Fadejeva sala
Fadejeva sala (, ) ir pussala Koteļnijas salas austrumos. Administratīvi ietilpst Krievijas Federācijas Sahas Republikas Bulunas ulusā. Pussala kopš 2018. gada 2. marta ietilpst valsts dabas liegumā «Jaunsibīrijas salas».

Vēsture 
Pirmie no eiropiešiem Koteļnijas salas galveno rietumu daļu 1773. gadā atklāja krievu rūpnieki Ivana Ļahova vadībā. 1805. gadā tirgoņa Sirovatska arteļa vadītājs Jakovs Saņņikovs austrumos no Koteļnijas atklāja jaunu cietzemi, kuru vēlāk nodēvēja par Fadejeva salu par godu rūpniekam Fadejevam, kurš tur pirmais ierīkoja apmetni. Teritoriju starp Koteļniju un Fadejeva salu ilgi uzskatīja par aizsalušu jūras šaurumu, jo apsnigušo smilšu līdzenumu sākotnēji nevarēja atšķirt no jūras ledus klajuma. Tikai 1811. gadā, atkārtoti apsekojot Fadejeva salu, Saņņikovs atklāja, ka tā ziemeļos ir savienota ar šo smilšu līdzenumu — Bunges Zemi — un tas savukārt ar Koteļnijas salu. Neskatoties uz to, ka Fadejeva sala faktiski ir Koteļnijas pussala, kartēs tā joprojām tiek atzīmēta ar vēsturisko salas nosaukumu.

Pussala ir neapdzīvota, tajā pastāv tikai dažas mednieku apmetnes. 1941. gadā salas austrumu galā Pescovija ragā darbojās Mispescovijas polārstacija.

Ģeogrāfija 
Pussala pēc formas gandrīz apaļa, tikai ziemeļrietumos no tās atzarojas 70 km garā Anžū strēle, kas pussalu savieno ar Bunges zemi. Rietumos un dinvidrietumos pussalu no Bunges Zemes atdala 110 km garais un 4-18 km platais seklais Hedenštrēma līcis. Austrumos 26 km platais Blagoveščeņjes šaurums pussalu atdala no Jaunsibīrijas salas. Pussala veidota galvenokārt no smilts, aleiroītiem un māliem, ko caurauž fosilā ledus dzīslas. Daudz termokarsta ezeru. Reljefs pārsvarā līdzens, tikai Anžū strēle pauguraināka ar pussalas augstāko vietu 64 m vjl. Piekrastē plaši smilšu sēkļi. Daudz upju, garākā no kurām ir Ulahanjurjaha. Ainavā dominē tundra un arktiskais tuksnesis. Mīt polārlapsa, ziemeļbriedis, laukirbes.

Atsauces 

Krievijas pussalas
Austrumsibīrijas jūra
Jaunsibīrijas salas
Fadejeva sala ( , ) ir pussala Koteļnijas salas austrumos . Administratīvi ietilpst Krievijas Federācijas Sahas Republikas Bulunas ulusā . Pussala kopš gada marta ietilpst valsts dabas liegumā « Jaunsibīrijas salas » . Vēsture Pirmie no eiropiešiem Koteļnijas salas galveno rietumu daļu gadā atklāja krievu rūpnieki Ivana Ļahova vadībā . gadā tirgoņa Sirovatska arteļa vadītājs Jakovs Saņņikovs austrumos no Koteļnijas atklāja jaunu cietzemi , kuru vēlāk nodēvēja par Fadejeva salu par godu rūpniekam Fadejevam , kurš tur pirmais ierīkoja apmetni . Teritoriju starp Koteļniju un Fadejeva salu ilgi uzskatīja par aizsalušu jūras šaurumu , jo apsnigušo smilšu līdzenumu sākotnēji nevarēja atšķirt no jūras ledus klajuma . Tikai gadā , atkārtoti apsekojot Fadejeva salu , Saņņikovs atklāja , ka tā ziemeļos ir savienota ar šo smilšu līdzenumu — Bunges Zemi — un tas savukārt ar Koteļnijas salu . Neskatoties uz to , ka Fadejeva sala faktiski ir Koteļnijas pussala , kartēs tā joprojām tiek atzīmēta ar vēsturisko salas nosaukumu . Pussala ir neapdzīvota , tajā pastāv tikai dažas mednieku apmetnes . gadā salas austrumu galā Pescovija ragā darbojās Mispescovijas polārstacija . Ģeogrāfija Pussala pēc formas gandrīz apaļa , tikai ziemeļrietumos no tās atzarojaskm garā Anžū strēle , kas pussalu savieno ar Bunges zemi . Rietumos un dinvidrietumos pussalu no Bunges Zemes atdalakm garais unkm platais seklais Hedenštrēma līcis . Austrumoskm platais Blagoveščeņjes šaurums pussalu atdala no Jaunsibīrijas salas . Pussala veidota galvenokārt no smilts , aleiroītiem un māliem , ko caurauž fosilā ledus dzīslas . Daudz termokarsta ezeru . Reljefs pārsvarā līdzens , tikai Anžū strēle pauguraināka ar pussalas augstāko vietum vjl . Piekrastē plaši smilšu sēkļi . Daudz upju , garākā no kurām ir Ulahanjurjaha . Ainavā dominē tundra un arktiskais tuksnesis . Mīt polārlapsa , ziemeļbriedis , laukirbes . Atsauces Krievijas pussalas Austrumsibīrijas jūra Jaunsibīrijas salas