Kongutas pils
Kongutas vasaļa pils (, ) bija vasaļa pils Tērbatas bīskapijas teritorijā.   
Mūsdienās par pils vietu liecina vien pakalns bijušajā Kongutas muižā Tartu apriņķī Igaunijā.

Vēsture 
Kongutas pils būvēta 13. gadsimta beigās Tērbatas bīskapijas aizsardzībai pret Livonijas ordeņa un lietuviešu uzbrukumiem. Pils atradās 4,7 km uz austrumiem no Randenes pils. 1417. gadā Kongutas pils (Schloss zu Kongetal) minēta kā Tīzenhauzenu dzimtai piederošs īpašums.

Livonijas kara laikā 1558. gada augustā pili ieņēma Krievijas caristes karaspēks vojevodas Pjotra Šuiska vadībā, 1559. gadā Kongutu (Hus Kongtha) atguva Livonijas mestrs Gothards Ketlers un lika nodedzināt.
Kad 1582. gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu, Kongutas pils dēvēta par Konhotu (), krieviski gan par  Конхоль, gan arī par Конгот.
Pēc kara beigām Kongutas muiža bija Polijas-Lietuvas kopvalsts Tērbatas vaivadijas sastāvā.

Attēli

Literatūra 

Tērbatas bīskapija
Tartu apriņķis
Igaunijas arheoloģiskie pieminekļi
Kongutas vasaļa pils ( , ) bija vasaļa pils Tērbatas bīskapijas teritorijā . Mūsdienās par pils vietu liecina vien pakalns bijušajā Kongutas muižā Tartu apriņķī Igaunijā . Vēsture Kongutas pils būvēta gadsimta beigās Tērbatas bīskapijas aizsardzībai pret Livonijas ordeņa un lietuviešu uzbrukumiem . Pils atradās7 km uz austrumiem no Randenes pils. gadā Kongutas pils ( Schloss zu Kongetal ) minēta kā Tīzenhauzenu dzimtai piederošs īpašums . Livonijas kara laikā gada augustā pili ieņēma Krievijas caristes karaspēks vojevodas Pjotra Šuiska vadībā , gadā Kongutu ( Hus Kongtha ) atguva Livonijas mestrs Gothards Ketlers un lika nodedzināt . Kad gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu , Kongutas pils dēvēta par Konhotu ( ) , krieviski gan par Конхоль , gan arī par Конгот . Pēc kara beigām Kongutas muiža bija Polijas-Lietuvas kopvalsts Tērbatas vaivadijas sastāvā . Attēli Literatūra Tērbatas bīskapija Tartu apriņķis Igaunijas arheoloģiskie pieminekļi