Šarls Seņoboss
Šarls Seņoboss (, 1854—1942) bija franču vēsturnieks, Sorbonnas profesors (no 1900).
Ziņojuma La Nation Lettonne autors 1919. gada Parīzes miera konferencei.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1854. gadā Lamastras pilsētā (tagad Ardēšas departaments) ierēdņa ģimenē. Mācījās Turnonas licejā (1865-1871), pēc tam studēja vēsturi Parīzes Augstākajā normālskolā (École normale supérieure). Papildus apguva vēstures pētīšanas metodes Getingenes, Berlīnes, Minhenes un Leipcigas universitātēs Vācijā (1877—1879).   
No 1879. gada docētājs Dižonas universitātē, tad Starptautisko un politisko pētījumu augstskolā (Écoles des hautes études internationales et politiques (HEI-HEP)), no 1890. gada Parīzes Sorbonas universitātē. 
1897. gadā izdeva "Mūsdienu Eiropas politisko vēsturi", kas 1898. gadā tika pārtulkota arī krieviski (Политическая история современной Европы, 1814—1896). 1913. gada žurnāla Les Annales des Nationalités Lietuvai un Latvijai veltītajā 5./6. numurā uzrakstīja ievadrakstu "Latviešu-lietuviešu nācija" (La Nation Letto-Lithuanienne), bet 1919. gada Parīzes miera konferences studiju komitejas uzdevumā izstrādāja ziņojumu "Latviešu nācija" (La Nation Lettonne), kas bija sadalīts četrās daļās: 1. iedzīvotāji, 2. tagadējās iekārtas vēsturiskā izcelšanās, 3. latviešu tautiskā atdzimšana, 4. latviešu nacionālā programma.

Pēc Pirmā pasaules kara beigām uzrakstīja "Mūsdienu Francijas vēsturi" (Histoire de la France contemporaine, 1921) un "Mūsdienu Eiropas politisko vēsturi" (Histoire politique de l'Europe contemporaine, 1921-1926).
Mūža nogalē papildināja agrāk rakstīto ar eseju par franču tautas evolūciju "Franču nācijas patiesā vēsture" (1933, atkārtots izdevums 1945), "Etīdēm par politiku un vēsturi" (1934) un "Eseju par Eiropas tautu salīdzinošo vēsturi" (1938).

Miris mājas arestā 1942. gada 24. aprīlī Otrā pasaules kara laikā vācu okupētajā Bretaņā.

Darbi 

 1882 : Le régime féodal en Bourgogne Jusqu'en 1360, Paris
 1885 : Histoire de la civilisation, Paris
 1894 : Histoire narrative et descriptive du Peuple Romain, Paris: Armand Colin
 1897 : Histoire politique de l'Europe contemporaine
 1897 : Introduction aux études historiques, en collaboration avec Charles-Victor Langlois (rééd. 1992) nouvelle édition 2014 disponible en ligne dans la Bibliothèque idéale des sciences sociales, avec une préface inédite de Gérard Noiriel 
 1901 : La Méthode historique appliquée aux sciences sociales, Alcan (nouvelle éd. 2014) disponible en ligne dans la Bibliothèque idéale des sciences sociales, avec une préface inédite d'Antoine Prost
 1905 : Histoire de la civilisation (3 volumes), Masson et Cie (4e éd.):
 Histoire de la civilisation ancienne (Orient, Grèce, Rome)
 Histoire de la civilisation au Moyen Âge et dans les temps modernes
 Histoire de la civilisation contemporaine
 Histoire de la civilisation (2 volumes):
 Abrégé de l'histoire de la civilisation
 Histoire de la civilisation ancienne Orient, Grèce, Rome, Les Barbares 
 1914 : Histoire narrative et descriptive de l'Antiquité (10e éd.)
 1921 : Histoire de la France contemporaine, en collaboration avec Ernest Lavisse
 [1921-1926] : Histoire politique de l'Europe contemporaine. Évolution des partis et des formes politiques 1814-1914, 2 tomes (7e éd.), Paris: Armand Colin (rééd. 1929-1931)
 1933 : Histoire sincère de la Nation française. Essai d'une histoire de l'évolution du peuple français, PUF (2e éd. 1945)
 1934 : Études de politique et d'histoire, PUF
 1938 : Essai d’une histoire comparée des peuples de l’Europe

Par latviešiem 
Rakstot ziņojumu La Nation Lettonne par latviešu vēsturi, Seņoboss atzīmēja latviešu antagonismu pret muižniekiem un vāciešiem. Tas sevišķi izpaudies 1905. gada revolūcijā, ko viņš salīdzināja ar franču zemnieku revolūciju (Žakeriju). "Latviešu tauta nav nezglītots un nekārtīgs pūlis, bet mācītu zemnieku tauta, strādīga, taupīga, ar plašu, aktīvu un ietekmīgu vidusšķiru, kas pieradusi pati pārvaldīt savas lietas, grupēties savienībās, izvēlēt savus delegātus, kas spējīga apvienoties valstī un valdīt pati par sevi gluži tāpat kā dāņi vai norvēģi... Tā būs maza valsts, tomēr lielāka nekā Šveice, Dānija vai Beļģija, un tā varēs nostiprināties, noslēdzot saimniecisku savienību ar ar citām Baltijas piekrastes valstīm, kā: Lietuvu, Igauniju un Somiju".

Atsauces 

1854. gadā dzimušie
1942. gadā mirušie
Ardēšā dzimušie
Francijas vēsturnieki
Vēsturnieki
Šarls Seņoboss ( ,1942 ) bija franču vēsturnieks , Sorbonnas profesors ( no Ziņojuma La Nation Lettonne autors gada Parīzes miera konferencei . Dzīvesgājums Dzimis gadā Lamastras pilsētā ( tagad Ardēšas departaments ) ierēdņa ģimenē . Mācījās Turnonas licejā pēc tam studēja vēsturi Parīzes Augstākajā normālskolā ( École normale supérieure ) . Papildus apguva vēstures pētīšanas metodes Getingenes , Berlīnes , Minhenes un Leipcigas universitātēs Vācijā1879 ) . No gada docētājs Dižonas universitātē , tad Starptautisko un politisko pētījumu augstskolā ( Écoles des hautes études internationales et politiques ( HEI-HEP ) ) , no gada Parīzes Sorbonas universitātē . 1897. gadā izdeva " Mūsdienu Eiropas politisko vēsturi " , kas gadā tika pārtulkota arī krieviski ( Политическая история современной Европы , 1896 ) . gada žurnāla Les Annales des Nationalités Lietuvai un Latvijai veltītajā / 6. numurā uzrakstīja ievadrakstu " Latviešu -lietuviešu nācija " ( La Nation Letto-Lithuanienne ) , bet gada Parīzes miera konferences studiju komitejas uzdevumā izstrādāja ziņojumu " Latviešu nācija " ( La Nation Lettonne ) , kas bija sadalīts četrās daļās : iedzīvotāji , tagadējās iekārtas vēsturiskā izcelšanās , latviešu tautiskā atdzimšana , latviešu nacionālā programma . Pēc Pirmā pasaules kara beigām uzrakstīja " Mūsdienu Francijas vēsturi " ( Histoire de la France contemporaine , un " Mūsdienu Eiropas politisko vēsturi " ( Histoire politique de l' Europe contemporaine , Mūža nogalē papildināja agrāk rakstīto ar eseju par franču tautas evolūciju " Franču nācijas patiesā vēsture " atkārtots izdevums " Etīdēm par politiku un vēsturi " un " Eseju par Eiropas tautu salīdzinošo vēsturi " Miris mājas arestā gada aprīlī Otrā pasaules kara laikā vācu okupētajā Bretaņā . Darbi : Le régime féodal en Bourgogne Jusqu ' en Paris : Histoire de la civilisation , Paris : Histoire narrative et descriptive du Peuple Romain , Paris : Armand Colin : Histoire politique de l' Europe contemporaine : Introduction aux études historiques , en collaboration avec Charles-Victor Langlois ( rééd. nouvelle éditiondisponible en ligne dans la Bibliothèque idéale des sciences sociales , avec une préface inédite de Gérard Noiriel : La Méthode historique appliquée aux sciences sociales , Alcan ( nouvelle éd. disponible en ligne dans la Bibliothèque idéale des sciences sociales , avec une préface inédite d' Antoine Prost : Histoire de la civilisationvolumes ) , Masson et Cie éd. ) : Histoire de la civilisation ancienne ( Orient , Grèce , Rome ) Histoire de la civilisation au Moyen Âge et dans les temps modernes Histoire de la civilisation contemporaine Histoire de la civilisationvolumes ) : Abrégé de l' histoire de la civilisation Histoire de la civilisation ancienne Orient , Grèce , Rome , Les Barbares : Histoire narrative et descriptive de l' Antiquité éd . ) : Histoire de la France contemporaine , en collaboration avec Ernest Lavisse [ 1921 - 1926 ] \ : Histoire politique de l' Europe contemporaine . Évolution des partis et des formes politiquestomes éd. ) , Paris : Armand Colin ( rééd . : Histoire sincère de la Nation française . Essai d'une histoire de l' évolution du peuple français , PUF éd . : Études de politique et d' histoire , PUF : Essai d’une histoire comparée des peuples de l’ Europe Par latviešiem Rakstot ziņojumu La Nation Lettonne par latviešu vēsturi , Seņoboss atzīmēja latviešu antagonismu pret muižniekiem un vāciešiem . Tas sevišķi izpaudies gada revolūcijā , ko viņš salīdzināja ar franču zemnieku revolūciju ( Žakeriju ) . " Latviešu tauta nav nezglītots un nekārtīgs pūlis , bet mācītu zemnieku tauta , strādīga , taupīga , ar plašu , aktīvu un ietekmīgu vidusšķiru , kas pieradusi pati pārvaldīt savas lietas , grupēties savienībās , izvēlēt savus delegātus , kas spējīga apvienoties valstī un valdīt pati par sevi gluži tāpat kā dāņi vai norvēģi ... Tā būs maza valsts , tomēr lielāka nekā Šveice , Dānija vai Beļģija , un tā varēs nostiprināties , noslēdzot saimniecisku savienību ar ar citām Baltijas piekrastes valstīm , kā : Lietuvu , Igauniju un Somiju " . Atsauces 1854. gadā dzimušie 1942. gadā mirušie Ardēšā dzimušie Francijas vēsturnieki Vēsturnieki