1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījums
Šajā uzskaitījumā apkopoti 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki. 1956. gada ziemas olimpiskās spēles ir VII ziemas olimpiskās spēles un tās notika Itālijas pilsētā Kortīnā d'Ampeco no 1956. gada 26. janvāra līdz 5. februārim. Spēlēs kopumā piedalījās 821 sportists no 32 Nacionālajām Olimpiskajām komitejām (NOK). Medaļas tika sadalītas 24 disciplīnās, 8 sporta veidos. Olimpiskā programmā bija līdzīgas izmaiņas kā pirms četriem gadiem: distanču slēpošana tika papildināta ar divām jaunām disciplīnām. Šajās spēlēs sacentās gan vīrieši, gan sievietes, lai gan sievietes piedalījās tikai kalnu slēpošanas, daiļslidošanas un distanču slēpošanas disciplīnās. Padomju Savienība mēģināja nodrošināt ātrslidošanas sieviešu sacensības, taču Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atcēla savā 49. sesijā, Atēnās. Sieviešu sacensības ātrslidošanā notika četrus gadus vēlāk, nākamajās Skvoveli olimpiskajās spēlēs.

Kopumā šajās Olimpiskajās spēlēs medaļas izcīnīja 131 sportists. Ziemas olimpiskajās spēlēs debitēja Padomju Savienības sportisti, viņi kopumā ieguva 16 medaļas, no tām 7 zelta medaļas. Divas no septiņām zelta medaļām tika iegūtas ātslidošanas sacensībās 1500 m disciplīnā, kad divi sportisti ieguva pirmo vietu ar identisku rezultātu, uzstādot jaunu pasaules rekordu. Otrie un trešie medaļu kopskaitā bija Zviedrijas un Austrijas sportisti, attiecīgi iegūstot 11 un 10 medaļas. No visām 32 NOK, kas piedalījās šajās Olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu ieguva 13 NOK. Rīkotjvalsts — Itālija — ieguva trīs zelta medaļas, visas bobsleja disciplīnās.

Zviedru distanču slēpotājs Sikstens Jernbergs kopumā ieguva 4 medaļas un austriešu kalnu slēpotājs Tonijs Zailers — 3 zelta medaļas. Viņi abi bija medaļām bagātākie sportisti šajās Olimpiskajās spēlēs. Tenlija Olbraita šajās spēlēs ieguva zelta medaļu daiļslidošanā (Oslo 1952. gada spēlēs viņai bija sudrabs).  Padomju Savienības sportisti izcīnīja 7 zelta medaļas, lielākā daļa no tām bija ātrslidošanā kur zelta medaļas ieguva Jevgēņijs Grišins un Oļegs Gončarenko. Grišins savu sasniegumu atkārtoja arī pēc četriem gadiem 1960. gada Skvoveli ziemas olimpiskajās spēlēs.

Ātrslidošana

Bobslejs

Daiļslidošana

Distanču slēpošana

Hokejs

Kalnu slēpošana

Tramplīnlēkšana

Ziemeļu divcīņa

Medaļu līderi 
Norādīti sportisti, kuri ieguva visvairāk medaļas.

Skatīt arī 
 1956. gada ziemas olimpiskās spēles
 1956. gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula

Piezīmes 
 Šajā disciplīnā sudraba medaļa netika pasniegta, jo Grišins un Mihailovs ieguva abi pirmo vietu ar jaunu pasaules rekordu 2:08.6.

Atsauces 
Vispārīgās
Rezultāti un medaļnieki Olympic.org. International Olympic Committee.

Specifiskās

Medaļnieki

Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi
Šajā uzskaitījumā apkopoti gada ziemas olimpisko spēļu medaļnieki . gada ziemas olimpiskās spēles ir VII ziemas olimpiskās spēles un tās notika Itālijas pilsētā Kortīnā d' Ampeco no gada janvāra līdz februārim . Spēlēs kopumā piedalījāssportists noNacionālajām Olimpiskajām komitejām ( NOK ) . Medaļas tika sadalītasdisciplīnās , sporta veidos . Olimpiskā programmā bija līdzīgas izmaiņas kā pirms četriem gadiem : distanču slēpošana tika papildināta ar divām jaunām disciplīnām . Šajās spēlēs sacentās gan vīrieši , gan sievietes , lai gan sievietes piedalījās tikai kalnu slēpošanas , daiļslidošanas un distanču slēpošanas disciplīnās . Padomju Savienība mēģināja nodrošināt ātrslidošanas sieviešu sacensības , taču Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atcēla savā sesijā , Atēnās . Sieviešu sacensības ātrslidošanā notika četrus gadus vēlāk , nākamajās Skvoveli olimpiskajās spēlēs . Kopumā šajās Olimpiskajās spēlēs medaļas izcīnījasportists . Ziemas olimpiskajās spēlēs debitēja Padomju Savienības sportisti , viņi kopumā ieguvamedaļas , no tāmzelta medaļas . Divas no septiņām zelta medaļām tika iegūtas ātslidošanas sacensībāsm disciplīnā , kad divi sportisti ieguva pirmo vietu ar identisku rezultātu , uzstādot jaunu pasaules rekordu . Otrie un trešie medaļu kopskaitā bija Zviedrijas un Austrijas sportisti , attiecīgi iegūstotunmedaļas . No visāmNOK , kas piedalījās šajās Olimpiskajās spēlēs vismaz vienu medaļu ieguvaNOK . Rīkotjvalsts — Itālija — ieguva trīs zelta medaļas , visas bobsleja disciplīnās . Zviedru distanču slēpotājs Sikstens Jernbergs kopumā ieguvamedaļas un austriešu kalnu slēpotājs Tonijs Zailers — zelta medaļas . Viņi abi bija medaļām bagātākie sportisti šajās Olimpiskajās spēlēs . Tenlija Olbraita šajās spēlēs ieguva zelta medaļu daiļslidošanā ( Oslo gada spēlēs viņai bija sudrabs ) . Padomju Savienības sportisti izcīnījazelta medaļas , lielākā daļa no tām bija ātrslidošanā kur zelta medaļas ieguva Jevgēņijs Grišins un Oļegs Gončarenko . Grišins savu sasniegumu atkārtoja arī pēc četriem gadiem gada Skvoveli ziemas olimpiskajās spēlēs . Ātrslidošana Bobslejs Daiļslidošana Distanču slēpošana Hokejs Kalnu slēpošana Tramplīnlēkšana Ziemeļu divcīņa Medaļu līderi Norādīti sportisti , kuri ieguva visvairāk medaļas . Skatīt arī gada ziemas olimpiskās spēles gada ziemas olimpisko spēļu medaļu tabula Piezīmes Šajā disciplīnā sudraba medaļa netika pasniegta , jo Grišins un Mihailovs ieguva abi pirmo vietu ar jaunu pasaules rekordu 08.6. Atsauces Vispārīgās Rezultāti un medaļnieki Olympic.org . International Olympic Committee . Specifiskās Medaļnieki Ziemas olimpisko spēļu medaļnieku uzskaitījumi