Tibetas kalniene
Tibetas kalniene (, bod sa mtho), arī Tibetas plakankalne un Cjindzanas kalniene (, ) ir plaša plakankalne Centrālāzijā un Austrumāzijā, kas aptver lielāko daļu Tibetas autonomā reģiona, daļu no Ķīnas Cjinhai provinces, kā arī Ladākhu (Indijas savienības teritoriju) un Indijas štata Himāčalas Pradēšas ziemeļus. Ziemeļos to norobežo Kuņluņa kalnu grēda, bet dienvidos un dienvidrietumos attiecīgi Himalaji un Karakorums. Tibetas kalniene rietumu—austrumu virzienā plešas aptuveni 2500 km, bet no ziemeļiem uz dienvidiem — aptuveni 1000 km. Aptuvenā platība ir 2,5 miljoni km². Tibetas kalniene ir pasaulē augstākā plakankalne virs jūras līmeņa (vidēji no 4000 līdz 5000 m vjl.), tādēļ tā tiek dēvēta par “Pasaules jumtu”.

Tibetas kalnienē atrodas vairāku Āzijas lielo upju iztekas. Šeit sākas Jandzi, Huanhe, Inda, Brahmaputra, Mekonga un Salvina. Jandzi, Huanhe un Mekongas augštecē ir dziļas aizas, līdz pat 2000—3000 metriem. Daudz ezeru, galvenokārt sālsezeri, lielākie no tiem ir Namco, Sellings un Dangrajuma ezers.

Ģeoloģija 
Tibetas kalnienes centrālā daļa un ziemeļu daļa ir salīdzinoši līdzena un plakana, salīdzinot ar kalnu grēdām dienvidos, kur augstums virs jūras līmeņa sasniedz 6000 metrus. Līdzenumus veido galvenokārt smilšakmens, kaļķakmens, slāneklis, savukārt pacēlumus veido granīts un gneiss. Tibetas kalniene atrodas seismiskās aktivitātes zonā, šeit ir zemestrīces, geizeri, karstie avoti. No derīgajiem izrakteņiem Tibetas kalnienē iegūst akmeņogles, dzelzsrūdu, krāsaino metālu rūdas, zeltu, kasiterītu, antimona un arsēna rūdas, talku, ģipšakmeni un dažādus sāļus.

Ģeoloģiskā vēsture 
Kopš eocēna sākuma Tibetas kalniene, līdzās Himalajiem un Pamiram, veidojusies saduroties Indijas plātnei ar Eirāzijas plātni. Lai gan Tibetas kalnienes veidošanās laiks ir relatīvi zināms, tās izcelsme un evolūcija tiek apstrīdēta, nepārbaudāma un pat uzskatīta par nezināmu. Katrā ziņā, ir zināms, ja Tibetas kalniene nebūtu izveidojusies, tad Himalaji visticamāk būtu veidojušies pavisam citādāk, nekā tie ir mūsdienās.

Tektoniskās kustības turpinās, notiek zemestrīces, kalnienē ir kvartāra vulkāni un karstie avoti.

Klimats 
Tibetas kalnienē valda krasi kontinentāls klimats, maz nokrišņu. Tajā ir salīdzinoši augsta sniega līnija, tā sākas pie 5500—6000 metriem virs jūras līmeņa.

Atsauces

Ārējās saites 

Plakankalnes
Āzijas ģeogrāfija
Ķīnas ģeogrāfija
Indijas ģeogrāfija
Tibetas kalniene ( , bod sa mtho ) , arī Tibetas plakankalne un Cjindzanas kalniene ( , ) ir plaša plakankalne Centrālāzijā un Austrumāzijā , kas aptver lielāko daļu Tibetas autonomā reģiona , daļu no Ķīnas Cjinhai provinces , kā arī Ladākhu ( Indijas savienības teritoriju ) un Indijas štata Himāčalas Pradēšas ziemeļus . Ziemeļos to norobežo Kuņluņa kalnu grēda , bet dienvidos un dienvidrietumos attiecīgi Himalaji un Karakorums . Tibetas kalniene rietumu — austrumu virzienā plešas aptuvenikm , bet no ziemeļiem uz dienvidiem — aptuvenikm . Aptuvenā platība ir5 miljoni km². Tibetas kalniene ir pasaulē augstākā plakankalne virs jūras līmeņa ( vidēji nolīdzm vjl. ) , tādēļ tā tiek dēvēta par “ Pasaules jumtu ” . Tibetas kalnienē atrodas vairāku Āzijas lielo upju iztekas . Šeit sākas Jandzi , Huanhe , Inda , Brahmaputra , Mekonga un Salvina . Jandzi , Huanhe un Mekongas augštecē ir dziļas aizas , līdz pat3000 metriem . Daudz ezeru , galvenokārt sālsezeri , lielākie no tiem ir Namco , Sellings un Dangrajuma ezers . Ģeoloģija Tibetas kalnienes centrālā daļa un ziemeļu daļa ir salīdzinoši līdzena un plakana , salīdzinot ar kalnu grēdām dienvidos , kur augstums virs jūras līmeņa sasniedzmetrus . Līdzenumus veido galvenokārt smilšakmens , kaļķakmens , slāneklis , savukārt pacēlumus veido granīts un gneiss . Tibetas kalniene atrodas seismiskās aktivitātes zonā , šeit ir zemestrīces , geizeri , karstie avoti . No derīgajiem izrakteņiem Tibetas kalnienē iegūst akmeņogles , dzelzsrūdu , krāsaino metālu rūdas , zeltu , kasiterītu , antimona un arsēna rūdas , talku , ģipšakmeni un dažādus sāļus . Ģeoloģiskā vēsture Kopš eocēna sākuma Tibetas kalniene , līdzās Himalajiem un Pamiram , veidojusies saduroties Indijas plātnei ar Eirāzijas plātni . Lai gan Tibetas kalnienes veidošanās laiks ir relatīvi zināms , tās izcelsme un evolūcija tiek apstrīdēta , nepārbaudāma un pat uzskatīta par nezināmu . Katrā ziņā , ir zināms , ja Tibetas kalniene nebūtu izveidojusies , tad Himalaji visticamāk būtu veidojušies pavisam citādāk , nekā tie ir mūsdienās . Tektoniskās kustības turpinās , notiek zemestrīces , kalnienē ir kvartāra vulkāni un karstie avoti . Klimats Tibetas kalnienē valda krasi kontinentāls klimats , maz nokrišņu . Tajā ir salīdzinoši augsta sniega līnija , tā sākas pie6000 metriem virs jūras līmeņa . Atsauces Ārējās saites Plakankalnes Āzijas ģeogrāfija Ķīnas ģeogrāfija Indijas ģeogrāfija