Vilkvālīšu dzimta
Vilkvālīšu dzimta (Typhaceae) ir graudzāļu rindas dzimta, kurā ietilpst divas ģintis.

Sistemātika 
2003. gadā APG II sistēma (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) izdalīja vilkvālīšu dzimtu, kurā izdalīja vienu ģinti Typha. Vēlāk 2009. gadā APG III sistēma iekļāva dzimtā otru ģinti — Sparganium.

Apraksts 

Ūdens un mitru vietu lakstaugi ar gariem, ložņājošiem sakneņiem. Stublājs stāvs vai peldošs. 

Lapas lineāras vai lentveida, ar gludu malu, sēdošas un makstainas. Novietotas uz stublāja pamīšus vai blīvi pie stublāja pamata.

Ziedi viendzimuma, vilkvālīšu ģintī — blīvā vālītē stublāja galā, ežgalvītēm — blīvās galviņās, veidojot zarainu ziedkopu. Putekšņlapas 3—6, augļlapa 1, sēklotne apakšēja. Auglis — kauleņveida vai riekstiņš. Vējapputes augi.

Raksturīgā izskata dēļ dabā nekļūdīgi atpazīstami augi.

Izplatība 
Ežgalvītes sastopamas Ziemeļu puslodē mērenā un subarktiskā klimata joslā, kā arī Austrālijas — Okeānijas reģionā. Vilkvālīšu ģints izplatīta visā pasaulē, izņemot tuksnešainos apgabalus, galējos ziemeļu reģionus un subantarktiku. 

Latvijā sastopamas 8 vai 9 ežgalvīšu sugas un 2 vilkvālīšu ģints sugas.

Veģetācija 
Veido dažāda lieluma audzes ūdeņu piekrastēs un mitrājos. Noteicoša augāja daļa ūdeņu un mitrāju veģetācijā. Dabā diezgan viegli atrodami augi, it sevišķi ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā.

Klasifikācija 
Vilkvālīšu dzimtu veido divas ģintis:
 Vilkvālītes (Typhales)
 Ežgalvītes (Sparganium)

Atsauces

Literatūra 
 Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Zvaigzne. 2008. 

Vilkvālīšu dzimta
Vilkvālīšu dzimta ( Typhaceae ) ir graudzāļu rindas dzimta , kurā ietilpst divas ģintis . Sistemātika 2003. gadā APG II sistēma ( segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma ) izdalīja vilkvālīšu dzimtu , kurā izdalīja vienu ģinti Typha . Vēlāk gadā APG III sistēma iekļāva dzimtā otru ģinti — Sparganium . Apraksts Ūdens un mitru vietu lakstaugi ar gariem , ložņājošiem sakneņiem . Stublājs stāvs vai peldošs . Lapas lineāras vai lentveida , ar gludu malu , sēdošas un makstainas . Novietotas uz stublāja pamīšus vai blīvi pie stublāja pamata . Ziedi viendzimuma , vilkvālīšu ģintī — blīvā vālītē stublāja galā , ežgalvītēm — blīvās galviņās , veidojot zarainu ziedkopu . Putekšņlapas6 , augļlapa sēklotne apakšēja . Auglis — kauleņveida vai riekstiņš . Vējapputes augi . Raksturīgā izskata dēļ dabā nekļūdīgi atpazīstami augi . Izplatība Ežgalvītes sastopamas Ziemeļu puslodē mērenā un subarktiskā klimata joslā , kā arī Austrālijas — Okeānijas reģionā . Vilkvālīšu ģints izplatīta visā pasaulē , izņemot tuksnešainos apgabalus , galējos ziemeļu reģionus un subantarktiku . Latvijā sastopamasvaiežgalvīšu sugas unvilkvālīšu ģints sugas . Veģetācija Veido dažāda lieluma audzes ūdeņu piekrastēs un mitrājos . Noteicoša augāja daļa ūdeņu un mitrāju veģetācijā . Dabā diezgan viegli atrodami augi , it sevišķi ziemeļu puslodes mērenā klimata joslā . Klasifikācija Vilkvālīšu dzimtu veido divas ģintis : Vilkvālītes ( Typhales ) Ežgalvītes ( Sparganium ) Atsauces Literatūra Augu ģeogrāfija un daudzveidība . Normunds Priedītis . Zvaigzne . Vilkvālīšu dzimta