Cjuaņdžou
Cjuaņdžou (, ), ir prefektūras līmeņa municipalitāte Fudzjaņas provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos Taivānas šauruma krastā. Robežojas dienvidos ar Sjameņu, rietumos — ar Džandžou un Lunjaņu, ziemeļos — ar Saņminu, bet austrumos — ar provinces galvaspilsētu Fudžou un Putiaņu. Municipalitātē ietilpst trīs apriņķa līmeņa pilsētas (Šiši, Dzjiņdzjana un Naņaņa), kā arī formāli — Taivānas pārvaldītā Dzjiņmeņas sala.

Vēsture 
Dibināta Tanu dinastijas laikā 718. gadā Dzjiņdzjanas upes grīvā. Sunu dinastijas laikā izaugusi par nozīmīgu tirdzniecības ostu, kas Eiropā bija zināma pēc atvasinātā arābu nosaukuma kā Zaitona. Pilsētas apkaimē attīstījās keramikas, cukura, alkoholisko dzērienu un sāls ražotnes. 11.—12. gadsimtā Cjuaņdžou bijusi viena no pasaules lielākajām un kosmopolītiskajām ostām — šeit saglabājušies tā laikmeta apbedījumi ar uzrakstiem arābu, sīriešu un latīņu valodās. Savā laikā Cjuaņdžou osta bijusi kā Ķīnas atskaites punkts attāluma noteikšanai līdz citām zemēm.

13. gadsimtā galvenās eksporta preces bija garšvielas, pērles un porcelāns. No Cjuaņdžou Marko Polo devās atpakaļceļā uz Eiropu. 15. gadsimtā Minu dinastijas izolacionisma laikā Cjuaņdžou panīka. Osta atdzima tikai 19. gadsimta beigās un 20. gadsimtā.

Ekonomika 
Vēsturiski galvenās eksportpreces ir tēja, kampars, cukurs, indigo, tabaka, keramika, džuta un daži minerāli. Eksportē arī banānus, līčiju un rīsus. Galvenās rūpniecības nozares ir tekstilrūpniecība, mašīnrūpniecība, papīra rūpniecība un naftas ķīmiskā rūpniecība.

Atsauces

Ārējās saites 

Ķīnas pilsētas
Cjuaņdžou ( , ) , ir prefektūras līmeņa municipalitāte Fudzjaņas provincē Ķīnas austrumos . Izvietojusies provinces dienvidaustrumos Taivānas šauruma krastā . Robežojas dienvidos ar Sjameņu , rietumos — ar Džandžou un Lunjaņu , ziemeļos — ar Saņminu , bet austrumos — ar provinces galvaspilsētu Fudžou un Putiaņu . Municipalitātē ietilpst trīs apriņķa līmeņa pilsētas ( Šiši , Dzjiņdzjana un Naņaņa ) , kā arī formāli — Taivānas pārvaldītā Dzjiņmeņas sala . Vēsture Dibināta Tanu dinastijas laikā gadā Dzjiņdzjanas upes grīvā . Sunu dinastijas laikā izaugusi par nozīmīgu tirdzniecības ostu , kas Eiropā bija zināma pēc atvasinātā arābu nosaukuma kā Zaitona . Pilsētas apkaimē attīstījās keramikas , cukura , alkoholisko dzērienu un sāls ražotnes . — 12. gadsimtā Cjuaņdžou bijusi viena no pasaules lielākajām un kosmopolītiskajām ostām — šeit saglabājušies tā laikmeta apbedījumi ar uzrakstiem arābu , sīriešu un latīņu valodās . Savā laikā Cjuaņdžou osta bijusi kā Ķīnas atskaites punkts attāluma noteikšanai līdz citām zemēm . 13. gadsimtā galvenās eksporta preces bija garšvielas , pērles un porcelāns . No Cjuaņdžou Marko Polo devās atpakaļceļā uz Eiropu . gadsimtā Minu dinastijas izolacionisma laikā Cjuaņdžou panīka . Osta atdzima tikai gadsimta beigās un gadsimtā . Ekonomika Vēsturiski galvenās eksportpreces ir tēja , kampars , cukurs , indigo , tabaka , keramika , džuta un daži minerāli . Eksportē arī banānus , līčiju un rīsus . Galvenās rūpniecības nozares ir tekstilrūpniecība , mašīnrūpniecība , papīra rūpniecība un naftas ķīmiskā rūpniecība . Atsauces Ārējās saites Ķīnas pilsētas