Kuitalas
Kuitalas (Numenius) ir sloku dzimtas (Scolopacidae) tārtiņveidīgo putnu ģints, kas apvieno 9 sugas. Zinātniskais nosaukums Numenius atvasināts no sengrieķu valodas (noumenios) un latviski nozīmē "jauns mēness", atspoguļojot izliekto putna knābi, kas atgādina jauna mēness sirpi.

Izplatība 

Kuitalas sastopamas gandrīz visā pasaulē, izņemot Antarktīdu. Lielākā daļa kuitalu sugu ir gājputni. Tās ligzdo ziemeļu reģionos (Arktikā, Subarktikā, kā arī mērenajā joslā), bet ziemo dienvidos (tropos un Dienvidu puslodes mērenajā joslā). Kuitalas, atkarībā no sugas, ligzdo Eiropā, Īriju, Britu salas un Islandi ieskaitot, Sibīrijā, Krievijas Tālajos Austrumos un Ziemeļamerikā, ziemo Āfrikā, Dienvidaustrumāzijā, Austrālāzijā un Dienvidamerikā.

Latvijā 
Latvijā sastopamas divas kuitalu sugas: kuitala (Numenius arquata) un lietuvainis (Numenius phaeopus). 1926. gada rudenī Vecgulbenē tikusi nošauta, iespējams,  tievknābja kuitala (Numenius tenuirostris), kas mūsdienās, iespējams, ir izmirusi. Tā kā šis gadījums nav uzskatāms par pārliecinoši pierādītu — iegūtais eksemplārs nav saglabājies, noteikšanas pazīmju apraksts nav publicēts, taksidermista putnu noteikšanas prasmes arī nav zināmas —, tad suga izslēgta no Latvijas putnu saraksta.

Izskats un īpašības 
Kuitalas ir liela auguma bridējputni ar garu, uz leju noliektu knābi un garām kājām. To apspalvojums ir brūni, pelēki raibumots, ar gaišu vēderu un zemasti. Kuitalām ļoti līdzīgas ir puskuitalas, kuras visvieglāk atšķirt pēc knābjiem. Pēdējām knābis ir taisns vai viegli uzliekts uz augšu. Lielākā ģintī ir lielā kuitala (Numenius madagascariensis), kuras ķermeņa garums var sasniegt 66 cm, svars 1350 g. Par lielo kuitalu, lai arī īsāka (57 cm), tomēr smagāka ir kuitala (Numenius arquata), kuras mātīte var svērt 1,36 kg, bet tēviņš 1,1 kg.

Kuitalas barojas, ar garo knābi iztaustot dūņas vai ļoti mīkstus dubļus un meklējot ūdens tārpus un citus bezmugurkaulniekus, vēžveidīgos ieskaitot.

Sistemātika 

Kuitalu ģints (Numenius)
Eskimosu kuitala (Numenius borealis)
Garknābja kuitala (Numenius americanus)
Hudzonas kuitala (Numenius hudsonicus)
Kuitala (Numenius arquata)
Lielā kuitala (Numenius madagascariensis)
Lietuvainis (Numenius phaeopus) 
Mazā kuitala (Numenius minutus)
Rudastes kuitala (Numenius tahitiensis)
Tievknābja kuitala (Numenius tenuirostris)

Atsauces

Ārējās saites 
Putni dabā
Beauty of Birds: Curlews
Xeno-Canto: Genus Numenius

 
Sloku dzimta
Kuitalas ( Numenius ) ir sloku dzimtas ( Scolopacidae ) tārtiņveidīgo putnu ģints , kas apvienosugas . Zinātniskais nosaukums Numenius atvasināts no sengrieķu valodas ( noumenios ) un latviski nozīmē " jauns mēness " , atspoguļojot izliekto putna knābi , kas atgādina jauna mēness sirpi . Izplatība Kuitalas sastopamas gandrīz visā pasaulē , izņemot Antarktīdu . Lielākā daļa kuitalu sugu ir gājputni . Tās ligzdo ziemeļu reģionos ( Arktikā , Subarktikā , kā arī mērenajā joslā ) , bet ziemo dienvidos ( tropos un Dienvidu puslodes mērenajā joslā ) . Kuitalas , atkarībā no sugas , ligzdo Eiropā , Īriju , Britu salas un Islandi ieskaitot , Sibīrijā , Krievijas Tālajos Austrumos un Ziemeļamerikā , ziemo Āfrikā , Dienvidaustrumāzijā , Austrālāzijā un Dienvidamerikā . Latvijā Latvijā sastopamas divas kuitalu sugas : kuitala ( Numenius arquata ) un lietuvainis ( Numenius phaeopus ) . gada rudenī Vecgulbenē tikusi nošauta , iespējams , tievknābja kuitala ( Numenius tenuirostris ) , kas mūsdienās , iespējams , ir izmirusi . Tā kā šis gadījums nav uzskatāms par pārliecinoši pierādītu — iegūtais eksemplārs nav saglabājies , noteikšanas pazīmju apraksts nav publicēts , taksidermista putnu noteikšanas prasmes arī nav zināmas — , tad suga izslēgta no Latvijas putnu saraksta . Izskats un īpašības Kuitalas ir liela auguma bridējputni ar garu , uz leju noliektu knābi un garām kājām . To apspalvojums ir brūni , pelēki raibumots , ar gaišu vēderu un zemasti . Kuitalām ļoti līdzīgas ir puskuitalas , kuras visvieglāk atšķirt pēc knābjiem . Pēdējām knābis ir taisns vai viegli uzliekts uz augšu . Lielākā ģintī ir lielā kuitala ( Numenius madagascariensis ) , kuras ķermeņa garums var sasniegtcm , svarsg . Par lielo kuitalu , lai arī īsākacm ) , tomēr smagāka ir kuitala ( Numenius arquata ) , kuras mātīte var svērt36 kg , bet tēviņš1 kg . Kuitalas barojas , ar garo knābi iztaustot dūņas vai ļoti mīkstus dubļus un meklējot ūdens tārpus un citus bezmugurkaulniekus , vēžveidīgos ieskaitot . Sistemātika Kuitalu ģints ( Numenius ) Eskimosu kuitala ( Numenius borealis ) Garknābja kuitala ( Numenius americanus ) Hudzonas kuitala ( Numenius hudsonicus ) Kuitala ( Numenius arquata ) Lielā kuitala ( Numenius madagascariensis ) Lietuvainis ( Numenius phaeopus ) Mazā kuitala ( Numenius minutus ) Rudastes kuitala ( Numenius tahitiensis ) Tievknābja kuitala ( Numenius tenuirostris ) Atsauces Ārējās saites Putni dabā Beauty of Birds : Curlews Xeno-Canto : Genus Numenius Sloku dzimta