Cēsu draudzes novads
Cēsu draudzes novads () bija viens no 16 Vidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem.

Vēsture 

Sākotnēji Zobenbrāļu ordenis 1207. gadā  apmetās vendu Riekstu kalnā esošajā Veccēsu pilī (), tad līdz 1214. gadam uzcēla savu mūra pili.
Cēsu pilsnovads bija viens no Livonijas ordeņa Gaujas koridora novadiem. Draudzes novads bija  pakļauts Cēsu komturiem, kopš 1481. gada Livonijas ordeņa mestriem, kas rezidēja Cēsu pilī. Livonijas kara laikā pili 1577. gadā aplenca krievu karaspēks un Cēsu pils aizstāvji pēc izmisīgas cīņas sevi uzspridzināja, pils rietumu korpuss pēc spridzināšanas tā arī vairs netika atjaunots.
1582. gadā Cēsu pilī tika izvietots Livonijas Pārdaugavas hercogistes teritorijā atjaunotās Livonijas katoļu bīskapijas centrs. Zviedru Vidzemes laikā 1672. gadā no Cēsu draudzes novada atdalīja Āraišu draudzes novadu. Lielā Ziemeļu kara laikā 1703. gadā pili izpostīja krievu armija un kopš tā laika Cēsu viduslaiku pils nav atjaunota.

Cēsu Svētā Jāņa baznīca iesvētīta 1284. gadā kā Livonijas ordeņa Doma baznīca. Kontrreformācijas laikā no 1582. līdz 1621. gadam tā kļuva par katoļu bīskapu rezidenci. 1629. gadā Sv. Jāņa baznīca tika atdota luterāņiem. 1630. gados notika apjomīgi baznīcas atjaunošanas darbi. 1853. gadā būvmeistara Mārča Podiņa-Sāruma vadībā neogotiskā stilā tika uzbūvēts jauns tornis.

Muižas

Cēsu draudzes novadā 1826. gadā bija šādas muižas:

Cēsu mācītājmuiža (Pastorat Wenden)
Cēsu pilsmuiža (Schloß Wenden)
Jāņmuiža (Johannenhof)
Priekuļu muiža (Freudenberg), kroņa muiža
Lodes muiža (Lohdenhof, Weißenstein)
Strīķu muiža (Strikenhof, Strickenhof), kroņa muiža
Liepas muiža (Lindenhof)
Lenču muiža (Lenzenhof)
Dukurmuiža (Duckern, Liphardshof)
Dubinska muiža (Dubinsky, Dubinskihof, Hirschheydt, Hirschhof)
Zeklera muiža (Secklershof)
Jurģu muiža (Jürgenshof)

Ārējās saites

Atsauces 

Vidzemes vēsture
Cēsu apriņķa draudžu novadi
Cēsu draudzes novads ( ) bija viens noVidzemes guberņas Cēsu apriņķa draudzes novadiem . Vēsture Sākotnēji Zobenbrāļu ordenis gadā apmetās vendu Riekstu kalnā esošajā Veccēsu pilī ( ) , tad līdz gadam uzcēla savu mūra pili . Cēsu pilsnovads bija viens no Livonijas ordeņa Gaujas koridora novadiem . Draudzes novads bija pakļauts Cēsu komturiem , kopš gada Livonijas ordeņa mestriem , kas rezidēja Cēsu pilī . Livonijas kara laikā pili gadā aplenca krievu karaspēks un Cēsu pils aizstāvji pēc izmisīgas cīņas sevi uzspridzināja , pils rietumu korpuss pēc spridzināšanas tā arī vairs netika atjaunots . 1582. gadā Cēsu pilī tika izvietots Livonijas Pārdaugavas hercogistes teritorijā atjaunotās Livonijas katoļu bīskapijas centrs . Zviedru Vidzemes laikā gadā no Cēsu draudzes novada atdalīja Āraišu draudzes novadu . Lielā Ziemeļu kara laikā gadā pili izpostīja krievu armija un kopš tā laika Cēsu viduslaiku pils nav atjaunota . Cēsu Svētā Jāņa baznīca iesvētīta gadā kā Livonijas ordeņa Doma baznīca . Kontrreformācijas laikā no līdz gadam tā kļuva par katoļu bīskapu rezidenci . gadā Sv. Jāņa baznīca tika atdota luterāņiem . gados notika apjomīgi baznīcas atjaunošanas darbi . gadā būvmeistara Mārča Podiņa-Sāruma vadībā neogotiskā stilā tika uzbūvēts jauns tornis . Muižas Cēsu draudzes novadā gadā bija šādas muižas : Cēsu mācītājmuiža ( Pastorat Wenden ) Cēsu pilsmuiža ( Schloß Wenden ) Jāņmuiža ( Johannenhof ) Priekuļu muiža ( Freudenberg ) , kroņa muiža Lodes muiža ( Lohdenhof , Weißenstein ) Strīķu muiža ( Strikenhof , Strickenhof ) , kroņa muiža Liepas muiža ( Lindenhof ) Lenču muiža ( Lenzenhof ) Dukurmuiža ( Duckern , Liphardshof ) Dubinska muiža ( Dubinsky , Dubinskihof , Hirschheydt , Hirschhof ) Zeklera muiža ( Secklershof ) Jurģu muiža ( Jürgenshof ) Ārējās saites Atsauces Vidzemes vēsture Cēsu apriņķa draudžu novadi