Ferrerijas pils
Ferrerijas pils, oficiāli Butidžidža-Fransijas pils, ir kaļķakmens pils Maltas galvaspilsētā Valletā. Pils celta 19. gadsimta beigās. To projektējis arhitekts Džuzepe Bonavija, un tā bija pirmā ēka, kurai Maltā parādījās koka balkoni. Atzīta par 1. pakāpes valsts pieminekli. Mūsdienās ēkā izvietota Maltas veselības un sociālās politikas ministrija, kā arī veikali.

Vēsture 
Pils zemes gabalā agrāk atradās Sv. Jāņa ordeņa lietuve (ferreria), kurā izgatavoja bruņinieku apbruņojumu un kura devusi nosaukumu pilij. Džuzepe Butidžidžs un viņa sieva Džovanna Kamilleri iegādājās šo zemi no valdības un 19. gadsimta beigās uzcēla Ferrerijas pili. Uz fasādes redzami Butidžidža un Kamilleri ģerboņi. Pils tika atstāta pūrā viņu meitai Terēzei Butidžidžai. Viņa apprecējās ar pulkvedi Džonu Luisu Fransiju, un viņu  uzvārdi pēc kāda laika tika iekļauti pils nosaukumā. Fransija bija Spānijas pilsonis no Lielbritānijas kolonijas Gibraltāra, un abi satikās Maltā, kamēr Fransija kalpoja britu armijā. Ferrerija ir otra lielākā pils Valletā pēc Lielmestra pils.

1919. gada 8. jūnijā pilī iebruka demonstranti, kas protestēja pret dzīves līmeņa krišanos, un daļēji izdemolēja to. Pils aizsardzībai norīkotie kareivji to pieļāva, lai nenāktos šaut uz savējiem.

Otrā pasaules kara laikā bija cietušas daudzas Valletas ēkas. Kopš 1947. gada Duminku Mintofa vadītais Sabiedrisko darbu departaments, kas rekonstruēja un atjaunoja Valletu no kara postījumiem, no Fransijām nomāja daļu pils. Ģimene nelielu pils daļu paturēja kā dzīvokli, kuru mūsdienās izmanto kā Maltas valdības biroju. Fransijas pili 1979. gadā pārdeva valdībai, kuru tolaik vadīja tas pats Duminku Mintofs. Mūsdienās pils apakšējā daļā izvietoti vairāki veikali.

Arhitektūra 
Ferrerijas arhitekts ir Džuzepe Bonavija, kurš projektējis arī Lijas pilsētas Belvedera torni un Laborsu Valletā. Bonavija, sākot ar Ferrerijas pili, ieviesa pilsētā koka balkonus. Tas ir ietekmējis vairākus arhitektus un kopējo pilsētas stilu, jo tie joprojām ir izplatīti mūsdienu Maltā. Pili Maltas Vides un plānošanas pārvalde (MEPA) novērtējusi kā 1. pakāpes valsts pieminekli.

Galerija 
 Ferrerijas pils interjers

Literatūra 

  (angliski)

Atsauces 

    

Maltas vēsture
Valleta
Pilis Maltā
Ferrerijas pils , oficiāli Butidžidža-Fransijas pils , ir kaļķakmens pils Maltas galvaspilsētā Valletā . Pils celta gadsimta beigās . To projektējis arhitekts Džuzepe Bonavija , un tā bija pirmā ēka , kurai Maltā parādījās koka balkoni . Atzīta par pakāpes valsts pieminekli . Mūsdienās ēkā izvietota Maltas veselības un sociālās politikas ministrija , kā arī veikali . Vēsture Pils zemes gabalā agrāk atradās Sv. Jāņa ordeņa lietuve ( ferreria ) , kurā izgatavoja bruņinieku apbruņojumu un kura devusi nosaukumu pilij . Džuzepe Butidžidžs un viņa sieva Džovanna Kamilleri iegādājās šo zemi no valdības un gadsimta beigās uzcēla Ferrerijas pili . Uz fasādes redzami Butidžidža un Kamilleri ģerboņi . Pils tika atstāta pūrā viņu meitai Terēzei Butidžidžai . Viņa apprecējās ar pulkvedi Džonu Luisu Fransiju , un viņu uzvārdi pēc kāda laika tika iekļauti pils nosaukumā . Fransija bija Spānijas pilsonis no Lielbritānijas kolonijas Gibraltāra , un abi satikās Maltā , kamēr Fransija kalpoja britu armijā . Ferrerija ir otra lielākā pils Valletā pēc Lielmestra pils . 1919. gada jūnijā pilī iebruka demonstranti , kas protestēja pret dzīves līmeņa krišanos , un daļēji izdemolēja to . Pils aizsardzībai norīkotie kareivji to pieļāva , lai nenāktos šaut uz savējiem . Otrā pasaules kara laikā bija cietušas daudzas Valletas ēkas . Kopš gada Duminku Mintofa vadītais Sabiedrisko darbu departaments , kas rekonstruēja un atjaunoja Valletu no kara postījumiem , no Fransijām nomāja daļu pils . Ģimene nelielu pils daļu paturēja kā dzīvokli , kuru mūsdienās izmanto kā Maltas valdības biroju . Fransijas pili gadā pārdeva valdībai , kuru tolaik vadīja tas pats Duminku Mintofs . Mūsdienās pils apakšējā daļā izvietoti vairāki veikali . Arhitektūra Ferrerijas arhitekts ir Džuzepe Bonavija , kurš projektējis arī Lijas pilsētas Belvedera torni un Laborsu Valletā . Bonavija , sākot ar Ferrerijas pili , ieviesa pilsētā koka balkonus . Tas ir ietekmējis vairākus arhitektus un kopējo pilsētas stilu , jo tie joprojām ir izplatīti mūsdienu Maltā . Pili Maltas Vides un plānošanas pārvalde ( MEPA ) novērtējusi kā pakāpes valsts pieminekli . Galerija Ferrerijas pils interjers Literatūra ( angliski ) Atsauces Maltas vēsture Valleta Pilis Maltā