Sapalu dzimta
Sapalu dzimta (Leuciscidae) ir viena no karpveidīgo kārtas (Cypriniformes) dzimtām, kas apvieno apmēram 570 saldūdens zivju sugas un kas tiek iedalītas apmēram 90 ģintīs. Tās ir plaši sastopamas Eirāzijā un Ziemeļamerikā, bet lielākā sugu dažādība sastopama Vidusjūras piekrastes upēs. Sapalu dzimtas sugas var iedalīt divās lielās grupās: sapalu grupā un mailīšu grupā. Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem, 2016. gadā tika izdalīta sapalu dzimta. Pirms tam šī zivju grupa tika sistematizēta kā karpu dzimtas apakšdzimta. 

Sapalu dzimta pirms apmēram 83,3 miljoniem gadu krīta periodā atdalījās no līņu dzimtas (Tincinae), bet sapalu grupai un mailīšu grupai kopīgs priekštecis dzīvoja pirms apmēram 70,7 miljoniem gadu.

Latvijā 
Latvijā mājo 13 sapalu dzimtas sugas — ausleja (Leucaspius delineatus), ālants (Leuciscus idus), baltais sapals (Leuciscus leuciscus), salate (Leuciscus aspius), sapals (Squalius cephalus), kaze (Pelecus cultratus), mailīte (Phoxinus phoxinus), plaudis (Abramis brama), plicis (Blicca bjoerkna), rauda (Rutilus rutilus), rudulis (Scardinius erythrophthalmus), spāre (Ballerus ballerus) un vimba (Vimba vimba). Šo sugu zivis sastopamas daudzās upēs un ezeros, kā arī jūras piekrastē, upju grīvu rajonos. Iespējams, Latvijā sastopama arī apakšmute (Chondrostoma nasus), tā kā šī suga mājo Lietuvā un Baltkrievijā, ar kurām Latvijai ir kopēji vairāki lielo upju baseini.

Sistemātika 
Sapalu dzimta (Leuciscidae)

Atsauces

Ārējās saites 
Bold Systems: Leuciscinae

Karpu dzimta
Sapalu dzimta ( Leuciscidae ) ir viena no karpveidīgo kārtas ( Cypriniformes ) dzimtām , kas apvieno apmēramsaldūdens zivju sugas un kas tiek iedalītas apmēramģintīs . Tās ir plaši sastopamas Eirāzijā un Ziemeļamerikā , bet lielākā sugu dažādība sastopama Vidusjūras piekrastes upēs . Sapalu dzimtas sugas var iedalīt divās lielās grupās : sapalu grupā un mailīšu grupā . Balstoties uz ģenētiskajiem atklājumiem , gadā tika izdalīta sapalu dzimta . Pirms tam šī zivju grupa tika sistematizēta kā karpu dzimtas apakšdzimta . Sapalu dzimta pirms apmēram3 miljoniem gadu krīta periodā atdalījās no līņu dzimtas ( Tincinae ) , bet sapalu grupai un mailīšu grupai kopīgs priekštecis dzīvoja pirms apmēram7 miljoniem gadu . Latvijā Latvijā mājosapalu dzimtas sugas — ausleja ( Leucaspius delineatus ) , ālants ( Leuciscus idus ) , baltais sapals ( Leuciscus leuciscus ) , salate ( Leuciscus aspius ) , sapals ( Squalius cephalus ) , kaze ( Pelecus cultratus ) , mailīte ( Phoxinus phoxinus ) , plaudis ( Abramis brama ) , plicis ( Blicca bjoerkna ) , rauda ( Rutilus rutilus ) , rudulis ( Scardinius erythrophthalmus ) , spāre ( Ballerus ballerus ) un vimba ( Vimba vimba ) . Šo sugu zivis sastopamas daudzās upēs un ezeros , kā arī jūras piekrastē , upju grīvu rajonos . Iespējams , Latvijā sastopama arī apakšmute ( Chondrostoma nasus ) , tā kā šī suga mājo Lietuvā un Baltkrievijā , ar kurām Latvijai ir kopēji vairāki lielo upju baseini . Sistemātika Sapalu dzimta ( Leuciscidae ) Atsauces Ārējās saites Bold Systems : Leuciscinae Karpu dzimta