Magda Štaudingera-Voita
Magda Štaudingere-Voita (—) bija augu fizioloģe, biopolimēru pētniece, viena no lielmolekulāro savienojumu ķīmijas pamatlicējām un Nobela prēmijas laureāta (1953) Hermaņa Štaudingera atraitne un ilggadēja viņa līdzstrādniece. 1996. gadā par ieguldījumu mūsdienu molekulārās bioloģijas izveidē un atbalstu Latvijas zinātnei saņēma Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielo medaļu.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1902. gadā 17. augustā Elvā latviešu ārsta Oskara Voita (vēlākais Latvijas sūtnis Vācijā un Šveicē (1921–1932), Nīderlandē un Ungārijā (1925–1932)) ģimenē. Bērnību pavadīja Sanktpēterburgā, tēva diplomāta karjeras dēļ daudz ceļoja pa Vāciju, Ungāriju un Šveici, apguva vācu, franču, angļu un krievu valodu. Apguva klavieru un vijoles spēli.

Absolvēja Berlīnes universitāti (1925) un Latvijas Universitāti (1927). Strādāja par Latvijas Universitātes Botānikas laboratorijas asistenti pie profesora Nikolaja Maltas. 1927. gada vasarā Helgolandes bioloģijas institūtā studējot augus, sastapa Hermani Štaudingeru un abi uzsāka kopīgu darbu pie makromolekulu izpētes.
No 1937. līdz 1953. gadam pētīja lielmolekulāros savienojumus sava vīra vadītajā institūtā Freiburgā, Vācijā.

Bija Starptautiskās universitāšu sieviešu federācijas (International Federation of University Women) komitejas locekle un priekšsēdētāja (1965—1968), UNESCO Vācijas dabaszinātņu komisijas priekšsēdētāja (1970—1975), vēlāk šīs komitejas goda locekle, pirmā koordinatore UNESCO biosfēras programmā.
Vairākkārt ziedoja Latvijas Zinātņu akadēmijai ar mērķi līdzekļus izmantot prēmijām, stipendijām un pensionētiem LZA locekļiem.

Mirusi 1997. gadā Freiburgā. Ropažu kapos izveidota piemiņas zīme Magdas vecākiem, kā arī Magdai un Hermanim Štaudingeriem.

Darbi 
30 zinātnisku rakstu autore par lielmolekulāro vielu (celulozes, šķiedru, muskuļu proteīnu) mikroskopisko pētniecību, pētīta šķiedru morfoloģija, makromolekulu un molekulāro koloīdu nozīme dzīvības norisēs.

1969.—1976. gadā pēc vīra nāves izdeva viņa kopotos rakstus 7 sējumos.

Atsauces

Bibliogrāfija

Ārējās saites 

WorldCat publikācijas

Latvijas biologi
Vācijas biologi
Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielās medaļas ieguvēji
Magda Štaudingere-Voita ( — ) bija augu fizioloģe , biopolimēru pētniece , viena no lielmolekulāro savienojumu ķīmijas pamatlicējām un Nobela prēmijas laureātaHermaņa Štaudingera atraitne un ilggadēja viņa līdzstrādniece . gadā par ieguldījumu mūsdienu molekulārās bioloģijas izveidē un atbalstu Latvijas zinātnei saņēma Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielo medaļu . Dzīvesgājums Dzimusi gadā augustā Elvā latviešu ārsta Oskara Voita ( vēlākais Latvijas sūtnis Vācijā un Šveicē1932 ) , Nīderlandē un Ungārijā1932 ) ) ģimenē . Bērnību pavadīja Sanktpēterburgā , tēva diplomāta karjeras dēļ daudz ceļoja pa Vāciju , Ungāriju un Šveici , apguva vācu , franču , angļu un krievu valodu . Apguva klavieru un vijoles spēli . Absolvēja Berlīnes universitātiun Latvijas Universitāti Strādāja par Latvijas Universitātes Botānikas laboratorijas asistenti pie profesora Nikolaja Maltas . gada vasarā Helgolandes bioloģijas institūtā studējot augus , sastapa Hermani Štaudingeru un abi uzsāka kopīgu darbu pie makromolekulu izpētes . No līdz gadam pētīja lielmolekulāros savienojumus sava vīra vadītajā institūtā Freiburgā , Vācijā . Bija Starptautiskās universitāšu sieviešu federācijas ( International Federation of University Women ) komitejas locekle un priekšsēdētāja1968 ) , UNESCO Vācijas dabaszinātņu komisijas priekšsēdētāja1975 ) , vēlāk šīs komitejas goda locekle , pirmā koordinatore UNESCO biosfēras programmā . Vairākkārt ziedoja Latvijas Zinātņu akadēmijai ar mērķi līdzekļus izmantot prēmijām , stipendijām un pensionētiem LZA locekļiem . Mirusi gadā Freiburgā . Ropažu kapos izveidota piemiņas zīme Magdas vecākiem , kā arī Magdai un Hermanim Štaudingeriem . Darbi 30 zinātnisku rakstu autore par lielmolekulāro vielu ( celulozes , šķiedru , muskuļu proteīnu ) mikroskopisko pētniecību , pētīta šķiedru morfoloģija , makromolekulu un molekulāro koloīdu nozīme dzīvības norisēs . 1969. — 1976. gadā pēc vīra nāves izdeva viņa kopotos rakstussējumos . Atsauces Bibliogrāfija Ārējās saites WorldCat publikācijas Latvijas biologi Vācijas biologi Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielās medaļas ieguvēji