Agris Sūna
Agris Sūna (dzimis 1965. gadā) ir politiskais aktīvists, partijas Tautas varas spēks (iepriekš — Alternative, Spēks vienotībā) biedrs, valsts civildienesta ierēdnis, Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības (LAPA) prezidents.

Izglītība 
2005. gadā absolvēja Baltijas Krievu institūtu (vēlāk — Baltijas Starptautiskā akadēmija), iegūstot jurista kvalifikāciju. 2009. gadā absolvēja Latvijas Policijas akadēmiju tiesību zinātņu programmā.

Politiskā un sabiedriskā darbība

2005. — 2006. gads 
Agris Sūna bija viens no iniciatoriem, kas Latvijā virzīja ideju par policistu apvienošanos arodbiedrībās. Kad 2005. gadā Saeima nolēma atļaut policijas darbiniekiem veidot arodbiedrības, sākot ar 2006. gada janvāri, Agris Sūna un Ivars Muižzemnieks tika nosaukti kā potenciālie jaunās policistu arodbiedrības līderi. 2006. gada janvārī darbību uzsāka Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības (LAPA) prezidentu.

2009. — 2011. gads 
2009. gadā nodibināja partiju Latvijas kustība Solidaritāte (vēlāk — Latvijas centriskā partija, Centra partija), kuras reģistrācijai izmantoja 2005. gadā dibinātu, maz pazīstama partiju Vislatvijas partija 21. gadsimts, kuru savulaik dibināja uzņēmēja Olga Maļeviča. Medijos tolaik ziņoja, ka Agris Sūna šo partiju izmantojis, jo jau vairākus mēnešus mēģinājis reģistrēt iecerēto partiju, taču neveiksmīgi.

2010. gadā, ceļā uz 10. Saeimas vēlēšanām, Agris Sūna nodibināja politisko partiju apvienību Ražots Latvijā, pievienoja tai partiju Latvijas kustība Solidaritāte, un startēja ar 1.kārtas numuru partijas Rīgas sarakstā. Partijas priekšvēlēšanu kampaņa ietvēra biedru patruļu pie Brīvības pieminekļa, apsargājot to ar suņiem, kā arī sludinājumu publicēšana potenciālo premjera amata kandidātu piesaistīšanai. Partiju apvienība Saeimā neiekļuva, jo nepārvarēja 5% barjeru. Bija partiju apvienības valdes loceklis līdz tās likvidācijai 2019. gadā. Apvienības darbība tika izbeigta, tiesai apmierinot KNAB prasību, kas bija saistīta ar apvienības izvairīšanos iesniegt informāciju par finanšu stāvokli.

2011. gadā, politiskās vētras laikā, ko sacēla Valda Zatlera rosinājums par 10. Saeimas atlaišanu, Agris Sūna pievienojās Zatlera Reformu partijai (vēlāk — Reformu partija) nākamajā dienā pēc tās dibināšanas.

2012. gads 
2012. gadā Agris Sūna devās uz Maskavu, lai piedalītos Krievijas prezidenta Vladimira Putina atbalstītās Internacionālās frontes kongresā. Fronte dibināta, lai izplatītu Krievijas ietekmi bijušās PSRS teritorijā. Pasākumu ar runu atklāja bijušais Krievijas vēstniecības Latvijā darbinieks Dmitrijs Jermolajevs, kurš tika turēts aizdomās par spiegošanu Krievijas labā un kuram Latvijā iebraukt vairs nav atļauts. Pasākumā uzrunu no kongresa tribīnes sniedza arī Agris Sūna, paužot, ka piekrīt idejai par to, ka krieviem ir jāatbalsta savi tautieši ārzemēs un ar Maskavas biedriem viņš dalījās satraukumā par to, ka Latvijas krievi esot jau sākuši aizmirst savu valodu. Latvijas medijiem Sūna teica, ka nenožēlo, ka izmantojis Krievijas uzaicinājumu aizbraukt uz Maskavu. Izdevumus daļēji sedzis viņš pats, daļēji — Krievijas puse. Vienlaikus, viņš atzina, ka Krievijas apmaksātā viesnīca gan izrādījusies ne visai ērta, toties uz ielām redzētais esot nostiprinājis viņa uzskatu, ka policistiem Maskavā esot labāka dzīve, nekā Rīgā, kā arī esot zemāks noziedzības līmenis. Pie viena viņš gan atzina, ka, klausoties Internacionālās frontes kongresa runas, dažu delegātu teiktais Latvijas policistu pārstāvim esot licis justies ne visai omulīgi.

2013.- 2017. gads 
2013. gada maijā Agris Sūna Latvijā dibināja uzņēmumu SIA Dižie vēži, kam reģistrēta darbība tūrisma nozarē.

2013. gadā jūnijā piedalījās 2017. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās no Latvijas Zaļās partijas saraksta, pretendējot uz iekļūšanu Garkalnes novada domē. No partijas domē iekļuva 2 pretendenti, taču Agris Sūna nebija to vidū, jo, pirmkārt, sarakstā startēja ar 14.kārtas numuru, un, otrkārt, saņēma viszemāko punktu skaitu starp saraksta kandidātiem.

2014. gada startēja 12. Saeimas vēlēšanās, partijas Suverenitāte (iepriekš — Latvijas atmoda, Pensionāru un senioru partija) Vidzemes sarakstā ar 2.kārtas numuru. Par dalību partijā Agris Sūna minēja, ka viņu pierunājusi startēt partijas pārstāvji, kaut arī viņš pats sevišķi politikā neraujoties. Partija savā programmā kā sasniedzamo mērķus bija uzstādījusi gan sociālās nevienlīdzības apkarošanu — pensiju un minimālās algas paaugstināšanu, gan arī saistītās biedrības Antiglobālisti mērķus — izstāšanos no Eiropas Savienības un NATO. Partija Saeimā neiekļuva, jo nepārvarēja 5% barjeru — tā ieguva rekordzemu 0.11% atbalstītāju īpatsvaru.

2014. gada beigās Agris Sūna pieņem lēmumu par sava uzņēmuma SIA Dižie vēži likvidāciju, un 2015. gadā pārtrauc uzņēmuma darbību. Zināms, ka vēlāk, 2016. gadā īpašumā Skrundā ar šo pašu nosaukumu tikusi reģistrēta Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības sapulce, kurā vienīgais jautājums bija politiķa, apsardzes jomu pārstāvošā uzņēmēja Alekseja Rosļikova iecelšana valdē, par ko esot vienbalsīgi nobalsots. Uz dokumenta redzams tikai Agra Sūnas un Alekseja Rosļikova paraksts.

Kopš Agra Sūnas un Alekseja Rosļikova kopīgās darbības Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības valdē, abu attiecības un politiskie mērķi kļuva arvien ciešāki.

Pēc Alekseja Rosļikova iesaistīšanās partijā Saskaņa un startēšanas 2017. gada Rīgas domes vēlēšanās, policistu arodbiedrības izdotās avīzes un citi informatīvie materiāli sāka atspoguļot partijas Saskaņa priekšvēlēšanu solījumus, tai skaitā jaunu dzīvokļu nodrošināšanu policistiem bez pirmās iemaksas. Tolaik mediji vēstīja, ka partijas aģitbrigādes apstaigājot iekšlietu darbinieku, tostarp policijas, iecirkņus Rīgas teritorijā, dalot aģitācijas materiālus un vācot parakstus no cilvēkiem, kuri atbalsta šādu dzīvokļu celtniecību.

2018. gads — 2022. gads 
Šobrīd Agris Sūna ir politiskās partijas Tautas varas spēks (iepriekš — Alternative, Spēks vienotībā) biedrs. Partijas sarakstā kandidēja 2020. gada Rīgas domes vēlēšanās, taču partija nepārvarēja 5% barjeru

Civildienests 
2004. — 2005. gadā strādāja Rīgas galvenās policijas pārvaldes (tagad — Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes) 25. policijas nodaļas Kārtības policijas inspektora amatā. Ar šo periodu saistāma Agra Sūnas saikne ar Alekseju Rosļikovu, kurš šajā periodā arī strādāja pārvaldes kārtībnieka, vēlāk arī inspektora amatā.

2018. gadā iecelts amatā par Rīgas reģionālās Valsts darba inspekcijas inspektoru.

Atsauces 

1985. gadā dzimušie
Latvijas uzņēmēji
Latvijas policisti
Latvijas juristi
Baltijas Krievu institūta absolventi
Latvijas Policijas akadēmijas absolventi
Agris Sūna ( dzimis gadā ) ir politiskais aktīvists , partijas Tautas varas spēks ( iepriekš — Alternative , Spēks vienotībā ) biedrs , valsts civildienesta ierēdnis , Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības ( LAPA ) prezidents . Izglītība 2005. gadā absolvēja Baltijas Krievu institūtu ( vēlāk — Baltijas Starptautiskā akadēmija ) , iegūstot jurista kvalifikāciju . gadā absolvēja Latvijas Policijas akadēmiju tiesību zinātņu programmā . Politiskā un sabiedriskā darbība 2005. — gads Agris Sūna bija viens no iniciatoriem , kas Latvijā virzīja ideju par policistu apvienošanos arodbiedrībās . Kad gadā Saeima nolēma atļaut policijas darbiniekiem veidot arodbiedrības , sākot ar gada janvāri , Agris Sūna un Ivars Muižzemnieks tika nosaukti kā potenciālie jaunās policistu arodbiedrības līderi . gada janvārī darbību uzsāka Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības ( LAPA ) prezidentu . 2009. — gads 2009. gadā nodibināja partiju Latvijas kustība Solidaritāte ( vēlāk — Latvijas centriskā partija , Centra partija ) , kuras reģistrācijai izmantoja gadā dibinātu , maz pazīstama partiju Vislatvijas partija gadsimts , kuru savulaik dibināja uzņēmēja Olga Maļeviča . Medijos tolaik ziņoja , ka Agris Sūna šo partiju izmantojis , jo jau vairākus mēnešus mēģinājis reģistrēt iecerēto partiju , taču neveiksmīgi . 2010. gadā , ceļā uz Saeimas vēlēšanām , Agris Sūna nodibināja politisko partiju apvienību Ražots Latvijā , pievienoja tai partiju Latvijas kustība Solidaritāte , un startēja arkārtas numuru partijas Rīgas sarakstā . Partijas priekšvēlēšanu kampaņa ietvēra biedru patruļu pie Brīvības pieminekļa , apsargājot to ar suņiem , kā arī sludinājumu publicēšana potenciālo premjera amata kandidātu piesaistīšanai . Partiju apvienība Saeimā neiekļuva , jo nepārvarēja barjeru . Bija partiju apvienības valdes loceklis līdz tās likvidācijai gadā . Apvienības darbība tika izbeigta , tiesai apmierinot KNAB prasību , kas bija saistīta ar apvienības izvairīšanos iesniegt informāciju par finanšu stāvokli . 2011. gadā , politiskās vētras laikā , ko sacēla Valda Zatlera rosinājums par Saeimas atlaišanu , Agris Sūna pievienojās Zatlera Reformu partijai ( vēlāk — Reformu partija ) nākamajā dienā pēc tās dibināšanas . 2012. gads 2012. gadā Agris Sūna devās uz Maskavu , lai piedalītos Krievijas prezidenta Vladimira Putina atbalstītās Internacionālās frontes kongresā . Fronte dibināta , lai izplatītu Krievijas ietekmi bijušās PSRS teritorijā . Pasākumu ar runu atklāja bijušais Krievijas vēstniecības Latvijā darbinieks Dmitrijs Jermolajevs , kurš tika turēts aizdomās par spiegošanu Krievijas labā un kuram Latvijā iebraukt vairs nav atļauts . Pasākumā uzrunu no kongresa tribīnes sniedza arī Agris Sūna , paužot , ka piekrīt idejai par to , ka krieviem ir jāatbalsta savi tautieši ārzemēs un ar Maskavas biedriem viņš dalījās satraukumā par to , ka Latvijas krievi esot jau sākuši aizmirst savu valodu . Latvijas medijiem Sūna teica , ka nenožēlo , ka izmantojis Krievijas uzaicinājumu aizbraukt uz Maskavu . Izdevumus daļēji sedzis viņš pats , daļēji — Krievijas puse . Vienlaikus , viņš atzina , ka Krievijas apmaksātā viesnīca gan izrādījusies ne visai ērta , toties uz ielām redzētais esot nostiprinājis viņa uzskatu , ka policistiem Maskavā esot labāka dzīve , nekā Rīgā , kā arī esot zemāks noziedzības līmenis . Pie viena viņš gan atzina , ka , klausoties Internacionālās frontes kongresa runas , dažu delegātu teiktais Latvijas policistu pārstāvim esot licis justies ne visai omulīgi . 2013. - gads 2013. gada maijā Agris Sūna Latvijā dibināja uzņēmumu SIA Dižie vēži , kam reģistrēta darbība tūrisma nozarē . 2013. gadā jūnijā piedalījās gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās no Latvijas Zaļās partijas saraksta , pretendējot uz iekļūšanu Garkalnes novada domē . No partijas domē iekļuvapretendenti , taču Agris Sūna nebija to vidū , jo , pirmkārt , sarakstā startēja arkārtas numuru , un , otrkārt , saņēma viszemāko punktu skaitu starp saraksta kandidātiem . 2014. gada startēja Saeimas vēlēšanās , partijas Suverenitāte ( iepriekš — Latvijas atmoda , Pensionāru un senioru partija ) Vidzemes sarakstā arkārtas numuru . Par dalību partijā Agris Sūna minēja , ka viņu pierunājusi startēt partijas pārstāvji , kaut arī viņš pats sevišķi politikā neraujoties . Partija savā programmā kā sasniedzamo mērķus bija uzstādījusi gan sociālās nevienlīdzības apkarošanu — pensiju un minimālās algas paaugstināšanu , gan arī saistītās biedrības Antiglobālisti mērķus — izstāšanos no Eiropas Savienības un NATO . Partija Saeimā neiekļuva , jo nepārvarēja barjeru — tā ieguva rekordzemu11 % atbalstītāju īpatsvaru . 2014. gada beigās Agris Sūna pieņem lēmumu par sava uzņēmuma SIA Dižie vēži likvidāciju , un gadā pārtrauc uzņēmuma darbību . Zināms , ka vēlāk , gadā īpašumā Skrundā ar šo pašu nosaukumu tikusi reģistrēta Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības sapulce , kurā vienīgais jautājums bija politiķa , apsardzes jomu pārstāvošā uzņēmēja Alekseja Rosļikova iecelšana valdē , par ko esot vienbalsīgi nobalsots . Uz dokumenta redzams tikai Agra Sūnas un Alekseja Rosļikova paraksts . Kopš Agra Sūnas un Alekseja Rosļikova kopīgās darbības Latvijas Apvienotās policistu arodbiedrības valdē , abu attiecības un politiskie mērķi kļuva arvien ciešāki . Pēc Alekseja Rosļikova iesaistīšanās partijā Saskaņa un startēšanas gada Rīgas domes vēlēšanās , policistu arodbiedrības izdotās avīzes un citi informatīvie materiāli sāka atspoguļot partijas Saskaņa priekšvēlēšanu solījumus , tai skaitā jaunu dzīvokļu nodrošināšanu policistiem bez pirmās iemaksas . Tolaik mediji vēstīja , ka partijas aģitbrigādes apstaigājot iekšlietu darbinieku , tostarp policijas , iecirkņus Rīgas teritorijā , dalot aģitācijas materiālus un vācot parakstus no cilvēkiem , kuri atbalsta šādu dzīvokļu celtniecību . 2018. gads — gads Šobrīd Agris Sūna ir politiskās partijas Tautas varas spēks ( iepriekš — Alternative , Spēks vienotībā ) biedrs . Partijas sarakstā kandidēja gada Rīgas domes vēlēšanās , taču partija nepārvarēja barjeru Civildienests 2004. — gadā strādāja Rīgas galvenās policijas pārvaldes ( tagad — Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes ) policijas nodaļas Kārtības policijas inspektora amatā . Ar šo periodu saistāma Agra Sūnas saikne ar Alekseju Rosļikovu , kurš šajā periodā arī strādāja pārvaldes kārtībnieka , vēlāk arī inspektora amatā . 2018. gadā iecelts amatā par Rīgas reģionālās Valsts darba inspekcijas inspektoru . Atsauces 1985. gadā dzimušie Latvijas uzņēmēji Latvijas policisti Latvijas juristi Baltijas Krievu institūta absolventi Latvijas Policijas akadēmijas absolventi