Frīdrihs Korfs
Frīdrihs Nikolajs Georgs fon Korfs (, ; 1773—1823) bija Kurzemes muižnieks, Krievijas impērijas armijas ģenerāladjutants (1810) un ģenerālleitnants (1812).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1773. gada 16. (5. pēc VS) aprīlī Vērgales muižā Piltenes apgabala landrāta Kārļa fon Korfa (1748-1814) un viņa sievas Juliannas Jakobīnes, dzimušas fon Bēras, ģimenē.  
1787. gadā iestājās Pēterburgas gvardes kavalērijas pulkā, 1794. gadā piedalījās Koscjuško sacelšanās apspiešanā Polijā.     
1800. gadā viņu paaugstināja par ģenerālmajoru un 1801. gadā par Pleskavas dragūnu pulka (Псковский драгунский полк) komandieri.

1806. gada 16. martā ģenerāli Korfu iecēla par brigādes komandieri un Ceturtās koalīcijas kara (1806–1807) laikā 1807. gada februārī viņu ievainoja kaujā pie Prūšu Eilavas.
Piektās koalīcijas kara (1809) laikā viņa komandētā karaspēka vienība bija dislocēta pie robežas ar Austrijas impēriju Galīcijā. 1810. gadā viņu paaugstināja par ģenerāladjutantu, 1811. gadā iecēla par 2. jātnieku divīzijas komandieri. 

1812. gada kara laikā Korfs bija 1. Rietumu armijas 2. rezerves kavalērijas korpusa komandieris, piedalījās kara apspriedē pie Drisas 1812. gada 1. (13.) jūlijā, tad kaujās pie Vitebskas, Smoļenskas un Borodinas, paaugstināts par ģenerālleitnantu. Piedalījies kaujās pie Malojaroslavecas, Vjazmas un Krasnijas.

Sestās koalīcijas kara (1813–1814) laikā viņa komandētā 2. Dragūnu divīzija piedalījās Leipcigas kaujā un Parīzes ieņemšanā.    
Pēc kara beigām 1816. gada 9. aprīlī ģenerāli Korfu iecēla par 2. rezerves jātnieku korpusa komandieri.

Miris Orlas pilsētā 1823. gada 11. septembrī (30. augustā pēc VS).

Atsauces 

Dienvidkurzemes novadā dzimušie
Vācbaltieši
Krievijas virsnieki
Frīdrihs Nikolajs Georgs fon Korfs ( , ; 1823 ) bija Kurzemes muižnieks , Krievijas impērijas armijas ģenerāladjutantsun ģenerālleitnants Dzīvesgājums Dzimis gada pēc VS ) aprīlī Vērgales muižā Piltenes apgabala landrāta Kārļa fon Korfaun viņa sievas Juliannas Jakobīnes , dzimušas fon Bēras , ģimenē . 1787. gadā iestājās Pēterburgas gvardes kavalērijas pulkā , gadā piedalījās Koscjuško sacelšanās apspiešanā Polijā . 1800. gadā viņu paaugstināja par ģenerālmajoru un gadā par Pleskavas dragūnu pulka ( Псковский драгунский полк ) komandieri . 1806. gada martā ģenerāli Korfu iecēla par brigādes komandieri un Ceturtās koalīcijas kara1807 ) laikā gada februārī viņu ievainoja kaujā pie Prūšu Eilavas . Piektās koalīcijas karalaikā viņa komandētā karaspēka vienība bija dislocēta pie robežas ar Austrijas impēriju Galīcijā . gadā viņu paaugstināja par ģenerāladjutantu , gadā iecēla par jātnieku divīzijas komandieri . 1812. gada kara laikā Korfs bija Rietumu armijas rezerves kavalērijas korpusa komandieris , piedalījās kara apspriedē pie Drisas gada ) jūlijā , tad kaujās pie Vitebskas , Smoļenskas un Borodinas , paaugstināts par ģenerālleitnantu . Piedalījies kaujās pie Malojaroslavecas , Vjazmas un Krasnijas . Sestās koalīcijas kara1814 ) laikā viņa komandētā Dragūnu divīzija piedalījās Leipcigas kaujā un Parīzes ieņemšanā . Pēc kara beigām gada aprīlī ģenerāli Korfu iecēla par rezerves jātnieku korpusa komandieri . Miris Orlas pilsētā gada septembrī augustā pēc VS ) . Atsauces Dienvidkurzemes novadā dzimušie Vācbaltieši Krievijas virsnieki