Artūrs Štāls
Artūrs Štāls (1897—1951) bija latviešu žurnālists un ierēdnis, Tautas padomes loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1897. gada 5. decembrī Rīgā Mārtiņa un Trīnes Emīlijas Štālu ģimenē. Mācījās N. Mironova komercskolā Rīgā, tad Viborgas komercskolā. 1918. gadā sāka studēt Petrogradas Universitātes Vēstures  un  filoloģijas fakultātē.
Pēc Latvijas valsts pasludināšanas atgriezās dzimtenē un darbojās kā žurnālists, bija Tautas padomes loceklis no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas.

1919. gada 16. augustā Štāls kļuva par Latvijas Republikas Izglītības ministrijas kultūras vērtību aizsardzības pilnvarnieku Cēsu apriņķī, vēlāk par ģenerālpilnvarnieku kultūras vērtību aizsardzības lietās.
1920. gadā viņš turpināja pārtrauktās filozofijas un vēstures studijas Latvijas Augstskolas Filoloģijas un filozofijas fakultātē (1920–1931).  No 2020. gada novembra līdz 1921. gada 1. aprīlim A. Štāls darbojās Latvijas sūtniecībā Maskavā, pildot Izglītības ministrijas pārstāvja pienākumus.
No 1923. līdz 1928. gadam viņš darbojās Pieminekļu valdē kā tehnisko darbu vadītājs, 1928. gadā kā priekšsēdētāja Frīdriha Ozoliņa vietas izpildītājs.
1932. gadā viņu iecēla par Rīgas un Vidzemes apgabala pieminekļu aizsardzības inspektoru, bet jau 1933. gadā atbrīvoja no darba, apvainojot Pieminekļu valdes seifa apzagšanā. Tiesā A. Štāls sevi par vainīgu pret viņu celtajās apsūdzībās neatzina. Rīgas Centrālcietumā Štāls pavadīja trīs gadus un sešus mēnešus. Pēc atbrīvošanas A. Štāls 1937. gada oktobrī sāka rakstīt atmiņas “Latvijas senatni sargājot...”
1940. gadu sākumā Arturs Štāls strādāja par Valsts apgādniecību un poligrāfisko uzņēmumu pārvaldes redaktoru, bet no 1947. līdz 1950. gadam Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Fundamentālajā bibliotēkā. Sagatavoja J. K. Broces zīmējumu un aprakstu kolekcijas materiālus publicēšanai grāmatā "Rīga", kas tomēr netika iespiesta.  
Miris 1951. gada 12. maijā.

Atsauces 

1897. gadā dzimušie
Latvijas sociāldemokrāti
Tautas padomes locekļi
Artūrs Štāls1951 ) bija latviešu žurnālists un ierēdnis , Tautas padomes loceklis . Dzīvesgājums Dzimis gada decembrī Rīgā Mārtiņa un Trīnes Emīlijas Štālu ģimenē . Mācījās N. Mironova komercskolā Rīgā , tad Viborgas komercskolā . gadā sāka studēt Petrogradas Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātē . Pēc Latvijas valsts pasludināšanas atgriezās dzimtenē un darbojās kā žurnālists , bija Tautas padomes loceklis no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas . 1919. gada augustā Štāls kļuva par Latvijas Republikas Izglītības ministrijas kultūras vērtību aizsardzības pilnvarnieku Cēsu apriņķī , vēlāk par ģenerālpilnvarnieku kultūras vērtību aizsardzības lietās . 1920. gadā viņš turpināja pārtrauktās filozofijas un vēstures studijas Latvijas Augstskolas Filoloģijas un filozofijas fakultātē1931 ) . No gada novembra līdz gada aprīlim A. Štāls darbojās Latvijas sūtniecībā Maskavā , pildot Izglītības ministrijas pārstāvja pienākumus . No līdz gadam viņš darbojās Pieminekļu valdē kā tehnisko darbu vadītājs , gadā kā priekšsēdētāja Frīdriha Ozoliņa vietas izpildītājs . 1932. gadā viņu iecēla par Rīgas un Vidzemes apgabala pieminekļu aizsardzības inspektoru , bet jau gadā atbrīvoja no darba , apvainojot Pieminekļu valdes seifa apzagšanā . Tiesā A. Štāls sevi par vainīgu pret viņu celtajās apsūdzībās neatzina . Rīgas Centrālcietumā Štāls pavadīja trīs gadus un sešus mēnešus . Pēc atbrīvošanas A. Štāls gada oktobrī sāka rakstīt atmiņas “ Latvijas senatni sargājot ... ” 1940. gadu sākumā Arturs Štāls strādāja par Valsts apgādniecību un poligrāfisko uzņēmumu pārvaldes redaktoru , bet no līdz gadam Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Fundamentālajā bibliotēkā . Sagatavoja J. K. Broces zīmējumu un aprakstu kolekcijas materiālus publicēšanai grāmatā " Rīga " , kas tomēr netika iespiesta . Miris gada maijā . Atsauces 1897. gadā dzimušie Latvijas sociāldemokrāti Tautas padomes locekļi