Tungusu valodas
Tungusu valodas vai tungusu-mandžūru valodas ir valodu saime, kurā runā tungusu tautas  Sibīrijā, Krievijas Tālajos Austrumos un Mandžūrijā Ķīnas ziemeļaustrumos. Grupas nosaukums cēlies no evenku agrākā etnonīma «tungusi». Daudzas tungusu valodas ir apdraudētas un ir uz izmiršanas sliekšņa. Daļa valodnieku uzskata, ka tungusu valodas ir altajiešu valodu atzars. Lielākās tungusu valodas pēc runātāju skaita ir evenku valoda un evenu valoda. Viena no lielākajām valodām savulaik bija mandžūru valoda, kura kā dzimtā valoda 2007. gadā vairs bija tikai 20 cilvēkiem; mūsdienās tā ir apdraudēta valoda.

Klasifikācija 
Tradicionāli tungusu valodas tiek iedalītas ziemeļtungusu (Sibīrijas) un dienvidtungusu (mandžūru) valodās, bet pēdējā bieži tiek vēl sadalīta dienvidaustrumtungusu (Amūras) un dienvidrietumtungusu valodās.
 Ziemeļtungusu (Sibīrijas) valodas:
 Evenu valoda — izplatīta Jakutijā, Magadanas apgabalā un Kamčatkā Krievijā, no 22 000 eveniem valodu prot ap 5600.
 Evenku valoda — izplatīta plašā areālā Sibīrijā un Ķīnas ziemeļaustrumos, no 70 000 evenkiem valodu prot ap 16 000.
 Oročonu valoda (evenku valodas dialekts) — izplatīta Ķīnas ziemeļaustrumos Heilundzjanas provincē un Iekšējā Mongolijā, no 8196 oročoniem valodu prot apmēram puse.
 Negidalu valoda — izplatīta Amūras lejtecē Krievijā, no 500 negidaliem valodu prot ap 90.
 Dienvidaustrumu tungusu (Amūras) valodas:
 Nanaju valoda — izplatīta Habarovskas novadā un Piejūras novadā Krievijā un Heilundzjanas provincē Ķīnā, no 17 000 nanajiem valodu prot ap 5500.
 Ulču valoda — izplatīta Habarovskas novadā Krievijā, no 2700 ulčiem valodu prot ap 200.
 Oroku valoda — izplatīta Sahalīnas salā Krievijā, no 300 orokiem valodu prot ap 50.
 Udegeju valoda — izplatīta Habarovskas novadā un Piejūras novadā Krievijā, no 1500 udegejiem valodu prot ap 180.
 Oroču valoda — izplatīta Habarovskas novadā Krievijā, no 600 oročiem valodu prot 8.
 Dienvidtungusu (mandžūru) valodas:
 Mandžūru valoda — izplatīta Ķīnas ziemeļaustrumos, no 10 miljoniem mandžūru valodu prot ap 20.
 Sjibe valoda — izplatīta Ķīnas ziemeļrietumos Siņdzjanas provincē, no 170 000 sjibe valodu prot ap 30 000.

Ārējās saites 

 
Krievijas valodas
Tungusu valodas vai tungusu -mandžūru valodas ir valodu saime , kurā runā tungusu tautas Sibīrijā , Krievijas Tālajos Austrumos un Mandžūrijā Ķīnas ziemeļaustrumos . Grupas nosaukums cēlies no evenku agrākā etnonīma « tungusi » . Daudzas tungusu valodas ir apdraudētas un ir uz izmiršanas sliekšņa . Daļa valodnieku uzskata , ka tungusu valodas ir altajiešu valodu atzars . Lielākās tungusu valodas pēc runātāju skaita ir evenku valoda un evenu valoda . Viena no lielākajām valodām savulaik bija mandžūru valoda , kura kā dzimtā valoda gadā vairs bija tikaicilvēkiem ; mūsdienās tā ir apdraudēta valoda . Klasifikācija Tradicionāli tungusu valodas tiek iedalītas ziemeļtungusu ( Sibīrijas ) un dienvidtungusu ( mandžūru ) valodās , bet pēdējā bieži tiek vēl sadalīta dienvidaustrumtungusu ( Amūras ) un dienvidrietumtungusu valodās . Ziemeļtungusu ( Sibīrijas ) valodas : Evenu valoda — izplatīta Jakutijā , Magadanas apgabalā un Kamčatkā Krievijā , no000 eveniem valodu prot ap Evenku valoda — izplatīta plašā areālā Sibīrijā un Ķīnas ziemeļaustrumos , no000 evenkiem valodu prot ap000 . Oročonu valoda ( evenku valodas dialekts ) — izplatīta Ķīnas ziemeļaustrumos Heilundzjanas provincē un Iekšējā Mongolijā , nooročoniem valodu prot apmēram puse . Negidalu valoda — izplatīta Amūras lejtecē Krievijā , nonegidaliem valodu prot ap Dienvidaustrumu tungusu ( Amūras ) valodas : Nanaju valoda — izplatīta Habarovskas novadā un Piejūras novadā Krievijā un Heilundzjanas provincē Ķīnā , no000 nanajiem valodu prot ap Ulču valoda — izplatīta Habarovskas novadā Krievijā , noulčiem valodu prot ap Oroku valoda — izplatīta Sahalīnas salā Krievijā , noorokiem valodu prot ap Udegeju valoda — izplatīta Habarovskas novadā un Piejūras novadā Krievijā , noudegejiem valodu prot ap Oroču valoda — izplatīta Habarovskas novadā Krievijā , nooročiem valodu prot Dienvidtungusu ( mandžūru ) valodas : Mandžūru valoda — izplatīta Ķīnas ziemeļaustrumos , nomiljoniem mandžūru valodu prot ap Sjibe valoda — izplatīta Ķīnas ziemeļrietumos Siņdzjanas provincē , no000 sjibe valodu prot ap000. Ārējās saites Krievijas valodas