Klīversala
Klīversala () ir bijusī sala Daugavas lejtecē pie upes kreisā pamatkrasta tagadējā Āgenskalna apkaimē. Tā pastāvēja no 13. līdz 19. gadsimtam un aizņēma teritoriju starp tagadējo Āgenskalna līci un Kīleveina grāvi aiz dzelzceļa uzbēruma. Tās garums bija 0,9 km, platums 0,4 km, augstums 2,5 m.

Tagad seno Daugavas pamatkrastu pie Klīversalas iezīmē Raņķa dambis.

Vēsture 

Klīversala kā atsevišķa sala starp Ķīpsalu un Mūkusalu zināma no 1248. gada, kad tā piederēja Rīgas domkapitulam. 16. gadsimtā daļa salas atradās cisterciešu sieviešu klostera īpašumā.
Tai iepretī Daugavas pamatkrastā 17. gadsimtā tika izbūvēta Kobrona skansts. Zviedru Vidzemes laikā salu iznomāja tirgonim D. Klīveram kokmateriālu noliktavas ierīkošanai, no kā cēlies salas nosaukums. 17. gadsimtā uzsērējumi Klīversalas tuvumā radīja Mazo Klīversalu un Kārķu salu, kas 18. gadsimtā saplūda ar Klīversalu un izveidoja Lielo Klīversalu.
1764. gadā caur Lielo Klīversalu uzbūvēja jaunu lielceļu uz Kurzemes hercogistes galvaspilsētu Jelgavu. 1773. gadā skolotājs K. Mancelis Klīversalā atvēra skolu. Salā darbojās mastu šķirotāji, strūgu īpašnieki un strūdzinieki, ar Daugavas labo krastu to savienoja plosta tilts.

Inženieris Gustavs Emanuēls fon Veismanis 1764.—1782. gadā vadīja Daugavas dambja būvēšanu, vienā virknē tika savienotas sešas salas: Bieķensala, Mūkusala, Lielā Klīversala, Burkānu sala, Mazā Klīversala un Ķīpsala. 1785. vai 1786. gada pavasara palos Daugava pārrāva salas savienojošo dambi starp Lielo Klīversalu un Burkānu salu, izveidojot Āgenskalna līci.

19. gadsimta vidū tika uzbūvēts Raņķa dambis un aizbērtas attekas, kas salu norobežoja no purvainajām pļavām tagadējā Uzvaras parkā. 1883. gadā uzcēla Rīgas jūrskolas ēku, ko 1920.—1944. gadā sauca par K. Valdemāra Rīgas jūrskolu. Latvijas PSR laikā Āgenskalna līča krastā uzcēla eksperimentālo kuģu mehānisko rūpnīcu, pedagoģijas skolu un viesnīcu "Daugava".

Atsauces 

Daugavas salas
Rīgas salas
Klīversala
Klīversala ( ) ir bijusī sala Daugavas lejtecē pie upes kreisā pamatkrasta tagadējā Āgenskalna apkaimē . Tā pastāvēja no līdz gadsimtam un aizņēma teritoriju starp tagadējo Āgenskalna līci un Kīleveina grāvi aiz dzelzceļa uzbēruma . Tās garums bija9 km , platums4 km , augstums5 m . Tagad seno Daugavas pamatkrastu pie Klīversalas iezīmē Raņķa dambis . Vēsture Klīversala kā atsevišķa sala starp Ķīpsalu un Mūkusalu zināma no gada , kad tā piederēja Rīgas domkapitulam . gadsimtā daļa salas atradās cisterciešu sieviešu klostera īpašumā . Tai iepretī Daugavas pamatkrastā gadsimtā tika izbūvēta Kobrona skansts . Zviedru Vidzemes laikā salu iznomāja tirgonim D. Klīveram kokmateriālu noliktavas ierīkošanai , no kā cēlies salas nosaukums . gadsimtā uzsērējumi Klīversalas tuvumā radīja Mazo Klīversalu un Kārķu salu , kas gadsimtā saplūda ar Klīversalu un izveidoja Lielo Klīversalu . 1764. gadā caur Lielo Klīversalu uzbūvēja jaunu lielceļu uz Kurzemes hercogistes galvaspilsētu Jelgavu . gadā skolotājs K. Mancelis Klīversalā atvēra skolu . Salā darbojās mastu šķirotāji , strūgu īpašnieki un strūdzinieki , ar Daugavas labo krastu to savienoja plosta tilts . Inženieris Gustavs Emanuēls fon Veismanis —1782. gadā vadīja Daugavas dambja būvēšanu , vienā virknē tika savienotas sešas salas : Bieķensala , Mūkusala , Lielā Klīversala , Burkānu sala , Mazā Klīversala un Ķīpsala . vai gada pavasara palos Daugava pārrāva salas savienojošo dambi starp Lielo Klīversalu un Burkānu salu , izveidojot Āgenskalna līci . 19. gadsimta vidū tika uzbūvēts Raņķa dambis un aizbērtas attekas , kas salu norobežoja no purvainajām pļavām tagadējā Uzvaras parkā . gadā uzcēla Rīgas jūrskolas ēku , ko —1944. gadā sauca par K. Valdemāra Rīgas jūrskolu . Latvijas PSR laikā Āgenskalna līča krastā uzcēla eksperimentālo kuģu mehānisko rūpnīcu , pedagoģijas skolu un viesnīcu " Daugava " . Atsauces Daugavas salas Rīgas salas Klīversala