Vāhānas koridors
Vāhānas koridors (, ) ir 350 kilometrus gara un 13 līdz 65 kilometrus plata teritorija Afganistānas galējos ziemeļaustrumos, kas savieno Ķīnu ar Afganistānu, bet atdala Tadžikistānu ziemeļos no Pakistānas dienvidos (vēsturiski Krievijas Impēriju no Britu Impērijas). Koridors atdala arī Pamira kalnus ziemeļos no Karakoruma kalniem dienvidos. Šeit sākas Pandžas, Pāmiras un Vāhāndarjas upes, kas vēlāk izveido Amudarju. 

Ieleja, kas stiepjas pa Vāhānas koridoru, kalpojusi kā tirdziniecības ceļš jau antīkajā pasaulē. Vāhānas koridors tika izveidots 1893. gadā noslēdzot līgumu starp Lielbritāniju un Afganistānu. Tas  kalpoja kā buferzona starp Britu un Krievijas impērijām. Mūsdienās teritorija ietilpst Afganistānas Badahšānas provinces sastāvā un tajā ir apmēram 12 000 iedzīvotāju. Lai arī teritorijas uz dienvidiem no Vāhānas koridora kontrolē Pakistāna, uz tām pretendē arī Indija kā daļas no bijušā Džammu un Kašmiras štata.

Vāhānas koridora ainavas

Ārējās saites 

Afganistānas ģeogrāfija
Badahšāna
Vāhānas koridors ( , ) irkilometrus gara unlīdzkilometrus plata teritorija Afganistānas galējos ziemeļaustrumos , kas savieno Ķīnu ar Afganistānu , bet atdala Tadžikistānu ziemeļos no Pakistānas dienvidos ( vēsturiski Krievijas Impēriju no Britu Impērijas ) . Koridors atdala arī Pamira kalnus ziemeļos no Karakoruma kalniem dienvidos . Šeit sākas Pandžas , Pāmiras un Vāhāndarjas upes , kas vēlāk izveido Amudarju . Ieleja , kas stiepjas pa Vāhānas koridoru , kalpojusi kā tirdziniecības ceļš jau antīkajā pasaulē . Vāhānas koridors tika izveidots gadā noslēdzot līgumu starp Lielbritāniju un Afganistānu . Tas kalpoja kā buferzona starp Britu un Krievijas impērijām . Mūsdienās teritorija ietilpst Afganistānas Badahšānas provinces sastāvā un tajā ir apmēram 000 iedzīvotāju . Lai arī teritorijas uz dienvidiem no Vāhānas koridora kontrolē Pakistāna , uz tām pretendē arī Indija kā daļas no bijušā Džammu un Kašmiras štata . Vāhānas koridora ainavas Ārējās saites Afganistānas ģeogrāfija Badahšāna