Viteni
Fon Viteni () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā zināma kopš 14. gadsimta un  1631. gadā bija ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā. Vēlāk viens dzimtas atzars izplatījās arī Latgalē.

Vēsture  
Uzskata, ka Vitenu dzimtas nosaukums cēlies no Vitenes Vestfālenes zemē.
1390. gadā pieminēts Livonijas ordeņa Cēsu komturejas brālis Heinrihs no Vitenes (), bet par Vitenu dzimtas priekšteci uzskata Vilhelmu no Vitenes, kurš 1535. gadā Livonijas ordeņa mestrs Hermans fon Brigenejs izlēņoja Pilkalnes un 1545. gadā Susējas muižu. Viņa mazmazdēlu Vilhelmu 1631. gadā ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā. Viņa pēctečiem īslaicīgi piederēja ne tikai muižas Ilūkstes un Jaunjelgavas apriņķos Sēlijā, bet arī vairākas muižas Zemgalē un Kurzemē.

Muižas 
 Pilkalnes (Pilkaln) un Susējas (Sußei) dzimtmuižas dzimtas īpašumā bija no 1535./1545. līdz 1815./1817. gadam
 Sunākstes muiža (Sonnaxt), 
 Lasenbekas muiža (Lassenbeck),
 Bruņenes muiža (Brunnen),
 Vīgantes muiža (Stabben),
 Elkšņu muiža (Ellern),
 Vecsalienas muiža (Sallensee),
 Lašu muiža (Lassen), 
 Ilzes muiža (Ilsensee),
 Eķengrāves muiža (Eckengraf), 1753.–1762. gadā piederēja Ferdinandam fon Vitenam,
 Meijas muiža (Maihof),
 Vītiņa muiža (Weitenfeld),
 Sakas muiža (Sackehof) un Upes muiža (Bächhof).

Ārējās saites 

 Stavenhagen, Oskar: Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, [1939] 195-204 lpp.

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Kurzemes bruņniecības dzimtas
Fon Viteni ( ) ir sena vācbaltiešu dzimta , kas Livonijā zināma kopš gadsimta un gadā bija ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā . Vēlāk viens dzimtas atzars izplatījās arī Latgalē . Vēsture Uzskata , ka Vitenu dzimtas nosaukums cēlies no Vitenes Vestfālenes zemē . 1390. gadā pieminēts Livonijas ordeņa Cēsu komturejas brālis Heinrihs no Vitenes ( ) , bet par Vitenu dzimtas priekšteci uzskata Vilhelmu no Vitenes , kurš gadā Livonijas ordeņa mestrs Hermans fon Brigenejs izlēņoja Pilkalnes un gadā Susējas muižu . Viņa mazmazdēlu Vilhelmu gadā ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā . Viņa pēctečiem īslaicīgi piederēja ne tikai muižas Ilūkstes un Jaunjelgavas apriņķos Sēlijā , bet arī vairākas muižas Zemgalē un Kurzemē . Muižas Pilkalnes ( Pilkaln ) un Susējas ( Sußei ) dzimtmuižas dzimtas īpašumā bija no / 1545. līdz / 1817. gadam Sunākstes muiža ( Sonnaxt ) , Lasenbekas muiža ( Lassenbeck ) , Bruņenes muiža ( Brunnen ) , Vīgantes muiža ( Stabben ) , Elkšņu muiža ( Ellern ) , Vecsalienas muiža ( Sallensee ) , Lašu muiža ( Lassen ) , Ilzes muiža ( Ilsensee ) , Eķengrāves muiža ( Eckengraf ) , – 1762. gadā piederēja Ferdinandam fon Vitenam , Meijas muiža ( Maihof ) , Vītiņa muiža ( Weitenfeld ) , Sakas muiža ( Sackehof ) un Upes muiža ( Bächhof ) . Ārējās saites Stavenhagen , Oskar : Genealogisches Handbuch der kurländischen Ritterschaft , Bd. : Görlitz , [ 1939 ] lpp . Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Kurzemes bruņniecības dzimtas