Kurzemes artilērijas pulks
Kurzemes artilērijas pulks bija viens no Latvijas Bruņoto spēku artilērijas pulkiem, kas atradās 1. Kurzemes kājnieku divīzijas sastāvā. Pulks saformēts 1919. gada 8. oktobrī, pēc brīvības cīņu beigām bija dislocēts Liepājā. Pamatbruņojumā bija 52 lielgabali (18 mārciņu) un 12 haubices (4,5 collu).

Vēsture 
Par pulka pirmsākumu uzskata 1919. gada 12. martu, kad Liepājā izveidoja Baltijas landesvēra 1. latviešu artilērijas bateriju ar 2 lielgabaliem.
Brīvības cīņu laikā tā no 28. maija Latvijas Neatkarības bataljona sastāvā piedalījās kaujās pret Padomju Latvijas armijas daļām pie Katrīnmuižas, 31. maijā to pārveidoja par 1. Valmieras rezerves bateriju, 19. augustā par 2. Valmieras bateriju, bet 25. septembrī abas Valmieras baterijas apvienoja 1. Artilērijas divizionā.

8. oktobrī 1. Artilērijas divizionu pārveidoja par Kurzemes artilērijas pulku un tas piedalījās Bermonta spēku sakaušanā, pēc tam turpināja cīņas pret lieliniekiem Latgalē.
Pēc kara beigām 1920. gada aprīlī tam pievienoja Baltijas landesvēra artilērijas divizionu, ko 1921. gadā izformēja un izdalīja pa visiem Latvijas armijas artilērijas pulkiem.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 17. jūnijā pulks tika ieskaitīts Latvijas Tautas armijā.
1940. gada 10. jūlijā to pārveidoja par 24. Latvijas strēlnieku korpusa 181. strēlnieku divīzijas 623. artilērijas pulku (komandieris pulkvedis E. Strauss).

Struktūra 
Kurzemes artilērijas pulks sastāvēja no diviem divizioniem, katrā divizionā bija divas lielgabalu baterijas un viena haubiču baterija, kopā pulkā bija 16 lielgabali un astoņas haubices. Pārējās pulkam pierakstītās artilērijas vienības glabājās iekonservētas noliktavās un bija paredzētas kara gadījumā trešā diviziona formēšanai.

Pulka komandieri 
 Nikolajs Fogelmanis (10.1919.—08.1920.)
 T. Skujenieks (08.1920.—05.1927.)
 A. Konradi-Kondrašovs (07.1927.—12.1932.)
 Žanis Jomerts (10.12.1932.—06.1940.)

Atsauces 

Latvijas Bruņotie spēki
Kurzemes vēsture
Kurzemes artilērijas pulks bija viens no Latvijas Bruņoto spēku artilērijas pulkiem , kas atradās Kurzemes kājnieku divīzijas sastāvā . Pulks saformēts gada oktobrī , pēc brīvības cīņu beigām bija dislocēts Liepājā . Pamatbruņojumā bijalielgabalimārciņu ) unhaubices5 collu ) . Vēsture Par pulka pirmsākumu uzskata gada martu , kad Liepājā izveidoja Baltijas landesvēra latviešu artilērijas bateriju arlielgabaliem . Brīvības cīņu laikā tā no maija Latvijas Neatkarības bataljona sastāvā piedalījās kaujās pret Padomju Latvijas armijas daļām pie Katrīnmuižas , maijā to pārveidoja par Valmieras rezerves bateriju , augustā par Valmieras bateriju , bet septembrī abas Valmieras baterijas apvienoja Artilērijas divizionā . 8. oktobrī Artilērijas divizionu pārveidoja par Kurzemes artilērijas pulku un tas piedalījās Bermonta spēku sakaušanā , pēc tam turpināja cīņas pret lieliniekiem Latgalē . Pēc kara beigām gada aprīlī tam pievienoja Baltijas landesvēra artilērijas divizionu , ko gadā izformēja un izdalīja pa visiem Latvijas armijas artilērijas pulkiem . Pēc Latvijas okupācijas gada jūnijā pulks tika ieskaitīts Latvijas Tautas armijā . 1940. gada jūlijā to pārveidoja par Latvijas strēlnieku korpusa strēlnieku divīzijas artilērijas pulku ( komandieris pulkvedis E. Strauss ) . Struktūra Kurzemes artilērijas pulks sastāvēja no diviem divizioniem , katrā divizionā bija divas lielgabalu baterijas un viena haubiču baterija , kopā pulkā bijalielgabali un astoņas haubices . Pārējās pulkam pierakstītās artilērijas vienības glabājās iekonservētas noliktavās un bija paredzētas kara gadījumā trešā diviziona formēšanai . Pulka komandieri Nikolajs Fogelmanis1919. —08.1920. ) T. Skujenieks1920. —05.1927. ) A. Konradi-Kondrašovs1927. — 12.1932. ) Žanis Jomerts12.1932. —06.1940. ) Atsauces Latvijas Bruņotie spēki Kurzemes vēsture