Tartu operācija
Tartu operācija () bija Sarkanās armijas uzbrukuma operācija no 1944. gada 10. augusta līdz 6. septembrim Vidzemes ziemeļaustrumos un Igaunijas dienvidos, kas sākās pēc Panteras pozīcijas pārraušanas un Latgales okupācijas. Tās mērķis bija pārraut Vērmahta 18. armijas Marienburgas (Alūksnes) aizsardzības līniju un izlauzties līdz Tartu.

Karotāju spēki un zaudējumi 
3. Baltijas frontes iebrukumā Igaunijā piedalījās 67. armija un 1. triecienarmija, bet Vidzemē 54. armija, kopā ap 272 800 karavīru. Vācu pozīcijas aizsargāja aptuveni 65 000 karavīru.
Pēc padomju datiem Tartu operācijā Sarkanā armija zaudēja 16 292 karavīru, bet 55 440 bija ievainoti.

Norise 
10. augustā sākās 3. Baltijas frontes uzbrukums Marienburgas (Alūksnes) aizsardzības līnijai Alūksnes augstienes austrumu pusē, kas stiepās gar Pededzes rietumu krastu un turpinājās līdz Pleskavas ezeram. Pēc aizsardzības līnijas pārraušanas 67. armija 13. augustā ieņēma Veru un 25. augustā Tartu, savukārt 54. armija 19. augustā ieņēma Alūksni, 27. augustā Api un 28. augustā Gulbeni. Vērmahta un Igauņu leģions apturēja Sarkanās armijas uzbrukumu pie frontes līnijas, ko veidoja Emajegi – Vertsjervs ziemeļos un Valkas – Gaujas krasta aizsardzības līnija līdz Lejasciemam dienvidos.

Sekas 
Lai neiekļūtu ielenkumā, Vācijas karaspēka operatīvā grupa "Narva" steigšus evakuējās no Ziemeļigaunijas. Sarkanā armija 22. septembrī bez kaujas okupēja Tallinu.

Skatīt arī 

 Rēzeknes-Daugavpils uzbrukuma operācija
 Madonas operācija
 Baltijas operācija (1944)
 Latvijas okupācijas hronoloģija (1944—1945)

1944. gads
Otrais pasaules karš
Kaujas ar PSRS piedalīšanos
Kaujas ar Vācijas piedalīšanos
Igaunijas vēsture
Tartu operācija ( ) bija Sarkanās armijas uzbrukuma operācija no gada augusta līdz septembrim Vidzemes ziemeļaustrumos un Igaunijas dienvidos , kas sākās pēc Panteras pozīcijas pārraušanas un Latgales okupācijas . Tās mērķis bija pārraut Vērmahta armijas Marienburgas ( Alūksnes ) aizsardzības līniju un izlauzties līdz Tartu . Karotāju spēki un zaudējumi 3. Baltijas frontes iebrukumā Igaunijā piedalījās armija un triecienarmija , bet Vidzemē armija , kopā ap800 karavīru . Vācu pozīcijas aizsargāja aptuveni 000 karavīru . Pēc padomju datiem Tartu operācijā Sarkanā armija zaudēja292 karavīru , bet 440 bija ievainoti . Norise 10. augustā sākās Baltijas frontes uzbrukums Marienburgas ( Alūksnes ) aizsardzības līnijai Alūksnes augstienes austrumu pusē , kas stiepās gar Pededzes rietumu krastu un turpinājās līdz Pleskavas ezeram . Pēc aizsardzības līnijas pārraušanas armija augustā ieņēma Veru un augustā Tartu , savukārt armija augustā ieņēma Alūksni , augustā Api un augustā Gulbeni . Vērmahta un Igauņu leģions apturēja Sarkanās armijas uzbrukumu pie frontes līnijas , ko veidoja Emajegi – Vertsjervs ziemeļos un Valkas – Gaujas krasta aizsardzības līnija līdz Lejasciemam dienvidos . Sekas Lai neiekļūtu ielenkumā , Vācijas karaspēka operatīvā grupa " Narva " steigšus evakuējās no Ziemeļigaunijas . Sarkanā armija septembrī bez kaujas okupēja Tallinu . Skatīt arī Rēzeknes-Daugavpils uzbrukuma operācija Madonas operācija Baltijas operācija Latvijas okupācijas hronoloģija1945 ) 1944. gads Otrais pasaules karš Kaujas ar PSRS piedalīšanos Kaujas ar Vācijas piedalīšanos Igaunijas vēsture