Jozefs Stefans
Jozefs Stefans (; dzimis , miris ) bija Karintijas slovēņu izcelsmes Austrijas impērijas / Austroungārijas fiziķis, matemātiķis un dzejnieks.

Stefanam par godu nosaukta Stefana—Bolcmaņa konstante un Stefana skaitlis. 1879. gadā Stefans empīriski formulēja likumu, saskaņā ar kuru absolūti melnā ķermeņa starojuma enerģija ir proporcionāla temperatūras ceturtajai pakāpei. Pēc pieciem gadiem šo likumu teorētiski ieguva Stefana bijušais students Ludvigs Bolcmanis, un tas tiek saukts par Stefana—Bolcmaņa likumu. Stefans bija pirmais, kas precīzi izmērīja gāzes siltumvadītspēju.

Biogrāfija 
Stefans piedzima 1835. gadā Austrijas impērijā, nelielā ciematā Sanktpeterā (mūsdienu Klāgenfurtē). Viņa vecāki bija etniskie Karintijas slovēņi. Viņa tēvs bija dzirnavnieka palīgs un maiznieks, māte bija kalpone. Stefana māte nomira 1863. gadā un viņa tēvs 1872. gadā.

Stefans mācījās sākumskolā Klāgenfurtē. Viņam bija labas sekmes, vajadzēja turpināt mācības Klāgenfurtes licejā. Bet tā kā Stefans bija dzimis ārlaulībā, viņam nebija atļauts apmeklēt liceju. Lai Stefans varētu turpināt mācības, vecāki apprecējās, kad viņš bija jau 11 gadus vecs. 13 gadu vecumā viņš pieredzēja 1848. gada revolūcijas notikumus. To iespaidā viņam radās interese par slovēņu literatūras darbiem.

Pēc vidusskolas beigšanas Stefans neilgu laiku apdomāja pievienošanos Benediktiešu ordenim, tomēr interese par fiziku bija noteicošā. 1853. gadā viņš devās uz Vīni studēt fiziku un matemātiku. 1858. gadā Vīnes Universitātē viņš habilitējās matemātiskajā fizikā. Studiju laikā Stefans arī sarakstīja un publicēja vairākas poēmas slovēņu valodā.

No 1858. gada Stefans mācīja fiziku Vīnes Universitātē. Vispirms kā matemātiskās fizikas lektors, bet no 1863. gada kā fizikas profesors. No 1866. gada viņš bija Eksperimentālās fizikas institūta direktors. Bijis arī Vīnes Universitātes rektors (1876—1877), Vīnes zinātņu akadēmijas viceprezidents un vairāku Eiropas zinātnisko iestāžu loceklis.

Stefans nomira Vīnē 1893. gadā, 57 gadu vecumā. Viņa vārdā nosaukts lielākais zinātniskais institūts Slovēnijā – Jozefa Stefana institūts. Starptautiskā Astronomijas savienība viņa vārdā nosaukusi krāteri Mēness neredzamajā pusē.

Zinātniskā darbība 
Stefans devis ieguldījumu vairākās zinātnes nozarēs – kinētiskajā gāzu teorijā, siltuma starojuma teorijā, optikā, akustikā, elektromagnētisma teorijā un citās nozarēs. Pētījis gāzu difūziju un siltumvadītspēju. 1879. gadā Stefans veica eksperimentus, pētot platīna stieples siltuma atdevi pie dažādām temperatūrām. Empīriskā ceļā konstatēja, ka izstarotā enerģija ir proporcionāla absolūtajai temperatūrai ceturtajā pakāpē. Izmantojot šo likumu, Stefans noteica, ka Saules virsmas temperatūra ir 6000 K. Stefana atklātā likuma teorētisko pierādījumu  1884. gadā veica Stefana bijušais students Ludvigs Bolcmanis, un tas tika nosaukts par Stefana—Bolcmaņa likumu.

Atsauces

Ārējās saites 

 Josef Stefan

1835. gadā dzimušie
1893. gadā mirušie
Slovēņu fiziķi
Slovēnijas matemātiķi
Austriešu fiziķi
Austrijas matemātiķi
Dzejnieki
Slovēņu valodā rakstošie
Karintijā dzimušie
Jozefs Stefans ( ; dzimis , miris ) bija Karintijas slovēņu izcelsmes Austrijas impērijas / Austroungārijas fiziķis , matemātiķis un dzejnieks . Stefanam par godu nosaukta Stefana —Bolcmaņa konstante un Stefana skaitlis . gadā Stefans empīriski formulēja likumu , saskaņā ar kuru absolūti melnā ķermeņa starojuma enerģija ir proporcionāla temperatūras ceturtajai pakāpei . Pēc pieciem gadiem šo likumu teorētiski ieguva Stefana bijušais students Ludvigs Bolcmanis , un tas tiek saukts par Stefana —Bolcmaņa likumu . Stefans bija pirmais , kas precīzi izmērīja gāzes siltumvadītspēju . Biogrāfija Stefans piedzima gadā Austrijas impērijā , nelielā ciematā Sanktpeterā ( mūsdienu Klāgenfurtē ) . Viņa vecāki bija etniskie Karintijas slovēņi . Viņa tēvs bija dzirnavnieka palīgs un maiznieks , māte bija kalpone . Stefana māte nomira gadā un viņa tēvs gadā . Stefans mācījās sākumskolā Klāgenfurtē . Viņam bija labas sekmes , vajadzēja turpināt mācības Klāgenfurtes licejā . Bet tā kā Stefans bija dzimis ārlaulībā , viņam nebija atļauts apmeklēt liceju . Lai Stefans varētu turpināt mācības , vecāki apprecējās , kad viņš bija jaugadus vecs.gadu vecumā viņš pieredzēja gada revolūcijas notikumus . To iespaidā viņam radās interese par slovēņu literatūras darbiem . Pēc vidusskolas beigšanas Stefans neilgu laiku apdomāja pievienošanos Benediktiešu ordenim , tomēr interese par fiziku bija noteicošā . gadā viņš devās uz Vīni studēt fiziku un matemātiku . gadā Vīnes Universitātē viņš habilitējās matemātiskajā fizikā . Studiju laikā Stefans arī sarakstīja un publicēja vairākas poēmas slovēņu valodā . No gada Stefans mācīja fiziku Vīnes Universitātē . Vispirms kā matemātiskās fizikas lektors , bet no gada kā fizikas profesors . No gada viņš bija Eksperimentālās fizikas institūta direktors . Bijis arī Vīnes Universitātes rektors1877 ) , Vīnes zinātņu akadēmijas viceprezidents un vairāku Eiropas zinātnisko iestāžu loceklis . Stefans nomira Vīnē gadā , gadu vecumā . Viņa vārdā nosaukts lielākais zinātniskais institūts Slovēnijā – Jozefa Stefana institūts . Starptautiskā Astronomijas savienība viņa vārdā nosaukusi krāteri Mēness neredzamajā pusē . Zinātniskā darbība Stefans devis ieguldījumu vairākās zinātnes nozarēs – kinētiskajā gāzu teorijā , siltuma starojuma teorijā , optikā , akustikā , elektromagnētisma teorijā un citās nozarēs . Pētījis gāzu difūziju un siltumvadītspēju . gadā Stefans veica eksperimentus , pētot platīna stieples siltuma atdevi pie dažādām temperatūrām . Empīriskā ceļā konstatēja , ka izstarotā enerģija ir proporcionāla absolūtajai temperatūrai ceturtajā pakāpē . Izmantojot šo likumu , Stefans noteica , ka Saules virsmas temperatūra irK . Stefana atklātā likuma teorētisko pierādījumu gadā veica Stefana bijušais students Ludvigs Bolcmanis , un tas tika nosaukts par Stefana —Bolcmaņa likumu . Atsauces Ārējās saites Josef Stefan 1835. gadā dzimušie 1893. gadā mirušie Slovēņu fiziķi Slovēnijas matemātiķi Austriešu fiziķi Austrijas matemātiķi Dzejnieki Slovēņu valodā rakstošie Karintijā dzimušie