Bosnieši
Bosnieši jeb bošņāki (/Бошњаци, ; vienskaitlī: Bošnjak/Бошњак), saukti arī par Bosnijas musulmaņiem, ir dienvidslāvu tauta. Runā bosniešu valodā. Vairums bošņāku pēc reliģiskās pārliecības ir musulmaņi, lielākoties sunnītu islāma piekritēji. Bosnijā un Hercegovinā bošņāki ir pamatiedzīvotāji (aptuveni 46 %). Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus, neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības.

Vēsture 
6. un 7. gadsimtā Balkānos ieceļoja slāvi.
Līdz 10. gadsimtam lielākā daļa Bosnijas iedzīvotāju bija pagāni, bet Hercegovinā kristietība tika pieņemta agrāk.

15. gadsimtā Balkānus okupēja Osmaņu impērija. Vietējos iedzīvotājus, kuri pieņēma islāmu, turki atbrīvoja no nodokļu maksāšanas un piešķīra viņiem citas privilēģijas. Vairākums serbu un horvātu tomēr saglabāja kristietību. Osmaņu valdīšanas laikā Balkānos islāms visvairāk izplatījās tagadējā Bosnijā un Hercegovinā.

Ar laiku liela daļa slāvu, to skaitā bogomili, kurus vajāja grieķu pareizticīgā baznīca un katoļi uzskatīja par atkritējiem, labprātīgi pievērsās islāmam. Islāmā pārgāja arī daļa dienvidslāvu aristokrātijas, kas centās saglabāt savas privilēģijas.

19. gadsimta otrajā pusē Bosnijas musulmaņu inteliģence sāka popularizēt ideju par vienotu bosniešu nāciju, lietojot nosaukumu "bosņāki". 1891. gadā sāka iznākt laikraksts Bošnjak.
Pēc sacelšanās pret osmaņu varu 1875. gadā un Austroungārijas veikto Bosnijas okupāciju 1878. gadā Bosnijas musulmaņu skaits samazinājās vairāk nekā par trešdaļu.

Dienvidslāvijas laikā Bosnijas musulmaņi koncentrējās galvenokārt pilsētās, īpaši Sarajevā.

Bosnijas kara laikā 1990. gadu pirmajā pusē Bosnijas musulmaņi cieta no karojošo pušu etniskās tīrīšanas. 1995. gadā serbu spēki ieņēma Srebrenicas pilsētu un nogalināja aptuveni 8000 neapbruņotu musulmaņu vīriešu un zēnu (Srebrenicas slaktiņš).

Atsauces

Ārējās saites 

Bosnija un Hercegovina
Eiropas tautas
Slāvu tautas
Bosnieši jeb bošņāki ( / Бошњаци , ; vienskaitlī : Bošnjak / Бошњак ) , saukti arī par Bosnijas musulmaņiem , ir dienvidslāvu tauta . Runā bosniešu valodā . Vairums bošņāku pēc reliģiskās pārliecības ir musulmaņi , lielākoties sunnītu islāma piekritēji . Bosnijā un Hercegovinā bošņāki ir pamatiedzīvotāji ( aptuveni % ) . Par bosniešiem bieži apzīmē visus Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājus , neatkarīgi no etniskās un reliģiskās piederības . Vēsture 6. un gadsimtā Balkānos ieceļoja slāvi . Līdz gadsimtam lielākā daļa Bosnijas iedzīvotāju bija pagāni , bet Hercegovinā kristietība tika pieņemta agrāk . 15. gadsimtā Balkānus okupēja Osmaņu impērija . Vietējos iedzīvotājus , kuri pieņēma islāmu , turki atbrīvoja no nodokļu maksāšanas un piešķīra viņiem citas privilēģijas . Vairākums serbu un horvātu tomēr saglabāja kristietību . Osmaņu valdīšanas laikā Balkānos islāms visvairāk izplatījās tagadējā Bosnijā un Hercegovinā . Ar laiku liela daļa slāvu , to skaitā bogomili , kurus vajāja grieķu pareizticīgā baznīca un katoļi uzskatīja par atkritējiem , labprātīgi pievērsās islāmam . Islāmā pārgāja arī daļa dienvidslāvu aristokrātijas , kas centās saglabāt savas privilēģijas . 19. gadsimta otrajā pusē Bosnijas musulmaņu inteliģence sāka popularizēt ideju par vienotu bosniešu nāciju , lietojot nosaukumu " bosņāki " . gadā sāka iznākt laikraksts Bošnjak . Pēc sacelšanās pret osmaņu varu gadā un Austroungārijas veikto Bosnijas okupāciju gadā Bosnijas musulmaņu skaits samazinājās vairāk nekā par trešdaļu . Dienvidslāvijas laikā Bosnijas musulmaņi koncentrējās galvenokārt pilsētās , īpaši Sarajevā . Bosnijas kara laikā gadu pirmajā pusē Bosnijas musulmaņi cieta no karojošo pušu etniskās tīrīšanas . gadā serbu spēki ieņēma Srebrenicas pilsētu un nogalināja aptuvenineapbruņotu musulmaņu vīriešu un zēnu ( Srebrenicas slaktiņš ) . Atsauces Ārējās saites Bosnija un Hercegovina Eiropas tautas Slāvu tautas