Krakdeševaljē
Krakdeševaljē (, ; ) ir Krusta karu pils Sīrijā, atrodas netālu no Himsas pilsētas. Viena no nozīmīgākajām viduslaiku pilīm, kas ir saglabājušās līdz mūsdienām.

Apgabalu 11. gadsimtā apdzīvoja kurdi, 1030. gadā uzcelta pils. 1142. gadā apgabals nokļuva Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa īpašumā. Laikā no 1142. līdz 1170. gadam tika uzcelta otrā pils. Jau 1170. gadā pilij tika nodarīti bojājumi zemestrīces rezultātā. Krakdeševaljē bija administrācijas centrs un militārā bāze. Otrajā celtniecības posmā 13. gadsimtā pils ieguva savu pašreizējo 
izskatu. 13. gadsimta pirmā puse tiek uzskatīta par pils "zelta laiku", vienu brīdi te atradās 2000 vīrus liels garnizons. Vēlāk ordenis piedzīvoja lejupslīdi, un 1271. gadā mameluku sultāns Baibars sagrāba Krakdeševaljē pēc 36 dienas ilgā aplenkuma.

Atjaunotā interese par Krusta karu pilīm 19. gadsimtā bija iemesls Krakdeševaljē izpētei. 19. gadsimta beigās vai 20. gadsimta sākumā pilī tika izveidota apdzīvota vieta. 1933. gadā tās 500 iedzīvotāji tika pārvietoti un vadība pār pili tika nodota Francijai, kas veica pils restaurāciju. Kontroli pār pili 1946. gadā ieguva Sīrija pēc neatkarības pasludināšanas. Mūsdienās ap pili esošajā ciemā dzīvo gandrīz 9000 cilvēku. Atrodas ap 40 km uz rietumiem no Himsas, netālu no robežas ar Libānu. 2006. gadā kopā ar Saladīna cietoksni pils tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Cietusi Sīrijas pilsoņu kara laikā, tomēr kopējais pilij nodarītais kaitējums nav zināms.

Nosaukums Krakdeševaljē tika izveidots 19. gadsimtā, līdz tam tā bija pazīstama kā Krakdelospitala (Crac de l'Ospital). Krak ir atvasināts no sīriešu karak, kas nozīmē cietoksnis.

Ārējās saites 
 
 
 Krak des Chevaliers photos and information
 UNESCO Crac des Chevaliers

Atsauces 

Cietokšņi un forti
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Sīrijā
Krakdeševaljē ( , ; ) ir Krusta karu pils Sīrijā , atrodas netālu no Himsas pilsētas . Viena no nozīmīgākajām viduslaiku pilīm , kas ir saglabājušās līdz mūsdienām . Apgabalu gadsimtā apdzīvoja kurdi , gadā uzcelta pils. gadā apgabals nokļuva Neatkarīgā Maltas Bruņinieku ordeņa īpašumā . Laikā no līdz gadam tika uzcelta otrā pils . Jau gadā pilij tika nodarīti bojājumi zemestrīces rezultātā . Krakdeševaljē bija administrācijas centrs un militārā bāze . Otrajā celtniecības posmā gadsimtā pils ieguva savu pašreizējo izskatu . gadsimta pirmā puse tiek uzskatīta par pils " zelta laiku " , vienu brīdi te atradāsvīrus liels garnizons . Vēlāk ordenis piedzīvoja lejupslīdi , un gadā mameluku sultāns Baibars sagrāba Krakdeševaljē pēcdienas ilgā aplenkuma . Atjaunotā interese par Krusta karu pilīm gadsimtā bija iemesls Krakdeševaljē izpētei . gadsimta beigās vai gadsimta sākumā pilī tika izveidota apdzīvota vieta . gadā tāsiedzīvotāji tika pārvietoti un vadība pār pili tika nodota Francijai , kas veica pils restaurāciju . Kontroli pār pili gadā ieguva Sīrija pēc neatkarības pasludināšanas . Mūsdienās ap pili esošajā ciemā dzīvo gandrīzcilvēku . Atrodas apkm uz rietumiem no Himsas , netālu no robežas ar Libānu . gadā kopā ar Saladīna cietoksni pils tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā . Cietusi Sīrijas pilsoņu kara laikā , tomēr kopējais pilij nodarītais kaitējums nav zināms . Nosaukums Krakdeševaljē tika izveidots gadsimtā , līdz tam tā bija pazīstama kā Krakdelospitala ( Crac de l' Ospital ) . Krak ir atvasināts no sīriešu karak , kas nozīmē cietoksnis . Ārējās saites Krak des Chevaliers photos and information UNESCO Crac des Chevaliers Atsauces Cietokšņi un forti UNESCO Pasaules mantojuma vietas Sīrijā