Tianwen 1
Tianwen 1 () ir Ķīnas Marsa zonde, kas sastāv no orbitālā aparāta, nolaižamā aparāta un visurgājēja. Zonde tika palaista 2020. gada 23. jūlijā. Marsu tā sasniedza 2021. gada februārī.

Lidojuma gaita 
Tianwen 1 tika palaista  04:41:15 UTC ar nesējraķeti Chang Zheng 5 no Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vietas.
2. augustā tika veikts pirmais trajektorijas korekcijas manevrs, 5. oktobrī — otrs korekcijas manevrs.

2021. gada 10. februārī Tianwen 1 iegāja Marsa orbītā.

2021. gada 14. maijā 23:18 UTC nolaižamais aparāts nosēdās uz planētas virsmas Utopijas līdzenuma dienvidu daļā.
22. maijā visurgājējs Zhurong nobrauca no nolaižamais aparāta.

9. novembrī orbitālais aparāts veica pēdējo korekcijas manevru, ieiejot darba orbītā (265 ×  km, ar apriņķošanas periodu 7,8 stundas).

Uzbūve 
Orbitālais aparāts veidots heksagonālā formā ar masu 3175 kg. Tas ir apgādāts ar raķešdzinēju sistēmu. Elektroenerģiju nodrošina divi saules bateriju paneļi.
Orbitālajā aparātā uzstādītie zinātniskie instrumenti:
 vidējas izšķirtspējas kamera ar izšķirtspēju 100 m no 400 km augstas orbītas;
 augstas izšķirtspējas kamera ar izšķirtspēju 2 m no 400 km augstas orbītas;
 magnetometrs;
 Marsa mineraloģijas spektrometrs, lai noteiktu minerālu sastāvu;
 orbitālais zemvirsmas radars;
 Marsa jonu un neitrālo daļiņu analizators;
 Marsa enerģētisko daļiņu analizators.

Nolaižamais aparāts paredzēts visurgājēja nogādāšanai uz Marsa virsmas. Tam ir traps mobiļa nobraukšanai.

Visurgājēja izmēri ir 2,0 × 1,65 × 1,85 m un masa 240 kg. Tam uzstādīti zinātniskie instrumenti:
 ģeoradars, kas spēj ielūkoties līdz 100 m zem Marsa virsmas;
 Marsa virsmas magnētiskā lauka detektors;
 Marsa meteoroloģiskais mērīšanas instruments;
 Marsa virsmas sastāva detektors;
 multispektrālā kamera;
 navigācijas un topogrāfijas kamera.

Atsauces

Ārējās saites 
 Tianwen 1 (Huoxing 1, HX 1) Gunter Dirk Krebs

Ķīnas kosmiskie aparāti
Marsa izpēte
Tianwen ( ) ir Ķīnas Marsa zonde , kas sastāv no orbitālā aparāta , nolaižamā aparāta un visurgājēja . Zonde tika palaista gada jūlijā . Marsu tā sasniedza gada februārī . Lidojuma gaita Tianwentika palaista 41 : 15 UTC ar nesējraķeti Chang Zhengno Veņčanas kosmisko aparātu palaišanas vietas . 2. augustā tika veikts pirmais trajektorijas korekcijas manevrs , oktobrī — otrs korekcijas manevrs . 2021. gada februārī Tianweniegāja Marsa orbītā . 2021. gada maijā18 UTC nolaižamais aparāts nosēdās uz planētas virsmas Utopijas līdzenuma dienvidu daļā . 22. maijā visurgājējs Zhurong nobrauca no nolaižamais aparāta . 9. novembrī orbitālais aparāts veica pēdējo korekcijas manevru , ieiejot darba orbītā × km , ar apriņķošanas periodu8 stundas ) . Uzbūve Orbitālais aparāts veidots heksagonālā formā ar masukg . Tas ir apgādāts ar raķešdzinēju sistēmu . Elektroenerģiju nodrošina divi saules bateriju paneļi . Orbitālajā aparātā uzstādītie zinātniskie instrumenti : vidējas izšķirtspējas kamera ar izšķirtspējum nokm augstas orbītas ; augstas izšķirtspējas kamera ar izšķirtspējum nokm augstas orbītas ; magnetometrs ; Marsa mineraloģijas spektrometrs , lai noteiktu minerālu sastāvu ; orbitālais zemvirsmas radars ; Marsa jonu un neitrālo daļiņu analizators ; Marsa enerģētisko daļiņu analizators . Nolaižamais aparāts paredzēts visurgājēja nogādāšanai uz Marsa virsmas . Tam ir traps mobiļa nobraukšanai . Visurgājēja izmēri ir0 × 65 × 85 m un masakg . Tam uzstādīti zinātniskie instrumenti : ģeoradars , kas spēj ielūkoties līdzm zem Marsa virsmas ; Marsa virsmas magnētiskā lauka detektors ; Marsa meteoroloģiskais mērīšanas instruments ; Marsa virsmas sastāva detektors ; multispektrālā kamera ; navigācijas un topogrāfijas kamera . Atsauces Ārējās saites Tianwen ( Huoxing HXGunter Dirk Krebs Ķīnas kosmiskie aparāti Marsa izpēte