Srebrenicas slaktiņš
Srebrenicas slaktiņš, kas tiek saukts arī par Srebrenicas genocīdu (), bija vairāk nekā 8000 bosniešu musulmaņu vīriešu un zēnu nogalināšana 1995. gada jūlijā Srebrenicas pilsētā un tās apkārtnē Bosnijas kara laikā. Cilvēkus nogalināja Serbu Republikas armija, kas darbojās ģenerāļa Ratko Mladiča vadībā. ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans to nosauca par smagāko noziegumu Eiropā kopš Otrā pasaules kara beigām. Slaktiņā piedalījās arī Serbijas paramilitārā vienība "Skorpioni", kā arī daži simti brīvprātīgo no Ukrainas un Krievijas.

1993. gada aprīlī ANO paziņoja, ka Srebrenica ir droša vieta, kur nenotiek karadarbība. Tomēr 1995. gada jūlijā ANO Aizsardzības spēki, kas sastāvēja no 400 vīru liela nīderlandiešu miera uzturētāju kontingenta, neaizkavēja Serbu Republikas armijai ieņemt pilsētu un uzsākt slaktiņu.

Papildu nogalinātajiem 8000 cilvēku, no šī rajona tika padzīti vairāk nekā 20 tūkstoši cilvēku. Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls ir noteicis, ka šī masu slepkavība uzskatāma par genocīdu. Par galvenajiem vainīgajiem tika atzīti Bosnijas serbu armijas vadošie virsnieki. Daļu vainas uzņēmās arī ANO un tās rietumu atbalstītāji par nespēju aizsargāt Srebrenicā dzīvojošos. Lai arī Serbija juridiski nebija iesaistīta slaktiņā, 2010. gadā Serbijas parlaments pieņēma rezolūciju, kurā atvainojās par tās nespēju novērst masu slepkavību. Par slaktiņu atvainojās arī Serbijas prezidents Tomislavs Nikoličs, tomēr viņš nelietoja genocīda apzīmējumu.

Atsauces

Ārējās saites 

1995. gads
Bosnijas un Hercegovinas vēsture
Islāma vēsture
Genocīds
Srebrenicas slaktiņš , kas tiek saukts arī par Srebrenicas genocīdu ( ) , bija vairāk nekābosniešu musulmaņu vīriešu un zēnu nogalināšana gada jūlijā Srebrenicas pilsētā un tās apkārtnē Bosnijas kara laikā . Cilvēkus nogalināja Serbu Republikas armija , kas darbojās ģenerāļa Ratko Mladiča vadībā . ANO ģenerālsekretārs Kofi Annans to nosauca par smagāko noziegumu Eiropā kopš Otrā pasaules kara beigām . Slaktiņā piedalījās arī Serbijas paramilitārā vienība " Skorpioni " , kā arī daži simti brīvprātīgo no Ukrainas un Krievijas . 1993. gada aprīlī ANO paziņoja , ka Srebrenica ir droša vieta , kur nenotiek karadarbība . Tomēr gada jūlijā ANO Aizsardzības spēki , kas sastāvēja novīru liela nīderlandiešu miera uzturētāju kontingenta , neaizkavēja Serbu Republikas armijai ieņemt pilsētu un uzsākt slaktiņu . Papildu nogalinātajiemcilvēku , no šī rajona tika padzīti vairāk nekātūkstoši cilvēku . Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls ir noteicis , ka šī masu slepkavība uzskatāma par genocīdu . Par galvenajiem vainīgajiem tika atzīti Bosnijas serbu armijas vadošie virsnieki . Daļu vainas uzņēmās arī ANO un tās rietumu atbalstītāji par nespēju aizsargāt Srebrenicā dzīvojošos . Lai arī Serbija juridiski nebija iesaistīta slaktiņā , gadā Serbijas parlaments pieņēma rezolūciju , kurā atvainojās par tās nespēju novērst masu slepkavību . Par slaktiņu atvainojās arī Serbijas prezidents Tomislavs Nikoličs , tomēr viņš nelietoja genocīda apzīmējumu . Atsauces Ārējās saites 1995. gads Bosnijas un Hercegovinas vēsture Islāma vēsture Genocīds