Džeimsa līcis
Džeimsa līcis (, ) vai Vinipeks (, Wînipekw — ‘Netīrais ūdens’) ir sekls Hudzona līcim piederīgs līcis Kanādas vidienē. Līča krastos atrodas Ontārio un Kvebekas provinces, bet līča akvatorija un salas ietilpst Nunavutas teritorijā. Līcis izstiepts ziemeļu—dienvidu virzienā  garumā, tā platums līdz . Ieplūst vairākas upes, no kurām lielākās ir Lagranda austrumu krastā un Mūsa dienvidu krastā. Līcī vairākas salas, no kurām lielākās ir Akimiski, Čārltona un Tvinailendsas.

Līcis izveidojies pēdējā ledus laikmeta beigās pirms aptuveni 8000 gadiem, atkāpjoties ledājiem. Ezera krastus apdzīvo krī indiāņi. Tiek uzskatīts, ka pirmais no eiropiešiem līci apmeklējis angļu kuģotājs Henrijs Hadsons 1610. gadā. Džeimsa līcis nosaukts par godu  velsiešu kapteinim Tomasam Džeimsam (Thomas James), kurš pētījis šo apvidu 1630.—1631. gadā.

Līča krasti mazapdzīvoti, lielākā apdzīvotā vieta ir krī ciemats Čisasibi Lagrandas grīvā.

Atsauces

Ārējās saites 

Kanādas līči
Atlantijas okeāna līči
Džeimsa līcis ( , ) vai Vinipeks ( , Wînipekw — ‘ Netīrais ūdens ’ ) ir sekls Hudzona līcim piederīgs līcis Kanādas vidienē . Līča krastos atrodas Ontārio un Kvebekas provinces , bet līča akvatorija un salas ietilpst Nunavutas teritorijā . Līcis izstiepts ziemeļu — dienvidu virzienā garumā , tā platums līdz \ . Ieplūst vairākas upes , no kurām lielākās ir Lagranda austrumu krastā un Mūsa dienvidu krastā . Līcī vairākas salas , no kurām lielākās ir Akimiski , Čārltona un Tvinailendsas . Līcis izveidojies pēdējā ledus laikmeta beigās pirms aptuvenigadiem , atkāpjoties ledājiem . Ezera krastus apdzīvo krī indiāņi . Tiek uzskatīts , ka pirmais no eiropiešiem līci apmeklējis angļu kuģotājs Henrijs Hadsons gadā . Džeimsa līcis nosaukts par godu velsiešu kapteinim Tomasam Džeimsam ( Thomas James ) , kurš pētījis šo apvidu — 1631. gadā . Līča krasti mazapdzīvoti , lielākā apdzīvotā vieta ir krī ciemats Čisasibi Lagrandas grīvā . Atsauces Ārējās saites Kanādas līči Atlantijas okeāna līči