Gulošā gaurenīte
Gulošā gaurenīte () ir neļķu dzimtas suga, kura ir sastopama Eiropā, Rietumāzijā un Ziemeļamerikā. Tā ir diezgan bieži sastopama visā Latvijas teritorijā, kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug vietās ar skraju veģetācijas segumu: atmatās, karjeros, izžūstošos grāvjos un peļķēs, uz ceļiem un takām, kā arī nezālienēs.

Apraksts 
Gulošā gaurenīte ir daudzgadīgs, 2—10 cm garš lakstaugs ar kailu, zarainu un gulošu stublāju. Augs veido velēnveidīgu ceru. Tā lapas ir lineāras, 0,3—1 cm garas un aptuveni 0,05 cm platas, īlenveidīgas, galā ar īsu akotsmaili. Zaru galos ir 1—3 ziedi, kuriem ir 4 olveidīgas, aptuveni 0,3 cm garas kauslapas. Ziediem ir 4, ļoti sīkas vainaglapas, kas ir līdz četrreiz īsākas nekā kauslapas vai arī vainaglapu vispār nav. Auglis ir olveidīga četrvāršņu pogaļa, kas garāka nekā kauss. Gatava pogaļa atveras gandrīz līdz pamatam, zobiņi 4, pastrupi. Zied no maija līdz septembrim.

Invazīvas sugas statuss 
1998. gadā daudzi labi attīstīti augi tika atrasti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā esošajā Gofa salā, kur tā ir introducēta suga. Ņemot vērā salas attālumu no dabiskā izplatības areāla, sēklas visticamāk ievazāja salas apmeklētāji (ar apaviem vai apģērbu). Pastāv risks, ka bez kontroles augs pārveidos salas augstienes ekosistēmu, kā tas jau ir noticis Prinča Edvarda salās, kur tas ir izplatījies ar ātrumu no 100 līdz 300 metriem gadā un tagad tiek uzskatīts par nekontrolējamu. Gofa salā turpinās sugas izskaušanas programma un paredzams, ka tai būs vajadzīgi gadiem ilgi “saskaņoti centieni”.

Atsauces 

Gaurenītes
Latvijas flora
Gulošā gaurenīte ( ) ir neļķu dzimtas suga , kura ir sastopama Eiropā , Rietumāzijā un Ziemeļamerikā . Tā ir diezgan bieži sastopama visā Latvijas teritorijā , kur atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug vietās ar skraju veģetācijas segumu : atmatās , karjeros , izžūstošos grāvjos un peļķēs , uz ceļiem un takām , kā arī nezālienēs . Apraksts Gulošā gaurenīte ir daudzgadīgs,10 cm garš lakstaugs ar kailu , zarainu un gulošu stublāju . Augs veido velēnveidīgu ceru . Tā lapas ir lineāras,3 —1 cm garas un aptuveni05 cm platas , īlenveidīgas , galā ar īsu akotsmaili . Zaru galos ir3 ziedi , kuriem irolveidīgas , aptuveni3 cm garas kauslapas . Ziediem ir ļoti sīkas vainaglapas , kas ir līdz četrreiz īsākas nekā kauslapas vai arī vainaglapu vispār nav . Auglis ir olveidīga četrvāršņu pogaļa , kas garāka nekā kauss . Gatava pogaļa atveras gandrīz līdz pamatam , zobiņi pastrupi . Zied no maija līdz septembrim . Invazīvas sugas statuss 1998. gadā daudzi labi attīstīti augi tika atrasti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā esošajā Gofa salā , kur tā ir introducēta suga . Ņemot vērā salas attālumu no dabiskā izplatības areāla , sēklas visticamāk ievazāja salas apmeklētāji ( ar apaviem vai apģērbu ) . Pastāv risks , ka bez kontroles augs pārveidos salas augstienes ekosistēmu , kā tas jau ir noticis Prinča Edvarda salās , kur tas ir izplatījies ar ātrumu nolīdzmetriem gadā un tagad tiek uzskatīts par nekontrolējamu . Gofa salā turpinās sugas izskaušanas programma un paredzams , ka tai būs vajadzīgi gadiem ilgi “ saskaņoti centieni ” . Atsauces Gaurenītes Latvijas flora