Zaporižjas Armijas hetmanis
Zaporižjas Armijas hetmanis (ukraiņu: Гетьман Війська Запорозького, latīņu: Cosaccorum Zaporoviesium Supremus Belli Dux) bija Kazaku Hetmanāta valsts galva mūsdienu Ukrainas teritorijā. Krievijas Impērijas senāts amatu likvidēja 1764. gadā.

Vēsture 
Amatu izveidoja Bohdans Hmeļnickis Kazaku Hetmanāta izveidošanās laikā 17. gadsimta vidū. Šajā laikā tas bija vēlēts amats. Visas vēlēšanas, izņemot pirmās, notika Virsnieku radā Čihirinā, kura līdz 1669. gadam bija Hetmanāta galvaspilsēta.

Pēc 1654. gada Perejaslavas radas vairāki kazaku virsnieki nostājās Krievijas caristes pusē un 1663. gadā Ņižinā sarīkoja "Melno radu" (Чорна рада), kurā Ivanu Brjuhovecki ievēlēja par alternatīvo hetmani. Pēc Petro Dorošenko sakāves 1669. gadā, hetmaņa titulu ieguva prokrieviskie ievēlētie hetmaņi, kuru rezidence bija Baturina. Lielā Ziemeļu kara gaitā viens no viņiem, Ivans Mazepa, 1708. gadā nolēma sacelties pret Krievijas varu, kas vēlāk radīja nepatīkamas sekas gan Hetmanātam, gan Zaporižjas kazakiem. Hetmaņa administrācija tika pārcelta uz Hluhivu, kur Mazepam tika publiski piespriests nāvessods, un kur Krievijas pareizticīgā baznīca Mazepu nolādēja.

Ar Krievijas Impērijas senāta 1764. gada 17. novembra rīkojumu, amats tika likvidēts saistībā ar Krievijas teritoriālo paplašināšanos Melnās jūras piekrastes virzienā.

Hetmaņu saraksts 
Sarakstā ir tikai tie hetmaņi, kas vadīja Hetmanātu. Pilns visu Ukrainas kazaku hetmaņu sarakstu ir skatāms šeit.

Skatīt arī 
 Hetmanis
 Ukrainas hetmanis

Atsauces 

Ukrainas hetmaņi
Valdnieku uzskaitījumi
Kazaki
Zaporižjas Armijas hetmanis ( ukraiņu : Гетьман Війська Запорозького , latīņu : Cosaccorum Zaporoviesium Supremus Belli Dux ) bija Kazaku Hetmanāta valsts galva mūsdienu Ukrainas teritorijā . Krievijas Impērijas senāts amatu likvidēja gadā . Vēsture Amatu izveidoja Bohdans Hmeļnickis Kazaku Hetmanāta izveidošanās laikā gadsimta vidū . Šajā laikā tas bija vēlēts amats . Visas vēlēšanas , izņemot pirmās , notika Virsnieku radā Čihirinā , kura līdz gadam bija Hetmanāta galvaspilsēta . Pēc gada Perejaslavas radas vairāki kazaku virsnieki nostājās Krievijas caristes pusē un gadā Ņižinā sarīkoja " Melno radu " ( Чорна рада ) , kurā Ivanu Brjuhovecki ievēlēja par alternatīvo hetmani . Pēc Petro Dorošenko sakāves gadā , hetmaņa titulu ieguva prokrieviskie ievēlētie hetmaņi , kuru rezidence bija Baturina . Lielā Ziemeļu kara gaitā viens no viņiem , Ivans Mazepa , gadā nolēma sacelties pret Krievijas varu , kas vēlāk radīja nepatīkamas sekas gan Hetmanātam , gan Zaporižjas kazakiem . Hetmaņa administrācija tika pārcelta uz Hluhivu , kur Mazepam tika publiski piespriests nāvessods , un kur Krievijas pareizticīgā baznīca Mazepu nolādēja . Ar Krievijas Impērijas senāta gada novembra rīkojumu , amats tika likvidēts saistībā ar Krievijas teritoriālo paplašināšanos Melnās jūras piekrastes virzienā . Hetmaņu saraksts Sarakstā ir tikai tie hetmaņi , kas vadīja Hetmanātu . Pilns visu Ukrainas kazaku hetmaņu sarakstu ir skatāms šeit . Skatīt arī Hetmanis Ukrainas hetmanis Atsauces Ukrainas hetmaņi Valdnieku uzskaitījumi Kazaki