Ingūna Rībena ( Jaunais laiks ) , Žvinkli no šī amata atbrīvo . Kinofonofotodokumentu arhīvā publiskojis ierakstu kā Rīgā vizītē ierodas Alfrēds Rozenbergs , Ņikita Hruščovs , Mihails Gorbačovs . Ar Laimdotas Straujumas vadītā Ministru kabineta gada augusta rīkojumu Nr.iecelts LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijā par locekli . Pētījis Latvijas PSR Valsts Drošības komiteja vadošo darbinieku lietas Latvijas Komunistiskās partijas Centrālās Komitejas nomenklatūras kadru personas lietu kolekcijā . 2017. gadā Žvinklis iesaistīts skandālā ar izteikumiem par gada un gada represijām ar Kremļa propagandas mediju « SputnikNews » , kas pēc « Latvijas avīzes » žurnālista Viestura Sprūdes ieskata esot izkropļojis līdz nepazīšanai « Radio Baltkom » Žvinkļa dzimšanas dienā gada jūnija viņa sniegto interviju rīta programmā « Utro na Baltkome » un sarunas atreferējumā portālā « Mixnews.lv » . gada janvārī televīzijā oponējis Latvijas Okupācijas muzeja darbiniecei Inesei Dreimanei par LPSR VDK zinātniskās izpētes komisijas darbu . Neilgi pēc šiem notikumiem , gadā atbrīvots no darba Latvijas Universitātes Latvijas vēstures institūtā . « Latvija kā bijusī padomju republika pēc gada augusta puča palika bez VDK kadru dienesta lietām . Tās visas vairs neatrodas Latvijā . Lai noskaidrotu , kādi cilvēki strādājuši padomju valsts drošības iestādēs , ir jāceļ augšā un jāpēta šīs partijas arhīva , bijušā Latvijas komunistiskās partijas Centrālās komitejas ( LKP CK ) nomenklatūras kadru lietas » , uzskata vēsturnieks Žvinklis . Ģimene Precējies , laulātā vēsturniece Ligita Jakimova no Izvaltas pagasta Krāslavas novadā , ir bērni . Atsauces 1964. gadā dzimušie Latvijas vēsturnieki Latviešu vēsturnieki Latvijas PSR VDK zinātniskās izpētes komisijas locekļi