Savstarpējā apmaināmība
Savstarpējā apmaināmība ir kāda kopsalikuma (konstrukcijas, iekārtas u.c.) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem, kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika, kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem. Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem, kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju, tie var būt ģeometriskie, mehāniskie, elektriskie, optiskie, hidrauliskie, pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas.

Apmaināmības veidi 
Apmaināmību var iedalīt divās lielās daļās. Apmaināmība pēc ģeometriskajiem parametriem — lineāriem un leņķiskiem izmēriem, virsmas formas, novietojuma un kvalitātes — ir izgatavoto detaļu īpašība mašīnu (aparātu, ierīču) salikšanā vai remontā bez papildu apstrādes ieņemt savu vietu salikšanas vienībā, ko sauc par mezglu, nodrošinot mezgla normālu darbu. Funkcionālā apmaināmība ir mašīnu u.c. kopsalikumu konstruēšanas, ražošanas un ekspluatācijas princips, kas nodrošina to optimālos tehniskos un ekonomiskos darba rādītājus, tajā var būt ģeometriskie, elektriskie u.c. parametri.

Pēc pakāpes izšķir pilnīgo apmaināmību, kurā visus uzdotos precizitātes rādītājus iegūst bez papilddarbībām salikšanas gaitā vai remontējot, mainot detaļas, un nepilnīgo apmaināmību, kurā salikšanas procesā nepieciešama detaļu piestrāde. Funkcionālā apmaināmība var būt tikai pilnīga, apmaināmība pēc ģeometriskajiem parametriem — gan pilnīga, gan nepilnīga.

Pēc nozīmes izšķir ārējo un iekšējo apmaināmību. Ārējā apmaināmība ir mezglu un komplektējošo izstrādājumu apmaināmība pēc ekspluatācijas parametriem (piemēram, jauda vai griešanās frekvence elektrodzinējam) vai pievienošanas izmēriem (piemēram, ritgultņu gredzenu iekšējais vai ārējais diametrs), lielākoties tā ir pilnīga apmaināmība. Iekšējā apmaināmība nodrošina to izmēru precizitāti, kas nepieciešami detaļu salikšanai mezglos, mezglu salikšanai mehānismos un mehānismu salikšanai galīgajā izstrādājumā, parasti tā ir nepilnīga apmaināmība.

Ģeometrisko parametru apmaināmība 
Ģeometrisko parametru apmaināmības pamatjēdzieni

 urbums — jebkura detaļa, kurai ir cilindriskas iekšējas virsmas vai iekšējas virsmas ar paralēlām plaknēm, tā ir aptverošā detaļa, šādu virsmu apzīmējumiem tiek lietoti lielie latīņu burti
 vārpsta — jebkura detaļa, kurai ir ārēja virsma, tā ir aptveramā detaļa, šādu virsmu apzīmējumiem tiek lietoti mazie latīņu burti
 nominālizmērs (D urbumam, d vārpstai) — izmērs, attiecībā pret kuru uzrāda robežizmērus un no kura atskaita novirzes
 reālais izmērs (Dr vai dr) — izmērs, kuru nosaka, mērot ar pieļaujamo kļūdu
 robežizmēri — divi izmēri (lielākais Dmax vai dmax un mazākais Dmin vai dmin), starp kuriem jāatrodas reālajam izmēram vai ar kuriem reālais izmērs var būt vienāds
 novirze (E, e) — izmēra un nominālizmēra starpība
 reālā novirze (Er = Dr - D, er = dr - d) — reālā izmēra un nominālizmēra starpība
 robežnovirze — robežizmēra un nominālizmēra starpība:
 augšējā novirze (ES = Dmax - D, es = dmax - d) — lielākā robežizmēra un nominālizmēra starpība
 apakšējā novirze (EI = Dmin - D, ei = dmin - d) — mazākā robežizmēra un nominālizmēra starpība

 vidējā novirze (Em = 0,5 (ES+EI), em = 0,5 (es+ei)) — augšējās un apakšējās novirzes summas puse
 pielaide (vispārīgi T, urbumam TD = Dmax - Dmin = ES - EI, vārpstai Td = dmax - dmin = es - ei, sistēmai IT skaitļo pēc speciālas izteiksmes) — lielākā un mazākā robežizmēra vai augšējās un apakšējās novirzes starpība
 salāgojums — divas savstarpēji savienotas detaļas
 spēle (S = Dr - dr) — urbuma un vārpstas reālo izmēru pozitīva starpība, ja urbums lielāks par vārpstu
 uzspīlējums (N = -S = dr - Dr) — vārpstas un urbuma reālo izmēru absolūtā starpība līdz salikšanai, ja urbums mazāks nekā vārpsta
 sēža — detaļu savienojuma veids, kuru nosaka iegūtā spēle vai uzspīlējums: sēža ar spēli, sēža ar uzspīlējumu, pārejas sēža

Funkcionālā apmaināmība 
Līdzīgi kā ģeometriskajiem arī funkcionālajiem parametriem pastāv pieļaujamās robežvērtība, kuru starpība veido pielaidi. Pastāvot funkcionālo parametru (virsmas negludums, materiāla cietība u.c.) novirzēm, noteiktas optimālas robežvērtības ir arī ekspluatācijas rādītājiem (piemēram, berzes pāra nodilums), kas atkarīgi no funkcionālajiem parametriem.
Metroloģija
Mehānismu detaļas
Mašīnbūve
Savstarpējā apmaināmība ir kāda kopsalikuma ( konstrukcijas , iekārtas u.c. ) elementu atbilstība noteiktiem parametru standartiem , kas nodrošina šī kopsalikuma pienācīgu darbību neatkarīgi no tā ražošanas un salikšanas vietas un laika , kā arī tiekot labotiem vai aizvietotiem tā elementiem . Apmaināmība attiecināma uz visiem parametriem , kas nodrošina konkrētā izstrādājuma ekspluatāciju , tie var būt ģeometriskie , mehāniskie , elektriskie , optiskie , hidrauliskie , pneimatiskie un citi parametri un to kombinācijas . Apmaināmības veidi Apmaināmību var iedalīt divās lielās daļās . Apmaināmība pēc ģeometriskajiem parametriem — lineāriem un leņķiskiem izmēriem , virsmas formas , novietojuma un kvalitātes — ir izgatavoto detaļu īpašība mašīnu ( aparātu , ierīču ) salikšanā vai remontā bez papildu apstrādes ieņemt savu vietu salikšanas vienībā , ko sauc par mezglu , nodrošinot mezgla normālu darbu . Funkcionālā apmaināmība ir mašīnu u.c. kopsalikumu konstruēšanas , ražošanas un ekspluatācijas princips , kas nodrošina to optimālos tehniskos un ekonomiskos darba rādītājus , tajā var būt ģeometriskie , elektriskie u.c. parametri . Pēc pakāpes izšķir pilnīgo apmaināmību , kurā visus uzdotos precizitātes rādītājus iegūst bez papilddarbībām salikšanas gaitā vai remontējot , mainot detaļas , un nepilnīgo apmaināmību , kurā salikšanas procesā nepieciešama detaļu piestrāde . Funkcionālā apmaināmība var būt tikai pilnīga , apmaināmība pēc ģeometriskajiem parametriem — gan pilnīga , gan nepilnīga . Pēc nozīmes izšķir ārējo un iekšējo apmaināmību . Ārējā apmaināmība ir mezglu un komplektējošo izstrādājumu apmaināmība pēc ekspluatācijas parametriem ( piemēram , jauda vai griešanās frekvence elektrodzinējam ) vai pievienošanas izmēriem ( piemēram , ritgultņu gredzenu iekšējais vai ārējais diametrs ) , lielākoties tā ir pilnīga apmaināmība . Iekšējā apmaināmība nodrošina to izmēru precizitāti , kas nepieciešami detaļu salikšanai mezglos , mezglu salikšanai mehānismos un mehānismu salikšanai galīgajā izstrādājumā , parasti tā ir nepilnīga apmaināmība . Ģeometrisko parametru apmaināmība Ģeometrisko parametru apmaināmības pamatjēdzieni urbums — jebkura detaļa , kurai ir cilindriskas iekšējas virsmas vai iekšējas virsmas ar paralēlām plaknēm , tā ir aptverošā detaļa , šādu virsmu apzīmējumiem tiek lietoti lielie latīņu burti vārpsta — jebkura detaļa , kurai ir ārēja virsma , tā ir aptveramā detaļa , šādu virsmu apzīmējumiem tiek lietoti mazie latīņu burti nominālizmērs ( D urbumam , d vārpstai ) — izmērs , attiecībā pret kuru uzrāda robežizmērus un no kura atskaita novirzes reālais izmērs ( Dr vai dr ) — izmērs , kuru nosaka , mērot ar pieļaujamo kļūdu robežizmēri — divi izmēri ( lielākais Dmax vai dmax un mazākais Dmin vai dmin ) , starp kuriem jāatrodas reālajam izmēram vai ar kuriem reālais izmērs var būt vienāds novirze ( E , e ) — izmēra un nominālizmēra starpība reālā novirze ( Er = Dr - D , er = dr - d ) — reālā izmēra un nominālizmēra starpība robežnovirze — robežizmēra un nominālizmēra starpība : augšējā novirze ( ES = Dmax - D , es = dmax - d ) — lielākā robežizmēra un nominālizmēra starpība apakšējā novirze ( EI = Dmin - D , ei = dmin - d ) — mazākā robežizmēra un nominālizmēra starpība vidējā novirze ( Em =5 ( ES +EI ) , em =5 ( es +ei ) ) — augšējās un apakšējās novirzes summas puse pielaide ( vispārīgi T , urbumam TD = Dmax - Dmin = ES - EI , vārpstai Td = dmax - dmin = es - ei , sistēmai IT skaitļo pēc speciālas izteiksmes ) — lielākā un mazākā robežizmēra vai augšējās un apakšējās novirzes starpība salāgojums — divas savstarpēji savienotas detaļas spēle ( S = Dr - dr ) — urbuma un vārpstas reālo izmēru pozitīva starpība , ja urbums lielāks par vārpstu uzspīlējums ( N = - S = dr - Dr ) — vārpstas un urbuma reālo izmēru absolūtā starpība līdz salikšanai , ja urbums mazāks nekā vārpsta sēža — detaļu savienojuma veids , kuru nosaka iegūtā spēle vai uzspīlējums : sēža ar spēli , sēža ar uzspīlējumu , pārejas sēža Funkcionālā apmaināmība Līdzīgi kā ģeometriskajiem arī funkcionālajiem parametriem pastāv pieļaujamās robežvērtība , kuru starpība veido pielaidi . Pastāvot funkcionālo parametru ( virsmas negludums , materiāla cietība u.c. ) novirzēm , noteiktas optimālas robežvērtības ir arī ekspluatācijas rādītājiem ( piemēram , berzes pāra nodilums ) , kas atkarīgi no funkcionālajiem parametriem . Metroloģija Mehānismu detaļas Mašīnbūve