Gunārs Lūsis-Grīnbergs
Gunārs Lūsis-Grīnbergs (dzimis 1932. gada 13. oktobrī Rīgā, miris 2015. gada 26. maijā) bija latviešu modernisma pilsētbūvniecības arhitekts.

Mācījies Rīgas 1. vidusskolā un pēc tās beigšana iestājies Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļā, kuru pabeidzis 1957. gadā.

Radošais darbs 

Pēc arhitekta kvalifikācijas iegūšanas viņa darba vieta teju visu darba mūžu bija institūts «Pilsētprojekts» (1958—1992). Kopš 1960. gada G. Lūsis-Grīnbergs ir Latvijas Arhitektu savienības biedrs.

Nozīmīgs pavērsiens G. Lūša-Grīnberga darbā bija saskarsme ar arhitektu N. Rendelu, kurš jauno kolēģi ieinteresēja par pilsētbūvniecības problēmām. Arhitekts ir vairāk nekā 30 Latvijas mazpilsētu ģenerālplānu un to vēsturisko centru detālplānojumu autors, turklāt daudzām tie ir izstrādāti vairākkārt — Tukumam (1973, 1991), Siguldai (1972, 1991), Cēsīm (1967, 1988), Ogrei (1970, 1989). Autors Aizkraukles (1971), Alūksnes (1974) , Kuldīgas (1973), Aizputes (1980), Līgatnes (1985), Rēzeknes (1985), Jelgavas (1987) u.c. pilsētu ģenerālplāniem, vadījis arī arhitekta Silvja Grīnberga diplomdarbu «Aizputes viduslaiku pilsētas reģenerācija».

G. Lūsis-Grīnbergs ir arī līdzautors vairākiem monumentāliem mākslas darbiem — Latviešu strēlnieku muzejam — piemineklim Rīgā (1966—1971, par kuru 1972. gadā viņam piešķīra PSRS Valsts prēmiju), piemineklim Eduardam Veidenbaumam (1967, tēlniece L. Kamara), piemineklim 1905. gada revolucionāriem Rīgā, Grīziņkalnā (1975, tēlnieks V. Albergs, arhitekte L. Kraukle).

Līdztekus projektēšanai darbojies arī kultūras pieminekļu aizsardzības jomā.

2001. gada Gunārs Lūsis-Grīnbergs par personīgiem līdzekļiem sāka Latviešu strēlnieku pieminekļa sakārtošanu sabiedriskā kārtā, jo Rīgas domei līdz tam nebija atradušies līdzekļi pieminekļa sakopšanai. G.Lūsis-Grīnbergs plānoja sakārtot pieminekli tā sākotnējā izskatā — demontēt postamentu ar uzrakstu Latviešu sarkanajiem strēlniekiem, ko sešus gadus pēc pieminekļa atklāšanas lika pierīkot okupācijas komunistiskās partijas komiteja, kā arī notīrīt notecējums.

Ģimene 
Arhitekta tēvs bija Rūdolfs Lūsis-Grīnbergs, dēls ir arhitekts Gints Lūsis-Grīnbergs, meita — Māra Lūse-Grīnberga.

Atsauces 

1932. gadā dzimušie
Rīgā dzimušie
2015. gadā mirušie
Latvijas arhitekti
PSRS Valsts prēmijas laureāti
Gunārs Lūsis-Grīnbergs ( dzimis gada oktobrī Rīgā , miris gada maijā ) bija latviešu modernisma pilsētbūvniecības arhitekts . Mācījies Rīgas vidusskolā un pēc tās beigšana iestājies Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļā , kuru pabeidzis gadā . Radošais darbs Pēc arhitekta kvalifikācijas iegūšanas viņa darba vieta teju visu darba mūžu bija institūts « Pilsētprojekts » 1992 ) . Kopš gada G. Lūsis-Grīnbergs ir Latvijas Arhitektu savienības biedrs . Nozīmīgs pavērsiens G. Lūša-Grīnberga darbā bija saskarsme ar arhitektu N. Rendelu , kurš jauno kolēģi ieinteresēja par pilsētbūvniecības problēmām . Arhitekts ir vairāk nekāLatvijas mazpilsētu ģenerālplānu un to vēsturisko centru detālplānojumu autors , turklāt daudzām tie ir izstrādāti vairākkārt — Tukumam Siguldai Cēsīm Ogrei Autors Aizkraukles Alūksnes , Kuldīgas Aizputes Līgatnes Rēzeknes Jelgavasu.c. pilsētu ģenerālplāniem , vadījis arī arhitekta Silvja Grīnberga diplomdarbu « Aizputes viduslaiku pilsētas reģenerācija » . G. Lūsis-Grīnbergs ir arī līdzautors vairākiem monumentāliem mākslas darbiem — Latviešu strēlnieku muzejam — piemineklim Rīgā1971 , par kuru gadā viņam piešķīra PSRS Valsts prēmiju ) , piemineklim Eduardam Veidenbaumam tēlniece L. Kamara ) , piemineklim gada revolucionāriem Rīgā , Grīziņkalnā tēlnieks V. Albergs , arhitekte L. Kraukle ) . Līdztekus projektēšanai darbojies arī kultūras pieminekļu aizsardzības jomā . 2001. gada Gunārs Lūsis-Grīnbergs par personīgiem līdzekļiem sāka Latviešu strēlnieku pieminekļa sakārtošanu sabiedriskā kārtā , jo Rīgas domei līdz tam nebija atradušies līdzekļi pieminekļa sakopšanai . G. Lūsis-Grīnbergs plānoja sakārtot pieminekli tā sākotnējā izskatā — demontēt postamentu ar uzrakstu Latviešu sarkanajiem strēlniekiem , ko sešus gadus pēc pieminekļa atklāšanas lika pierīkot okupācijas komunistiskās partijas komiteja , kā arī notīrīt notecējums . Ģimene Arhitekta tēvs bija Rūdolfs Lūsis-Grīnbergs , dēls ir arhitekts Gints Lūsis-Grīnbergs , meita — Māra Lūse-Grīnberga . Atsauces 1932. gadā dzimušie Rīgā dzimušie 2015. gadā mirušie Latvijas arhitekti PSRS Valsts prēmijas laureāti