Jonušs Radvils
Jonušs Radvils (, ),  arī Janušs II Radzivils (, , dzimis , miris ) bija Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas. Žemaitijas ģenerālstārasts (1646-1653), Viļņas vaivads (no 1653), Lietuvas lielhetmanis (no 1654). 
Lietuvas karaspēka pavēlnieks Otrā Ziemeļu kara laikā, Ķēdaiņos 1655. gada 18. augustā parakstīja Zviedrijas-Lietuvas līgumu, kas anulēja līdz tam pastāvošo Polijas un Lietuvas savienību. Atbalstīja 20. oktobrī Zviedrijas-Lietuvas kopvalsts izveides līgumu ar Kārli X Gustavu kā Lietuvas lielhercogu.
Viņam piederošā Senās Krievzemes hronika tiek dēvēta par "Radzivila hroniku".

Dzīvesgājums 
Dzimis 1612. gada 2. decembrī Papiles muižā netālu no Biržiem Lietuvas lielhetmaņa Kristapa Radvila (1585—1640) un viņa sievas Annas Kiškas ģimenē. Mācījās Sluckas kalvinistu ģimnāzijā, studēja Leipcigas, Altdorfas un Leidenes universitātēs. 1632. gadā kļuva par Polijas-Lietuvas sūtni Anglijā un Nīderlandē 1633. gadā atgriezās Lietuvā un piedalījās Smoļenskas karā pret Krievijas caristi (1632—1634). 
1637. gadā viņu ievēlēja par Varšavas Sejma deputātu.

1646. gadā viņu ievēlēja par Lietuvas hetmani un Žemaitijas ģenerālstārastu. 1646. un 1651. gadā viņa vadītais Lietuvas karaspēks sakāva sacēlušos Ukrainas kazaku karaspēku, 1654. gadā viņu ievēlēja par Lietuvas lielhetmani.
Otrā Ziemeļu kara laikā vadīja Lietuvas karaspēka aizstāvēšanos pret Krievijas caristes iebrukumu (1654—1667), nesekmīgi aizstāvēja Viļņas pilsētu, pēc kuras krišanas 1655. gada 20. septembrī Ķēdaiņos noslēdza ūniju ar Zviedrijas karali Kārli X Gustavu. Tomēr vairums Lietuvas magnātu Pāvila Jāņa Sapehas vadībā atteicās viņu atbalstīt.
1655. gada novembrī Jonušs Radvils kopā ar savu brālēnu Boguslavu Radvilu atkāpās uz tagadējās Podlases vojevodistes teritoriju, kur nocietinājās Tikocinas pilī. 
Neskaidros apstākļos miris naktī no 30. uz 31. decembri.

Ārējās saites

1612. gadā dzimušie
1655. gadā mirušie
Lietuvas vēsture
Radvilu dzimta
Jonušs Radvils ( , ) , arī Janušs II Radzivils ( , , dzimis , miris ) bija Lietuvas dižkunigaitijas valstsvīrs un karavadonis no Radvilu dzimtas . Žemaitijas ģenerālstārasts Viļņas vaivads ( no Lietuvas lielhetmanis ( no Lietuvas karaspēka pavēlnieks Otrā Ziemeļu kara laikā , Ķēdaiņos gada augustā parakstīja Zviedrijas-Lietuvas līgumu , kas anulēja līdz tam pastāvošo Polijas un Lietuvas savienību . Atbalstīja oktobrī Zviedrijas-Lietuvas kopvalsts izveides līgumu ar Kārli X Gustavu kā Lietuvas lielhercogu . Viņam piederošā Senās Krievzemes hronika tiek dēvēta par " Radzivila hroniku " . Dzīvesgājums Dzimis gada decembrī Papiles muižā netālu no Biržiem Lietuvas lielhetmaņa Kristapa Radvila1640 ) un viņa sievas Annas Kiškas ģimenē . Mācījās Sluckas kalvinistu ģimnāzijā , studēja Leipcigas , Altdorfas un Leidenes universitātēs . gadā kļuva par Polijas-Lietuvas sūtni Anglijā un Nīderlandē gadā atgriezās Lietuvā un piedalījās Smoļenskas karā pret Krievijas caristi1634 ) . 1637. gadā viņu ievēlēja par Varšavas Sejma deputātu . 1646. gadā viņu ievēlēja par Lietuvas hetmani un Žemaitijas ģenerālstārastu . un gadā viņa vadītais Lietuvas karaspēks sakāva sacēlušos Ukrainas kazaku karaspēku , gadā viņu ievēlēja par Lietuvas lielhetmani . Otrā Ziemeļu kara laikā vadīja Lietuvas karaspēka aizstāvēšanos pret Krievijas caristes iebrukumu1667 ) , nesekmīgi aizstāvēja Viļņas pilsētu , pēc kuras krišanas gada septembrī Ķēdaiņos noslēdza ūniju ar Zviedrijas karali Kārli X Gustavu . Tomēr vairums Lietuvas magnātu Pāvila Jāņa Sapehas vadībā atteicās viņu atbalstīt . 1655. gada novembrī Jonušs Radvils kopā ar savu brālēnu Boguslavu Radvilu atkāpās uz tagadējās Podlases vojevodistes teritoriju , kur nocietinājās Tikocinas pilī . Neskaidros apstākļos miris naktī no uz decembri . Ārējās saites 1612. gadā dzimušie 1655. gadā mirušie Lietuvas vēsture Radvilu dzimta