Pioņera
Pioņera ( — ‘pionieris’) ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

Ģeogrāfija 
Sala izvietojusies Karas jūras austrumos Severnaja Zemļas arhipelāga rietumos, tā ceturtā lielākā sala. Sarkanās Armijas šaurums austrumos to atdala no Oktobra Revolūcijas salas, Junija šaurums ziemeļos — no Komsomoļecas, bet Kaļiņina līcis un Lodočnija šaurums dienvidos — no Krupskas salas. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Krasti galvenokārt lēzeni. Salas ziemeļaustrumu daļā atrodas 15 km diametra Pioņera ledājs, kas ir arī salas augstākais punkts. No ledus brīvās salas daļas reljefu veido zemie līdzenumi. Daudz upju, kas ziemā izsalst, vairāki nelieli ezeri.

Sala atrodas arktiskā tuksneša dabas zonā, bet apmēram 5% teritorijas aizņem arktiskā tundra. Mīt baltais lācis, polārlapsa, lemingi.

Vēsture 
Salu 1932. gadā atklāja padomju polārpētnieku Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadītā ekspedīcija.

2006. gadā Taimiras (Dolganu-Ņencu) autonomā apvidus Dome pieņēma lēmumu atgriezt arhipelāgam 1919. gadā nogalinātās Krievijas cara ģimenes vārdus, tajā skaitā Pioņeru pārdēvēt par Svētās Tatjanas salu. Pēc Taimiras autonomā apvidus pievienošanas Krasnojarskas novadam 2007. gadā tā vadība šo ierosmi neatbalstīja.

Atsauces

Ārējās saites 

Krasnojarskas novads
Krievijas salas
Karas jūra
Severnaja Zemļa
Pioņera ( — ‘ pionieris ’ ) ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā . Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu — Ņencu rajonā . Ģeogrāfija Sala izvietojusies Karas jūras austrumos Severnaja Zemļas arhipelāga rietumos , tā ceturtā lielākā sala . Sarkanās Armijas šaurums austrumos to atdala no Oktobra Revolūcijas salas , Junija šaurums ziemeļos — no Komsomoļecas , bet Kaļiņina līcis un Lodočnija šaurums dienvidos — no Krupskas salas . Krasta līnija stipri izrobota , daudz līču un pussalu . Krasti galvenokārt lēzeni . Salas ziemeļaustrumu daļā atrodaskm diametra Pioņera ledājs , kas ir arī salas augstākais punkts . No ledus brīvās salas daļas reljefu veido zemie līdzenumi . Daudz upju , kas ziemā izsalst , vairāki nelieli ezeri . Sala atrodas arktiskā tuksneša dabas zonā , bet apmēram teritorijas aizņem arktiskā tundra . Mīt baltais lācis , polārlapsa , lemingi . Vēsture Salu gadā atklāja padomju polārpētnieku Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadītā ekspedīcija . 2006. gadā Taimiras ( Dolganu- Ņencu ) autonomā apvidus Dome pieņēma lēmumu atgriezt arhipelāgam gadā nogalinātās Krievijas cara ģimenes vārdus , tajā skaitā Pioņeru pārdēvēt par Svētās Tatjanas salu . Pēc Taimiras autonomā apvidus pievienošanas Krasnojarskas novadam gadā tā vadība šo ierosmi neatbalstīja . Atsauces Ārējās saites Krasnojarskas novads Krievijas salas Karas jūra Severnaja Zemļa