Vēži
Vēži (Astacidea) ir desmitkājvēžu kārtas (Decapoda) infrakārta, kas apvieno apmēram 780 sugas. Kopumā vēžu infrakārta apvieno 5 mūsdienās dzīvojošu sugu virsdzimtas. Katrā no tām ir vairākas fosilo sugu dzimtas.

Izplatība 

Vēžu infrakārtas sugas sastopamas visā pasaulē: gan okeānos un jūrās, gan saldūdens tilpēs. Kopumā trīs dzimtas apvieno saldūdens vēžus — ziemeļu puslodē izplatītās Amerikas vēžu (Cambaridae) un upesvēžu dzimtas (Astacidae) sugas un Dienvidu puslodē mītošās dienvidu vēžu dzimtas (Parastacidae) sugas. Turklāt 80% Amerikas vēžu sugu sastopamas ASV, bet lielākā daļa dienvidu vēžu mājo Austrālijā. Kopumā saldūdens vēži sastopami gandrīz visos kontinentos, izņemot Āfriku un Antarktīdu. Arī daļā Āzijas nemājo neviena saldūdens vēžu suga. Toties saldūdens vēži mājo Madagaskarā, kā arī Jaunzēlandē.

Latvijā 
Latvijas saldūdens tilpēs sastopamas 4 vēžu sugas: platspīļu upesvēzis (Astacus astacus), šaurspīļu upesvēzis (Astacus leptodactylus), Amerikas signālvēzis (Pacifastacus leniusculus) un dzeloņvaigu vēzis (Orconectes limosus).

Kopīgās īpašības 
Vēži no citām desmitkājvēžu sugām atšķiras to, ka tiem ir spīles uz pirmajiem trim kāju pāriem (ejkājām), turklāt pirmā pāra spīles ir daudz lielākas nekā pārējiem diviem pāriem. Pēdējie divi ejkāju pāri ir vienkārši, bez spīlēm, izņemot garpirkstu omārus (Thaumastocheles), kuriem arī pēdējam piektajam ejkāju pārim ir nelielas spīlītes.

Sistemātika 

Vēžu infrakārta (Astacidea)
 
Dienvidu vēžu dzimta (Parastacidae)
 
Omāru dzimta (Nephropidae)
 
Rifu omāru dzimta (Enoplometopidae)
 
Amerikas vēžu dzimta (Cambaridae)
Upesvēžu dzimta (Astacidae)

Atsauces

Ārējās saites 
Infraorder Astacidea Latreille, 1802
Tolweb: Astacidea 
WoRMS taxon details: Astacidea

 
Desmitkājvēži
Vēži ( Astacidea ) ir desmitkājvēžu kārtas ( Decapoda ) infrakārta , kas apvieno apmēramsugas . Kopumā vēžu infrakārta apvienomūsdienās dzīvojošu sugu virsdzimtas . Katrā no tām ir vairākas fosilo sugu dzimtas . Izplatība Vēžu infrakārtas sugas sastopamas visā pasaulē : gan okeānos un jūrās , gan saldūdens tilpēs . Kopumā trīs dzimtas apvieno saldūdens vēžus — ziemeļu puslodē izplatītās Amerikas vēžu ( Cambaridae ) un upesvēžu dzimtas ( Astacidae ) sugas un Dienvidu puslodē mītošās dienvidu vēžu dzimtas ( Parastacidae ) sugas . Turklāt Amerikas vēžu sugu sastopamas ASV , bet lielākā daļa dienvidu vēžu mājo Austrālijā . Kopumā saldūdens vēži sastopami gandrīz visos kontinentos , izņemot Āfriku un Antarktīdu . Arī daļā Āzijas nemājo neviena saldūdens vēžu suga . Toties saldūdens vēži mājo Madagaskarā , kā arī Jaunzēlandē . Latvijā Latvijas saldūdens tilpēs sastopamasvēžu sugas : platspīļu upesvēzis ( Astacus astacus ) , šaurspīļu upesvēzis ( Astacus leptodactylus ) , Amerikas signālvēzis ( Pacifastacus leniusculus ) un dzeloņvaigu vēzis ( Orconectes limosus ) . Kopīgās īpašības Vēži no citām desmitkājvēžu sugām atšķiras to , ka tiem ir spīles uz pirmajiem trim kāju pāriem ( ejkājām ) , turklāt pirmā pāra spīles ir daudz lielākas nekā pārējiem diviem pāriem . Pēdējie divi ejkāju pāri ir vienkārši , bez spīlēm , izņemot garpirkstu omārus ( Thaumastocheles ) , kuriem arī pēdējam piektajam ejkāju pārim ir nelielas spīlītes . Sistemātika Vēžu infrakārta ( Astacidea ) Dienvidu vēžu dzimta ( Parastacidae ) Omāru dzimta ( Nephropidae ) Rifu omāru dzimta ( Enoplometopidae ) Amerikas vēžu dzimta ( Cambaridae ) Upesvēžu dzimta ( Astacidae ) Atsauces Ārējās saites Infraorder Astacidea Latreille , Tolweb : Astacidea WoRMS taxon details : Astacidea Desmitkājvēži