2020. gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēle
2020. gada vasaras olimpisko spēļu un 2020. gada vasaras Paraolimpisko spēļu norises vietas izvēli organizēja Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK). Galīgajā balsojumā 2013. gada 7. septembrī Buenosairesā, kur notika 125. Starptautiskās olimpiskās komitejas sesija uzvarēja Japānas galvaspilsēta Tokija. Balsošanai tika izvirzītas 5 pilsētas: Stambula, Tokija, Baku, Doha un Madride.

Izvēles process 
Olimpisko spēļu norises vietas izvēles process sākas ar pilsētas pieteikuma iesniegšanu Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai (SOK), ko iesniedz tās Nacionālā Olimpiskā komiteja (NOK), un beidzas ar SOK locekļu ievēlēšanu olimpisko spēļu rīkotājpilsētā ierastās sesijas laikā. To nosaka Olimpiskās hartas 5. nodaļas 34. punktā.

Kopš 1999. gada procesu veidu divi posmi. Pirmajā posmā, kas sākas tūlīt pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, “kandidātpilsētām” ir jāatbild uz anketas jautājumiem, kas attiecas uz tēmām, kuras ir svarīgas veiksmīgai spēļu organizācijai. Šī informācija ļauj SOK analizēt pilsētu rīkošanas iespējas un to plānu stiprās un vājās puses. Pēc detalizētas iesniegto anketu izpētes un sekojošajiem ziņojumiem SOK Izpildkomiteja izvēlas pilsētas, kuras ir kvalificētas pāriet uz nākamo posmu. Otrais posms ir patiesā kandidatūras stadija: apstiprinātajān pilsētām (turpmāk tekstā — “kandidātpilsētas”) ir jāiesniedz otrā paplašināta anketa ar detalizētāku informācijas lietu. Šos lietu rūpīgi izpēta SOK novērtēšanas komisija, grupa, kurā ir SOK locekļi, starptautisko sporta federāciju, NOK pārstāvji, sportisti, Starptautiskā Paralimpiskā komiteja un dažādu jomu starptautiski eksperti. Šo procesu vada Kreigs Rīdijs. Pēc tam vērtēšanas komisijas locekļi četru dienu pārbaudes vizītēs dodas uz katru no kandidātpilsētām, kur pārbauda piedāvātās vietas un tiek iepazīstināti ar sīkāku informāciju par tēmām, kas ietvertas kandidātūras lietā. Novērtēšanas komisija paziņo savu pārbaužu rezultātus ziņojumā, kas tiek nosūtīts SOK locekļiem vienu mēnesi pirms SOK vēlēšanas sesijas.

SOK sesija, kurā tiek ievēlēta olimpisko spēļu rīkotājpilsēta, notiek valstī, kura nav iesniegusi pieteikumu olimpisko spēļu rīkošanai. Vēlēšanas veic sapulcētie aktīvie SOK locekļi (izņemot goda locekļus), katram no tiem ir viena balss. Locekļi no valstīm, kuru pilsēta startē vēlēšanu procesā, nevar balsot. Balsošana notiek vairākās kārtās, līdz viens piedāvājums iegūst absolūto balsu vairākumu; ja tas nenotiek pirmajā kārtā, tiek izslēgta pilsēta ar vismazāko balsu daudzumu un sākas vēl viena balsošanas kārta. Ja rezultāts ir vienāds ar vismazāko balsu skaitu, tiek rīkota īpaša balsošana, uzvarētājam pārejot uz nākamo kārtu. Pēc katras kārtas tiek pasludināts izslēgtais piedāvājums. Pēc rīkotājpilsētas paziņošanas veiksmīgā konkursā, delegācija paraksta “rīkotājpilsetas līgumu” ar SOK, kas deleģē Spēļu organizācijas pienākumus pilsētai un attiecīgajai Nacionālajai olimpiskajai komitejai.

Izvēles process grafiks 
Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) izpildvalde apstiprināja 2020. gada vasaras olimpisko un vasaras paraolimpisko spēļu rīkotājpilsētas atlases procesa grafiku šādi:
 2011. gads:
 16. maijs — Starptautiskā Olimpiskā komiteja nosūtīja vēstules, kurās uzaicināja Nacionālās olimpiskās komitejas (NOK) iesniegt piedāvājumus.
 Jūlijs un augusts — Starptautiskā Olimpiskā komiteja lūdz Nacionālajām Olimpiskajām komitejām līdz 29. jūlijam iesniegt vēstules par atbilstību Pasaules antidopinga aģentūras kodeksam. Starptautiskā Olimpiskā komiteja arī pieprasīja iesniegt ierosinātos datumus, ja valstis vēlas spēles rīkot ārpus SOK noteiktā laika perioda (no 15. jūlija līdz 31. augustam).
 1. septembris — Gala termiņš iespējai iesniegt to pilsētu nosaukumus, kuras interesējas par 2020. gada vasaras olimpisko un paraolimpisko spēļu rīkošanu.
 1. septembris — Starptautiskā Olimpiskā komiteja apstiprināja, ka viņi ir saņēmusi sešu pilsētu piedāvājumus.
 3. — 4. novembris — Starptautiskā Olimpiskā komiteja rīkoja informatīvu sanāksmi 2020. gada pretendentiem.
 8. decembris — Starptautiskā Olimpiskā komiteja paziņoja kandidātpilsētu izlozes kārtību.
 2012. gads:
 15. februāris — Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai tiek iesniegti pieteikuma lietas un garantijas vēstules.
 23. maijs — Starptautiskās Olimpiskās komitejas izpildvalde Kvebekas pilsētā nolēma, kuras pilsētas tiks apstiprinātas par oficiālajām kandidātpilsētām.
 27. jūlijs — 12. augusts — Olimpisko spēļu novērotāju programma 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā.
 14. — 21. novembris — 2012. gada vasaras olimpisko spēļu pārskats Riodežaneiro.
 2013. gads:
 7. janvāris — Kaditatūras lietu iesniegšana.
 4. — 7. marts — Starptautiskās Olimpiskās komitejas novērtēšanas komisija apmeklēja Tokiju.
 18. — 21. marts — Starptautiskās Olimpiskās komitejas novērtēšanas komisija apmeklēja Madridi.
 24. — 27. marts — Starptautiskās Olimpiskās komitejas novērtēšanas komisija apmeklēja Stambulu.
 25. jūnijs — Starptautiskās Olimpiskās komitejas vērtēšanas komisijas ziņojums.
 3. — 4. Jūlijs — Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekļu informēšana par kandidātpilsētām ārkārtas sesijā Lozannā.
 7. septembris — Starptautiskās Olimpiskās komitejas 125. sesijas laikā, Buenosairesā, notika 2020. gada vasaras olimpiskās un vasras paraolimpisko spēļu rīkotājpilsētas vēlēšanas.

Kandidatūrpilsētu novērtējums 
Attiecīgās Nacionālās Olimpiskās komitejas (NOK) sešas pilsētas bija iesniegušas, lai tās sākotnēji pieteiktos olimpisko spēļu rīkošanai, bet Roma neilgi pirms pieteikuma iesniedzēja dokumentu iesniegšanas atsauca savu piedāvājumu. Pilsētas, kas piedāvāja rīkot šīs olimpiskās spēles bija no diviem kontinentiem — Eiropas un Āzijas (tiek uzskatīts, ka Stambula atrodas uz Āzijas un Eiropas robežas). 2020. gadā būs pagājuši divpadsmit gadi, kopš kāda Āzijas pilsēta rīkoja vasaras olimpiskās spēles (Pekina 2008), un astoņi gadi kopš Eiropas pilsēta rīkoja vasaras olimpiskās spēles (Londona 2012). No sešiem pretendentiem Tokija iepriekš bija rīkojusi vasaras olimpiskās spēles 1964. gadā. Pārējie četri pretendenti jau iepriekš ir izteikuši piedāvājumus rīkot olimpiskās spēles. Šī bija pirmā reize 20 gadu laikā, kad neviena Amerikas pilsēta nebija izteikusi vēlmi organizēt olimpiskās spēles. Baku un Doha piedalījās konkursā par 2016. gada olimpisko spēļu rīkošanu, bet neizdevās kļūt par kandidātpilsētām, savukārt Tokija un Madride arī piedalījās 2016. gada spēlēs un kļuva par kandidātpilsētām.

Galīgais atlases process 

Starptautiskā Olimpiskā komiteja nobalsoja par 2020. gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēli 2013. gada 7. septembrī Starptautiskās Olimpiskās komitejas 125. sesijā Buenosairesā, Argentīnā. Tika izmantota pilnā balsošanas sistēma. Neviena pilsēta ieguva vairāk nekā 50% balsu pirmajā kārtā, un Madridei un Stambulai tika piešķirta otrā vieta. Notika balsojums starp šīm divām pilsētām, lai noteiktu, kura tiks izslēgta. Galīgajā balsojumā Tokiju un Stambulu, Tokiju tika uzvarēja ar 60 balsīm, bet Stambula ieguva 6 balsis.

Pilsētu piedāvājumi 
Kandidātpilsētas 2020. gada olimpiādei bija izlozes secībā:

Kandidātpilsētas

Neizvēlētās kandidātpilsētas 

 

Piedāvājumu iesniegšanas termiņā 2011. gada 1. septembrī tika paziņots, ka Baku ir iesniedzis piedāvājumu rīkot 2020. gada vasaras olimpiskās spēles. Baku iesniedza savu pieteikuma lietu Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā 2012. gada 1. februārī. Azerbaidžānas Nacionālā asambleja balsoja par piedāvājuma apstiprināšanu 2012. gada februārī. Baku tika rīkotas 2015. gada Eiropas spēles.

 

Doha 2011. gada 26. augustā paziņoja, ka sagatavos piedāvājumu 2020. gada vasaras olimpiskajām spēlēm.

Doha tika organizētas 2006. gada Āzijas spēles un 2011. gada Panarābu spēles. 2010. gadā Katara tika izvēlēta 2022. gada FIFA pasaules kausa rīkošanai. Valstī tika organizēti arī 1988 un 2011. gada AFC Āzijas kauss.

Atceltie pieteikumi 

 

Romu 2010. gada 19. maijā izvirzīja Itālijas Nacionālā Olimpiskā komiteja. Par valsts piedāvājumu 2020. gada spēlēm Itālijas galvaspilsēta tika izvēlēta pār Venēciju.

Iepriekš Romā tika organizētas 1960. gada vasaras olimpiskās spēles, kā arī tā bija izvēlēta par 1908. gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētu, bet 1906. gada Vezuva izvirduma dēļ tika pārcelta uz Londonu. Roma piedāvāja organizēt 2004. gada vasaras olimpiskās spēles, bet pēdējā balsošanas kārtā piekāpās Atēnām. Romā ir organizēts 2009. gada Pasaules čempionāts ūdensportā un 1990. gada Pasaules kausa fināls. Itālijā ir notikušas arī divas ziemas olimpiskās spēles 2006. gadā Turīnā un 1956. gadā Kortīnā d'Ampeco. Plānots ka Milānā un Kortīnā d'Ampeco tiks organizētas 2026. gada vasaras olimpiskās spēles.

Tomēr Romas pašvaldības administrācija atsauca savu atbalstu no piedāvājuma iesniegšanas priekšvakarā, norādot, ka tā nebūs atbildīga naudas izmantošana "pašreizējā Itālijas stāvoklī".

Ierosinātie piedāvājumi, kas netika iesniegti 
Šādas pilsētas piedāvāja organizēt olimpiskās spēles, tomēr nepieteicās un pat oficiāli nepaziņoja par nodomu organizēt.

Atsauces

Ārējās saites

Pretendentu lietas 
 Baku
 Doha
 Stambula
 Madride 1. daļa
 Madride 2. daļa
 Roma
 Tokija

Kandidātu lietas 
 Stambula
 Madride
 Tokija

2020. gada vasaras olimpiskās spēles
2020. gada vasaras olimpisko spēļu un gada vasaras Paraolimpisko spēļu norises vietas izvēli organizēja Starptautiskā Olimpiskā komiteja ( SOK ) . Galīgajā balsojumā gada septembrī Buenosairesā , kur notika Starptautiskās olimpiskās komitejas sesija uzvarēja Japānas galvaspilsēta Tokija . Balsošanai tika izvirzītaspilsētas : Stambula , Tokija , Baku , Doha un Madride . Izvēles process Olimpisko spēļu norises vietas izvēles process sākas ar pilsētas pieteikuma iesniegšanu Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai ( SOK ) , ko iesniedz tās Nacionālā Olimpiskā komiteja ( NOK ) , un beidzas ar SOK locekļu ievēlēšanu olimpisko spēļu rīkotājpilsētā ierastās sesijas laikā . To nosaka Olimpiskās hartas nodaļas punktā . Kopš gada procesu veidu divi posmi . Pirmajā posmā , kas sākas tūlīt pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām , “ kandidātpilsētām ” ir jāatbild uz anketas jautājumiem , kas attiecas uz tēmām , kuras ir svarīgas veiksmīgai spēļu organizācijai . Šī informācija ļauj SOK analizēt pilsētu rīkošanas iespējas un to plānu stiprās un vājās puses . Pēc detalizētas iesniegto anketu izpētes un sekojošajiem ziņojumiem SOK Izpildkomiteja izvēlas pilsētas , kuras ir kvalificētas pāriet uz nākamo posmu . Otrais posms ir patiesā kandidatūras stadija : apstiprinātajān pilsētām ( turpmāk tekstā — “ kandidātpilsētas ” ) ir jāiesniedz otrā paplašināta anketa ar detalizētāku informācijas lietu . Šos lietu rūpīgi izpēta SOK novērtēšanas komisija , grupa , kurā ir SOK locekļi , starptautisko sporta federāciju , NOK pārstāvji , sportisti , Starptautiskā Paralimpiskā komiteja un dažādu jomu starptautiski eksperti . Šo procesu vada Kreigs Rīdijs . Pēc tam vērtēšanas komisijas locekļi četru dienu pārbaudes vizītēs dodas uz katru no kandidātpilsētām , kur pārbauda piedāvātās vietas un tiek iepazīstināti ar sīkāku informāciju par tēmām , kas ietvertas kandidātūras lietā . Novērtēšanas komisija paziņo savu pārbaužu rezultātus ziņojumā , kas tiek nosūtīts SOK locekļiem vienu mēnesi pirms SOK vēlēšanas sesijas . SOK sesija , kurā tiek ievēlēta olimpisko spēļu rīkotājpilsēta , notiek valstī , kura nav iesniegusi pieteikumu olimpisko spēļu rīkošanai . Vēlēšanas veic sapulcētie aktīvie SOK locekļi ( izņemot goda locekļus ) , katram no tiem ir viena balss . Locekļi no valstīm , kuru pilsēta startē vēlēšanu procesā , nevar balsot . Balsošana notiek vairākās kārtās , līdz viens piedāvājums iegūst absolūto balsu vairākumu ; ja tas nenotiek pirmajā kārtā , tiek izslēgta pilsēta ar vismazāko balsu daudzumu un sākas vēl viena balsošanas kārta . Ja rezultāts ir vienāds ar vismazāko balsu skaitu , tiek rīkota īpaša balsošana , uzvarētājam pārejot uz nākamo kārtu . Pēc katras kārtas tiek pasludināts izslēgtais piedāvājums . Pēc rīkotājpilsētas paziņošanas veiksmīgā konkursā , delegācija paraksta “ rīkotājpilsetas līgumu ” ar SOK , kas deleģē Spēļu organizācijas pienākumus pilsētai un attiecīgajai Nacionālajai olimpiskajai komitejai . Izvēles process grafiks Starptautiskās Olimpiskās komitejas ( SOK ) izpildvalde apstiprināja gada vasaras olimpisko un vasaras paraolimpisko spēļu rīkotājpilsētas atlases procesa grafiku šādi : gads : maijs — Starptautiskā Olimpiskā komiteja nosūtīja vēstules , kurās uzaicināja Nacionālās olimpiskās komitejas ( NOK ) iesniegt piedāvājumus . Jūlijs un augusts — Starptautiskā Olimpiskā komiteja lūdz Nacionālajām Olimpiskajām komitejām līdz jūlijam iesniegt vēstules par atbilstību Pasaules antidopinga aģentūras kodeksam . Starptautiskā Olimpiskā komiteja arī pieprasīja iesniegt ierosinātos datumus , ja valstis vēlas spēles rīkot ārpus SOK noteiktā laika perioda ( no jūlija līdz augustam ) . septembris — Gala termiņš iespējai iesniegt to pilsētu nosaukumus , kuras interesējas par gada vasaras olimpisko un paraolimpisko spēļu rīkošanu . septembris — Starptautiskā Olimpiskā komiteja apstiprināja , ka viņi ir saņēmusi sešu pilsētu piedāvājumus . — novembris — Starptautiskā Olimpiskā komiteja rīkoja informatīvu sanāksmi gada pretendentiem . decembris — Starptautiskā Olimpiskā komiteja paziņoja kandidātpilsētu izlozes kārtību . gads : februāris — Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai tiek iesniegti pieteikuma lietas un garantijas vēstules . maijs — Starptautiskās Olimpiskās komitejas izpildvalde Kvebekas pilsētā nolēma , kuras pilsētas tiks apstiprinātas par oficiālajām kandidātpilsētām . jūlijs — augusts — Olimpisko spēļu novērotāju programma gada vasaras olimpiskajās spēlēs Londonā . — novembris — gada vasaras olimpisko spēļu pārskats Riodežaneiro . gads : janvāris — Kaditatūras lietu iesniegšana . — marts — Starptautiskās Olimpiskās komitejas novērtēšanas komisija apmeklēja Tokiju . — marts — Starptautiskās Olimpiskās komitejas novērtēšanas komisija apmeklēja Madridi . — marts — Starptautiskās Olimpiskās komitejas novērtēšanas komisija apmeklēja Stambulu . jūnijs — Starptautiskās Olimpiskās komitejas vērtēšanas komisijas ziņojums . — Jūlijs — Starptautiskās Olimpiskās komitejas locekļu informēšana par kandidātpilsētām ārkārtas sesijā Lozannā . septembris — Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā , Buenosairesā , notika gada vasaras olimpiskās un vasras paraolimpisko spēļu rīkotājpilsētas vēlēšanas . Kandidatūrpilsētu novērtējums Attiecīgās Nacionālās Olimpiskās komitejas ( NOK ) sešas pilsētas bija iesniegušas , lai tās sākotnēji pieteiktos olimpisko spēļu rīkošanai , bet Roma neilgi pirms pieteikuma iesniedzēja dokumentu iesniegšanas atsauca savu piedāvājumu . Pilsētas , kas piedāvāja rīkot šīs olimpiskās spēles bija no diviem kontinentiem — Eiropas un Āzijas ( tiek uzskatīts , ka Stambula atrodas uz Āzijas un Eiropas robežas ) . gadā būs pagājuši divpadsmit gadi , kopš kāda Āzijas pilsēta rīkoja vasaras olimpiskās spēles ( Pekina un astoņi gadi kopš Eiropas pilsēta rīkoja vasaras olimpiskās spēles ( Londona No sešiem pretendentiem Tokija iepriekš bija rīkojusi vasaras olimpiskās spēles gadā . Pārējie četri pretendenti jau iepriekš ir izteikuši piedāvājumus rīkot olimpiskās spēles . Šī bija pirmā reizegadu laikā , kad neviena Amerikas pilsēta nebija izteikusi vēlmi organizēt olimpiskās spēles . Baku un Doha piedalījās konkursā par gada olimpisko spēļu rīkošanu , bet neizdevās kļūt par kandidātpilsētām , savukārt Tokija un Madride arī piedalījās gada spēlēs un kļuva par kandidātpilsētām . Galīgais atlases process Starptautiskā Olimpiskā komiteja nobalsoja par gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētas izvēli gada septembrī Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijā Buenosairesā , Argentīnā . Tika izmantota pilnā balsošanas sistēma . Neviena pilsēta ieguva vairāk nekā balsu pirmajā kārtā , un Madridei un Stambulai tika piešķirta otrā vieta . Notika balsojums starp šīm divām pilsētām , lai noteiktu , kura tiks izslēgta . Galīgajā balsojumā Tokiju un Stambulu , Tokiju tika uzvarēja arbalsīm , bet Stambula ieguvabalsis . Pilsētu piedāvājumi Kandidātpilsētas gada olimpiādei bija izlozes secībā : Kandidātpilsētas Neizvēlētās kandidātpilsētas Piedāvājumu iesniegšanas termiņā gada septembrī tika paziņots , ka Baku ir iesniedzis piedāvājumu rīkot gada vasaras olimpiskās spēles . Baku iesniedza savu pieteikuma lietu Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā gada februārī . Azerbaidžānas Nacionālā asambleja balsoja par piedāvājuma apstiprināšanu gada februārī . Baku tika rīkotas gada Eiropas spēles . Doha gada augustā paziņoja , ka sagatavos piedāvājumu gada vasaras olimpiskajām spēlēm . Doha tika organizētas gada Āzijas spēles un gada Panarābu spēles . gadā Katara tika izvēlēta gada FIFA pasaules kausa rīkošanai . Valstī tika organizēti arīun gada AFC Āzijas kauss . Atceltie pieteikumi Romu gada maijā izvirzīja Itālijas Nacionālā Olimpiskā komiteja . Par valsts piedāvājumu gada spēlēm Itālijas galvaspilsēta tika izvēlēta pār Venēciju . Iepriekš Romā tika organizētas gada vasaras olimpiskās spēles , kā arī tā bija izvēlēta par gada vasaras olimpisko spēļu rīkotājpilsētu , bet gada Vezuva izvirduma dēļ tika pārcelta uz Londonu . Roma piedāvāja organizēt gada vasaras olimpiskās spēles , bet pēdējā balsošanas kārtā piekāpās Atēnām . Romā ir organizēts gada Pasaules čempionāts ūdensportā un gada Pasaules kausa fināls . Itālijā ir notikušas arī divas ziemas olimpiskās spēles gadā Turīnā un gadā Kortīnā d' Ampeco . Plānots ka Milānā un Kortīnā d' Ampeco tiks organizētas gada vasaras olimpiskās spēles . Tomēr Romas pašvaldības administrācija atsauca savu atbalstu no piedāvājuma iesniegšanas priekšvakarā , norādot , ka tā nebūs atbildīga naudas izmantošana " pašreizējā Itālijas stāvoklī " . Ierosinātie piedāvājumi , kas netika iesniegti Šādas pilsētas piedāvāja organizēt olimpiskās spēles , tomēr nepieteicās un pat oficiāli nepaziņoja par nodomu organizēt . Atsauces Ārējās saites Pretendentu lietas Baku Doha Stambula Madride daļa Madride daļa Roma Tokija Kandidātu lietas Stambula Madride Tokija 2020. gada vasaras olimpiskās spēles