Jānis Ankravs
Jānis Ankravs (1892—1963) bija latviešu jurists, Latvijas Senāta senators.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1892. gada 13. jūlijā Sarkaņu pagasta Kalnajaunzemos pareizticībā pārgājuša lauksaimnieka Jāņa Ankrava un viņa sievas Edas, dzimušas Zeltiņas, ģimenē.
Mācījās Sarkaņu pagastskolā, Lazdonas draudzes skolā, no 1904. gada Rīgas garīgajā skolā, tad Rīgas Pareizticīgo garīgajā seminārā. Studēja Maskavas Komercinstitūta Ekonomiskās nodaļas pedagoģiskās programmas grupā (1912—1916). Pirmā pasaules kara laikā strādāja par darbvedi un skolotāju Maskavā un Tulas guberņā.

1920. gadā atgriezās Latvijā studēja tieslietas LU Tiesību nodaļā (1921—1931), līdztekus strādāja par jaunāko tiesamatu kandidātu Tiesu palātā, tad par vecāko tiesamatu kandidātu.
No 1930. gada bija Rīgas apgabaltiesas prokurora biedrs, no 1932. gada Rīgas apgabaltiesas loceklis., bija Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja biedrs (1935—1936), Rīgas Centrālcietuma Administratīvās komisijas priekšsēdētājs (1936—1937).
1937. gadā Ankravu iecēla par Latvijas Senāta senatoru Kriminālās kasācijas departamentā.

Pēc Latvijas okupācijas Ankravu 1940. gada 26. novembrī atbrīvoja no senatora amata, vācu okupācijas laikā viņš bija Latvijas ģenerālapgabala Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja biedrs, 1. kriminālnodaļas vadītājs, no 1942. gada Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja vietnieks.

Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Jaunpiebalgas ciema ambulancē ar Jura Lasmaņa vārdu. 1952. gadā Ankravu apcietināja un sodīja ar brīvības atņemšanu uz 25 gadiem. Apsūdzībā viņam inkriminēja palīdzības sniegšanu buržuāziskām organizācijām un to, ka, būdams prokurors, uzraudzījis izmeklēšanu komunistu lietās, un, būdams senators, taisījis spriedumus pret Komunistiskās partijas biedriem. Uz jautājumu, vai viņš atzīst savu vainu, Ankravs tiesas sēdē esot norādījis, ka viņam esot grūti atbildēt, jo „dzīvojot buržuāziskā Latvijā, es nezināju PSRS Kriminālkodeksu”.

Pēc ielodzījuma Jaroslavļas apgabala gulaga nometnēs viņš 1956. gadā atgriezās Latvijā.
Miris 1963. gada 26. novembrī Rīgā.

Apbalvojumi 
 Triju Zvaigžņu ordenis — 3. šķira

Atsauces 

Latvijas senatori
Latvijas juristi
Madonas novadā dzimušie
Latvijas Universitātes absolventi
Padomju represijās cietušie
Jānis Ankravs1963 ) bija latviešu jurists , Latvijas Senāta senators . Dzīvesgājums Dzimis gada jūlijā Sarkaņu pagasta Kalnajaunzemos pareizticībā pārgājuša lauksaimnieka Jāņa Ankrava un viņa sievas Edas , dzimušas Zeltiņas , ģimenē . Mācījās Sarkaņu pagastskolā , Lazdonas draudzes skolā , no gada Rīgas garīgajā skolā , tad Rīgas Pareizticīgo garīgajā seminārā . Studēja Maskavas Komercinstitūta Ekonomiskās nodaļas pedagoģiskās programmas grupā1916 ) . Pirmā pasaules kara laikā strādāja par darbvedi un skolotāju Maskavā un Tulas guberņā . 1920. gadā atgriezās Latvijā studēja tieslietas LU Tiesību nodaļā1931 ) , līdztekus strādāja par jaunāko tiesamatu kandidātu Tiesu palātā , tad par vecāko tiesamatu kandidātu . No gada bija Rīgas apgabaltiesas prokurora biedrs , no gada Rīgas apgabaltiesas loceklis. , bija Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja biedrs1936 ) , Rīgas Centrālcietuma Administratīvās komisijas priekšsēdētājs1937 ) . 1937. gadā Ankravu iecēla par Latvijas Senāta senatoru Kriminālās kasācijas departamentā . Pēc Latvijas okupācijas Ankravu gada novembrī atbrīvoja no senatora amata , vācu okupācijas laikā viņš bija Latvijas ģenerālapgabala Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja biedrs , kriminālnodaļas vadītājs , no gada Rīgas apgabaltiesas priekšsēdētāja vietnieks . Pēc Otrā pasaules kara dzīvoja Jaunpiebalgas ciema ambulancē ar Jura Lasmaņa vārdu . gadā Ankravu apcietināja un sodīja ar brīvības atņemšanu uzgadiem . Apsūdzībā viņam inkriminēja palīdzības sniegšanu buržuāziskām organizācijām un to , ka , būdams prokurors , uzraudzījis izmeklēšanu komunistu lietās , un , būdams senators , taisījis spriedumus pret Komunistiskās partijas biedriem . Uz jautājumu , vai viņš atzīst savu vainu , Ankravs tiesas sēdē esot norādījis , ka viņam esot grūti atbildēt , jo „ dzīvojot buržuāziskā Latvijā , es nezināju PSRS Kriminālkodeksu ” . Pēc ielodzījuma Jaroslavļas apgabala gulaga nometnēs viņš gadā atgriezās Latvijā . Miris gada novembrī Rīgā . Apbalvojumi Triju Zvaigžņu ordenis — šķira Atsauces Latvijas senatori Latvijas juristi Madonas novadā dzimušie Latvijas Universitātes absolventi Padomju represijās cietušie