5. armija (Krievijas Impērija)
Krievijas Impērijas 5. armija () bija militārā formācija Krievijas Impērijas karaspēka sastāvā Pirmā pasaules kara laikā (1914—1918).
Cīnījās Dienvidrietumu frontē (1914. gada augustā — septembrī), Ziemeļrietumu frontē (1914. gada septembrī — 1915. gada augustā), tad Ziemeļu frontē (1915. gada augustā — 1918. gada sākumā) pret Vācijas Impērijas 8. armiju.
5. armijas štābs no 1915. līdz 1917. gadam atradās Daugavpils cietoksnī.

Kaujas ceļš 
5. armijas štābu (штаб 5 А) ģenerāļa Paula fon Plēves (Paul von Plehwe, Павел Адамович фон Плеве) vadībā izveidoja neilgi pēc kara sākuma 1914. gada jūlijā Maskavas kara apgabalā, no 1914. gada 5. augusta līdz septembrim armija cīnījas Galīcijas kaujā Dienvidrietumu frontē, tad 1914. gada rudenī kaujās pie Varšavas (Варшавско-Ивангородская операция) un Lodzas (Лодзинская операция).
 
Vācijas Nemunas armijas Kurzemes ofensīvas laikā sagrauto 5. armiju izformēja un 1915. gada jūnijā ģenerāļa Plēves vadībā saformēja jaunā sastāvā. Tā piedalījās Jelgavas-Šauļu operācijā (Митаво-Шавельская операция) 1915. gada jūlijā un Viļņas operācijā (Виленская операция), tad 1915. gada oktobra kaujās pie Daugavpils.
1916. gada 5.-17. martā 5. armija piedalījās Naroča operācijā (Нарочская операция) un tās 13., 28. un 37. armijas korpusi nesekmīgi uzbruka no Jēkabpils līdz Panevēžai.

Atkāpšanās no Latvijas 
Pēc Februāra revolūcijas izveidojās armijas kareivju deputātu padomes izpildkomiteja.
Operācijas "Dūres sitiens" laikā 1918. gada februārī 5. armija atkāpās no Latvijas. 1918. gada 3. martā Padomju Krievijas valdība bija spiesta parakstīt Brestļitovskas miera līgumu, kas paģērēja Krievijas bruņoto spēku, arī 5. armijas, pilnīgu demobilizāciju.

Armijas sastāvs

1914. gadā 
 5. armijas korpuss (5-й армейский корпус)
 17. armijas korpuss (17-й армейский корпус)
 19. armijas korpuss (19-й армейский корпус)
 25. armijas korpuss (25-й армейский корпус)

1917. gada beigās 
 14. armijas korpuss (XIV армейский корпус)
 17. armijas korpuss (XVII армейский корпус)
 19. armijas korpuss (XIX армейский корпус)
 27. armijas korpuss (XXVII армейский корпус)
 37. armijas korpuss (XXXVII армейский корпус)
 45. armijas korpuss (XLV армейский корпус)
 27. armijas korpuss (XXVII армейский корпус)
 1. kavalērijas korpuss (I кавалерийский корпус)

Komandieri 
 1914. gada 19. jūlijs — 1915. gada 14. janvāris: ģenerālis Pauls Plēve
 1915. gada 14. janvāris — 8. jūnijs: ģenerālis Aleksejs Čurins
 1915. gada 8. jūnijs — 6. decembris ģenerālis Pauls Plēve
 1915. gada 6. decembris — 1916. gada 30. janvāris ģenerālis Vladislavs Klembovskis
 1916. gada 30. janvāris — 6. februāris ģenerālis Aleksejs Kuropatkins
 1916. gada 21. februāris — 4. augusts ģenerālis Vasīlijs Gurko
 1916. gada 14. augusts — 1917. gada 27. aprīlis ģenerālis Ābrams Dragomirovs
 1917. gada 29. aprīlis — 9. septembris ģenerālis Jurijs Danilovs
 1917. gada 9. septembris — 13. novembris ģenerālleitnants Vasīlijs Boldirevs
 1917. gada 13. novembris — 1918. gada janvāris ģenerālleitnants Panteleimons Suhanovs
 1918. gada janvāris ģenerālmajors Artūrs Zalfs

Atsauces

Skatīt arī 
 Pirmā pasaules kara Austrumu fronte

Pirmais pasaules karš
Krievijas militārie formējumi
Krievijas Impērijas armija ( ) bija militārā formācija Krievijas Impērijas karaspēka sastāvā Pirmā pasaules kara laikā1918 ) . Cīnījās Dienvidrietumu frontē gada augustā — septembrī ) , Ziemeļrietumu frontē gada septembrī — gada augustā ) , tad Ziemeļu frontē gada augustā — gada sākumā ) pret Vācijas Impērijas armiju . 5. armijas štābs no līdz gadam atradās Daugavpils cietoksnī . Kaujas ceļš 5. armijas štābu ( штабА ) ģenerāļa Paula fon Plēves ( Paul von Plehwe , Павел Адамович фон Плеве ) vadībā izveidoja neilgi pēc kara sākuma gada jūlijā Maskavas kara apgabalā , no gada augusta līdz septembrim armija cīnījas Galīcijas kaujā Dienvidrietumu frontē , tad gada rudenī kaujās pie Varšavas ( Варшавско-Ивангородская операция ) un Lodzas ( Лодзинская операция ) . Vācijas Nemunas armijas Kurzemes ofensīvas laikā sagrauto armiju izformēja un gada jūnijā ģenerāļa Plēves vadībā saformēja jaunā sastāvā . Tā piedalījās Jelgavas-Šauļu operācijā ( Митаво-Шавельская операция ) gada jūlijā un Viļņas operācijā ( Виленская операция ) , tad gada oktobra kaujās pie Daugavpils . 1916. gada -17. martā armija piedalījās Naroča operācijā ( Нарочская операция ) un tās , un armijas korpusi nesekmīgi uzbruka no Jēkabpils līdz Panevēžai . Atkāpšanās no Latvijas Pēc Februāra revolūcijas izveidojās armijas kareivju deputātu padomes izpildkomiteja . Operācijas " Dūres sitiens " laikā gada februārī armija atkāpās no Latvijas . gada martā Padomju Krievijas valdība bija spiesta parakstīt Brestļitovskas miera līgumu , kas paģērēja Krievijas bruņoto spēku , arī armijas , pilnīgu demobilizāciju . Armijas sastāvs 1914. gadā armijas korpussй армейский корпус ) armijas korpussй армейский корпус ) armijas korpussй армейский корпус ) armijas korpussй армейский корпус ) 1917. gada beigās armijas korpuss ( XIV армейский корпус ) armijas korpuss ( XVII армейский корпус ) armijas korpuss ( XIX армейский корпус ) armijas korpuss ( XXVII армейский корпус ) armijas korpuss ( XXXVII армейский корпус ) armijas korpuss ( XLV армейский корпус ) armijas korpuss ( XXVII армейский корпус ) kavalērijas korpuss ( I кавалерийский корпус ) Komandieri gada jūlijs — gada janvāris : ģenerālis Pauls Plēve gada janvāris — jūnijs : ģenerālis Aleksejs Čurins gada jūnijs — decembris ģenerālis Pauls Plēve gada decembris — gada janvāris ģenerālis Vladislavs Klembovskis gada janvāris — februāris ģenerālis Aleksejs Kuropatkins gada februāris — augusts ģenerālis Vasīlijs Gurko gada augusts — gada aprīlis ģenerālis Ābrams Dragomirovs gada aprīlis — septembris ģenerālis Jurijs Danilovs gada septembris — novembris ģenerālleitnants Vasīlijs Boldirevs gada novembris — gada janvāris ģenerālleitnants Panteleimons Suhanovs gada janvāris ģenerālmajors Artūrs Zalfs Atsauces Skatīt arī Pirmā pasaules kara Austrumu fronte Pirmais pasaules karš Krievijas militārie formējumi