Dunduri
Dunduri, dunduru dzimta (Tabanidae) ir viena no dunduru infrakārtas (Tabanomorpha) mušveidīgo kukaiņu dzimtām. Daudzas dunduru dzimtas sugas ir liela auguma kukaiņi, un tie ir lielākie no asinssūcējiem divspārņiem. Tomēr kož tikai mātītes, lai sūktu asinis no zīdītājiem, cilvēkus ieskaitot. Dunduri sastopami visā pasaulē, izņemot dažas attālas okeānu salas un polāros reģionus. Dunduru dzimtā zināmas apmēram 4500 sugas, no kurām Latvijā konstatētas 27 sugas.

Lielākie dunduri Latvijā ir diždunduri (Tabanus), bet no tiem vislielākais ir govju dundurs (Tabanus bovinus), kā arī liels ir briežu dundurs (Hybomitra tarandina). Cilvēkam tie uzbrūk reti. Daudz agresīvāki attiecībā uz cilvēku ir zeltači (Chrysops), kā arī ļoti bieži cilvēkam uzbrūk aklie dunduri (Haematopota).

Izskats 
Dunduri ir lieli vai vidēji lieli kukaiņi ar lielām saliktajām acīm, īsiem taustekļiem, kas sastāv no trīs posmiem, un platiem ķermeņiem. Mātītēm acis novietotas plati, attālināti viena no otras, bet tēviņiem acis gandrīz saskaras viena ar otru. Acis ļoti bieži ir košā, kontrastainā krāsā. Uz galvas un krūtīm ir īsi matiņi, bet tie nav uz vēdera posma. Spārni ir divi, membrānveida, pelēkā vai brūnā krāsā, lai gan dažām sugām tie var būt raibi. 

Dunduri atkarībā no sugas var būt 5—25 mm lieli, lielākais zināmais spārnu izplētums ir 60 mm. Kāpuri ir gari un cilindrveidīgi, ar nelielām galvām un 12 ķermeņa posmiem.

Kopīgās īpašības 
Asinis sūc tikai mātītes, bet tēviņi ir pilnīgi nekaitīgi, jo pārtiek no nektāra, augu sulām un laputu saldajiem izdalījumiem. Mātītes dūriens ir visai sāpīgs, jo brūcē tiek ievadītas siekalas, kas kavē asins sarecēšanu. Mātītes var baroties arī ar kritušu dzīvnieku hemolimfu, apmēram 2—3 dienas pēc to nobeigšanās. Kopumā mātīte izsūc 50—200 mg asiņu. Tādējādi tās var pārnēsāt dažādu slimību ierosinātājus. Dunduru dzēlumi var izraisīt arī alerģiskus iekaisumus. Visi dunduri ir ļoti izveicīgi lidotāji. Tie parasti ir aktīvi sausā, saulainā laikā, lai gan uzturas mitrās vietās, ūdeņu tuvumā. Dunduri izvairās no tumšām, noēnotām vietām, kā arī nakts laikā tie ir neaktīvi.

Dunduru kāpuri attīstās augsnē, dūņās, trūdošās augu atliekās vai slapjās smiltīs. Mātīte dēj 300—600 olas, veidojoties olu kaudzītēm. Dēšana notiek uz augu lapām, kas atrodas virs ūdens vai ūdens tuvumā. Pēc 3—8 dienām izšķiļas kāpuri, kas izdzīvo 7 attīstības stadijas un pēc pārziemošanas iekūņojas. Pēc 4—6 nedēļām izlido jaunais dundurs. Daļai sugu kāpuri ir plēsīgi un barojas ar citu kukaiņu sugu kāpuriem. Ir arī dunduru kāpuri, kas barojas ar detrītu un augu atliekām.

Sistemātika 
Dunduru dzimta (Tabanidae)
 apakšdzimta Adersiinae
 ģints Adersia
 apakšdzimta Chrysopsinae
 cilts Bouvieromyiini
 cilts Chrysopsini
 cilts Rhinomyzini
 apakšdzimta Pangoniinae
 cilts Pangoniini
 cilts Philolichini
 cilts Scioniini
 apakšdzimta Tabaninae
 cilts Diachlorini
 cilts Haematopotini
 cilts Tabanini

Atsauces

Ārējās saites 

Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
Latvijas daba: Dunduru dzimta
Dunduri , dunduru dzimta ( Tabanidae ) ir viena no dunduru infrakārtas ( Tabanomorpha ) mušveidīgo kukaiņu dzimtām . Daudzas dunduru dzimtas sugas ir liela auguma kukaiņi , un tie ir lielākie no asinssūcējiem divspārņiem . Tomēr kož tikai mātītes , lai sūktu asinis no zīdītājiem , cilvēkus ieskaitot . Dunduri sastopami visā pasaulē , izņemot dažas attālas okeānu salas un polāros reģionus . Dunduru dzimtā zināmas apmēramsugas , no kurām Latvijā konstatētassugas . Lielākie dunduri Latvijā ir diždunduri ( Tabanus ) , bet no tiem vislielākais ir govju dundurs ( Tabanus bovinus ) , kā arī liels ir briežu dundurs ( Hybomitra tarandina ) . Cilvēkam tie uzbrūk reti . Daudz agresīvāki attiecībā uz cilvēku ir zeltači ( Chrysops ) , kā arī ļoti bieži cilvēkam uzbrūk aklie dunduri ( Haematopota ) . Izskats Dunduri ir lieli vai vidēji lieli kukaiņi ar lielām saliktajām acīm , īsiem taustekļiem , kas sastāv no trīs posmiem , un platiem ķermeņiem . Mātītēm acis novietotas plati , attālināti viena no otras , bet tēviņiem acis gandrīz saskaras viena ar otru . Acis ļoti bieži ir košā , kontrastainā krāsā . Uz galvas un krūtīm ir īsi matiņi , bet tie nav uz vēdera posma . Spārni ir divi , membrānveida , pelēkā vai brūnā krāsā , lai gan dažām sugām tie var būt raibi . Dunduri atkarībā no sugas var būt25 mm lieli , lielākais zināmais spārnu izplētums irmm . Kāpuri ir gari un cilindrveidīgi , ar nelielām galvām unķermeņa posmiem . Kopīgās īpašības Asinis sūc tikai mātītes , bet tēviņi ir pilnīgi nekaitīgi , jo pārtiek no nektāra , augu sulām un laputu saldajiem izdalījumiem . Mātītes dūriens ir visai sāpīgs , jo brūcē tiek ievadītas siekalas , kas kavē asins sarecēšanu . Mātītes var baroties arī ar kritušu dzīvnieku hemolimfu , apmēram3 dienas pēc to nobeigšanās . Kopumā mātīte izsūc200 mg asiņu . Tādējādi tās var pārnēsāt dažādu slimību ierosinātājus . Dunduru dzēlumi var izraisīt arī alerģiskus iekaisumus . Visi dunduri ir ļoti izveicīgi lidotāji . Tie parasti ir aktīvi sausā , saulainā laikā , lai gan uzturas mitrās vietās , ūdeņu tuvumā . Dunduri izvairās no tumšām , noēnotām vietām , kā arī nakts laikā tie ir neaktīvi . Dunduru kāpuri attīstās augsnē , dūņās , trūdošās augu atliekās vai slapjās smiltīs . Mātīte dēj600 olas , veidojoties olu kaudzītēm . Dēšana notiek uz augu lapām , kas atrodas virs ūdens vai ūdens tuvumā . Pēc8 dienām izšķiļas kāpuri , kas izdzīvoattīstības stadijas un pēc pārziemošanas iekūņojas . Pēc6 nedēļām izlido jaunais dundurs . Daļai sugu kāpuri ir plēsīgi un barojas ar citu kukaiņu sugu kāpuriem . Ir arī dunduru kāpuri , kas barojas ar detrītu un augu atliekām . Sistemātika Dunduru dzimta ( Tabanidae ) apakšdzimta Adersiinae ģints Adersia apakšdzimta Chrysopsinae cilts Bouvieromyiini cilts Chrysopsini cilts Rhinomyzini apakšdzimta Pangoniinae cilts Pangoniini cilts Philolichini cilts Scioniini apakšdzimta Tabaninae cilts Diachlorini cilts Haematopotini cilts Tabanini Atsauces Ārējās saites Catalogue of Latvian Flies ( Diptera : Brachycera ) Latvijas daba : Dunduru dzimta