Asinssarkanā skābene
Asinssarkanā skābene () ir skābeņu suga. Tās Latvijai tuvākās dabiskās atradnes ir Skandināvijas dienviddaļā.

Kopskatā šī suga ir ļoti līdzīga nelielai struplapu skābenei bez garkātainajām piezemes lapām.

Auga stublājs ir stāvs, 40—90 cm garš un zaro ziedkopā, ziedkopa no vidus ir bezlapaina. Stublājs bieži ar sarkanīgu nokrāsu, tomēr tā nav noteicoša pazīme, jo mēdz būt arī pilnīgi zaļi eksemplāri. Ziedēšanas laikā nav piezemes lapu. Stublāja lapas plati lancetiskas vai lancetiskas, 6—14 cm garas un 2—5 cm platas. Lapu gals ir smails, mala attāli zobaina. Ziedu skaras ir garas. Iekšējās apziedņa lapas ir ar lielu augonīti, tās ir šauras, augļu laikā spilgti sarkanas, mala gluda, gals īsi smails, pie pamata ar 2 ļoti īsiem un lejupvērstiem, āķveidīgiem zobiņveida izaugumiem. Zied jūlijā un augustā.

Atsauces 

Skābenes
Sūreņu dzimta
Neļķu rinda
Nepabeigti raksti par botāniku
Asinssarkanā skābene ( ) ir skābeņu suga . Tās Latvijai tuvākās dabiskās atradnes ir Skandināvijas dienviddaļā . Kopskatā šī suga ir ļoti līdzīga nelielai struplapu skābenei bez garkātainajām piezemes lapām . Auga stublājs ir stāvs,90 cm garš un zaro ziedkopā , ziedkopa no vidus ir bezlapaina . Stublājs bieži ar sarkanīgu nokrāsu , tomēr tā nav noteicoša pazīme , jo mēdz būt arī pilnīgi zaļi eksemplāri . Ziedēšanas laikā nav piezemes lapu . Stublāja lapas plati lancetiskas vai lancetiskas,14 cm garas un5 cm platas . Lapu gals ir smails , mala attāli zobaina . Ziedu skaras ir garas . Iekšējās apziedņa lapas ir ar lielu augonīti , tās ir šauras , augļu laikā spilgti sarkanas , mala gluda , gals īsi smails , pie pamata arļoti īsiem un lejupvērstiem , āķveidīgiem zobiņveida izaugumiem . Zied jūlijā un augustā . Atsauces Skābenes Sūreņu dzimta Neļķu rinda Nepabeigti raksti par botāniku