Mikola Rjabovils
Mikola Rjabovils (ukraiņu: Микола Степанович Рябовіл, 1883—1919) bija Kubaņas Tautas Republikas politiķis, Kubaņas Likumdošanas Radas priekšsēdētājs (1917—1919).

Dzīves gājums 
1905.—1907. gadā viņš studēja Kijivas Politehniskajā institūtā, taču, piedaloties studentu protestos, trešajā kursā pārtrauca studijas. 

1915. gadā viņš tika mobilizēts Krievijas armijā un nosūtīts mācīties militārajā inženieru skolā, kuru sekmīgi pabeidza ar praporščika dienesta pakāpi. Turpināja dienestu sapieru vienībā Somijā, kur viņu sagaidīja Februāra revolūcija. 

1917. gada maijā Rjabovols no Somijas atgriežas Kubaņā. Tā paša gada septembrī un novembrī Rjabovolu ievēlēja par Likumdošanas Radas priekšsēdētāju.

Kubaņas delegācijas vadībā Rjabovols apmeklēja Kijivu, kuru bija okupējuši vācieši. Viņa uzdevums bija nodibināt labas kaimiņattiecības ar hetmanu Pavlo Skoropdski un tādējādi veicināt kazaku apgādāšanu ar ieročiem no milzīgajiem Krievijas krājumiem, kas bija uzkrāti Ukrainas noliktavās.

1918. gada 2. augustā Kubaņas valdībai atļāva atsākt darbu Jekaterinodarā, kur Rjabovolu ievēlēja par Novada Radas priekšsēdētāju. 

1918. gada 16. februārī Rjabovolas vadītā Kubaņas apgabala Rada pasludināja neatkarīgu Kubaņas Tautas Republiku. Pēc ziņām no Petrogradas par Pagaidu valdības gāšanu visā Kubaņā tiek ieviests kara stāvoklis. Mītiņi, sapulces un demonstrācijas tika aizliegtas. Kubaņas karaspēka valdība atsakās atzīt padomju iestādes.

Dažas dienas pēc Kubanas Republikas proklamēšanas Radas deputātu sanāksmē pieņem rezolūciju par Kubaņas pievienošanu Ukrainai uz federāliem noteikumiem. Apvienošanās nenotika Sarkanās armijas ofensīvas dēļ.

Pēc Brīvprātīgo armijas kritikas Dienvidkrievijas konferencē Donas Republikā 1919. gadā Rjabovolu nogalināja ar diviem šāvieniem no revolvera, kad viņš nākamajā dienā plkst. 2 naktī atgriezās viesnīcā. Rjabovilas slepkavībai bija liela politiska rezonanse, dažādas politiskās organizācijas un partijas protestēja, Kubaņas kazaki pastiprināti dezertēja no Denikina armijas.

Atmiņa 
Padomju varas laikā Kubaņā Rjabovila pieminēšana bija faktiski aizliegta.

Kopš 2017. gada Kijivā ir Mikolas Rjabovilas iela.

Atsauces 

Ukrainas vēsture
Kazaki
Mikola Rjabovils ( ukraiņu : Микола Степанович Рябовіл , 1919 ) bija Kubaņas Tautas Republikas politiķis , Kubaņas Likumdošanas Radas priekšsēdētājs1919 ) . Dzīves gājums 1905. — 1907. gadā viņš studēja Kijivas Politehniskajā institūtā , taču , piedaloties studentu protestos , trešajā kursā pārtrauca studijas . 1915. gadā viņš tika mobilizēts Krievijas armijā un nosūtīts mācīties militārajā inženieru skolā , kuru sekmīgi pabeidza ar praporščika dienesta pakāpi . Turpināja dienestu sapieru vienībā Somijā , kur viņu sagaidīja Februāra revolūcija . 1917. gada maijā Rjabovols no Somijas atgriežas Kubaņā . Tā paša gada septembrī un novembrī Rjabovolu ievēlēja par Likumdošanas Radas priekšsēdētāju . Kubaņas delegācijas vadībā Rjabovols apmeklēja Kijivu , kuru bija okupējuši vācieši . Viņa uzdevums bija nodibināt labas kaimiņattiecības ar hetmanu Pavlo Skoropdski un tādējādi veicināt kazaku apgādāšanu ar ieročiem no milzīgajiem Krievijas krājumiem , kas bija uzkrāti Ukrainas noliktavās . 1918. gada augustā Kubaņas valdībai atļāva atsākt darbu Jekaterinodarā , kur Rjabovolu ievēlēja par Novada Radas priekšsēdētāju . 1918. gada februārī Rjabovolas vadītā Kubaņas apgabala Rada pasludināja neatkarīgu Kubaņas Tautas Republiku . Pēc ziņām no Petrogradas par Pagaidu valdības gāšanu visā Kubaņā tiek ieviests kara stāvoklis . Mītiņi , sapulces un demonstrācijas tika aizliegtas . Kubaņas karaspēka valdība atsakās atzīt padomju iestādes . Dažas dienas pēc Kubanas Republikas proklamēšanas Radas deputātu sanāksmē pieņem rezolūciju par Kubaņas pievienošanu Ukrainai uz federāliem noteikumiem . Apvienošanās nenotika Sarkanās armijas ofensīvas dēļ . Pēc Brīvprātīgo armijas kritikas Dienvidkrievijas konferencē Donas Republikā gadā Rjabovolu nogalināja ar diviem šāvieniem no revolvera , kad viņš nākamajā dienā plkst.nakt ī atgriezās viesnīcā . Rjabovilas slepkavībai bija liela politiska rezonanse , dažādas politiskās organizācijas un partijas protestēja , Kubaņas kazaki pastiprināti dezertēja no Denikina armijas . Atmiņa Padomju varas laikā Kubaņā Rjabovila pieminēšana bija faktiski aizliegta . Kopš gada Kijivā ir Mikolas Rjabovilas iela . Atsauces Ukrainas vēsture Kazaki