Ventspils ģerbonis
Ventspils pilsētas ģerbonis ir Ventspils pilsētas oficiāls simbols. Tas ir viens no senākajiem Latvijas pilsētu heraldiskajiem simboliem, kura pamatelementi veidojušies Livonijas periodā (13.-16.gs.) un maz mainītā veidā saglabājušies līdz pat mūsdienām.

Heraldiskais apraksts 
Purpura laukā ar sudraba tīklojumu sudraba medību rags ar zelta iemuti, stīpu un apmali, virs tā zelta ķetnu krusts.

Vēsture 
Ventspils ģerboņa attīstības sākumi saistāmi ar 14. gadssimtu.  Senākais zināmais Ventspils pilsētas zīmoga nospiedums ir pievienots 1368. gada dokumentam, kas saglabājies Vācijas pilsētas Lībekas arhīvā. Tajā redzami visi Ventspils ģerboņa heraldiskie simboli - tīklots (damascēts) lauks, kurā novietots medību rags ar ķetnu krustu.  Zīmoga teksts vēsta, ka tas ir “zīmogs birģerim, kas iekš Ventas (pilsētas) mīt”.

Ģerbonī attēlotie elementi simbolizēja Ventspili kā ordeņa valstī ietilpstošu pilsētu. Senais heraldiskais simbols spilgti apliecina Latvijas un Ventspils piederību pie viduslaiku Eiropas kultūras areāla.

Ar pilsētas vēsturi saistītos heraldiskos simbolus Ventspils turpina saglabāt arī turpmākajos gadsimteņos. Medību ragu un ķetnu krustu var redzēt gan pilsētas Kurzemes un Zemgales hercogistes laika simbolikā, gan arī laikā, kad pilsēta ir Kurzemes guberņas sastāvā.

Jaunajā Latvijas Republikā par pilsētu ģerboņu izveidošanu un senās simbolikas apstiprināšanu vai pārveidošanu sāka rūpēties 1921.-1923. gadā. Ventspils pilsētas ģerboni Latvijas Republikas Valsts prezidents Jānis Čakste oficiāli apstiprināja 1925. gada 31. oktobrī. Tā apraksts un zīmējums veidots, balstoties uz vēsturisko pilsētas heraldisko simbolu. Ģerboņa oficiālais heraldiskais apraksts 1925. gadā bija: “Sarkans damiscēts lauks, augšējā daļā zelta ķetnu krusts, apakšējā – mednieka taure".

Pēc 1940. gada vēsturiskais Ventspils pilsētas ģerbonis netika izmantots. Jaunu Ventspils “ģerboni” izstrādāja 1968. gadā, ignorējot senos heraldikas likumus un pilsētas vēsturisko ģerboni, tika izmainīts ģerboņa zīmējums. Alberta Mieža un Zigmunda Štramdiera veidotajā "padomju Ventspils” ģerbonī krustu nomainīja stūres rats un ģerboņa augšdaļā ievietoja Latvijas PSR karoga simboliku. Vēl vairāk izmainītā veidā šie elementi tiek sakārtoti nākamajā, 1970. gadā pieņemtajā "ģerbonī", abiem simboliem apmainoties vietām.

Ventspils pilsētas ģerboni Atmodas laikā atjaunoja Ventspils pilsētas Tautas deputātu padome, 1989. gada 29. martā pieņemot lēmumu “Par Ventspils pilsētas vēsturiskā ģerboņa atjaunošanu”.

Valsts heraldikas komisija 2002. gadā apstiprināja vēsturisko Ventspils pilsētas ģerboni, precizējot tā heraldisko aprakstu: “Purpura laukā ar sudraba tīklojumu sudraba medību rags ar zelta iemuti, stīpu un apmali, virs tā zelta ķetnu krusts”.  

2011. gada 28. jūlijā Latvijas Republikas Kultūras ministrija Ventspils pilsētas ģerboni reģistrēja Ģerboņu reģistrā.

Atsauces 

Gerbonis
Latvijas pilsētu ģerboņi
Ventspils pilsētas ģerbonis ir Ventspils pilsētas oficiāls simbols . Tas ir viens no senākajiem Latvijas pilsētu heraldiskajiem simboliem , kura pamatelementi veidojušies Livonijas periodā - 16.gs . ) un maz mainītā veidā saglabājušies līdz pat mūsdienām . Heraldiskais apraksts Purpura laukā ar sudraba tīklojumu sudraba medību rags ar zelta iemuti , stīpu un apmali , virs tā zelta ķetnu krusts . Vēsture Ventspils ģerboņa attīstības sākumi saistāmi ar gadssimtu . Senākais zināmais Ventspils pilsētas zīmoga nospiedums ir pievienots gada dokumentam , kas saglabājies Vācijas pilsētas Lībekas arhīvā . Tajā redzami visi Ventspils ģerboņa heraldiskie simboli - tīklots ( damascēts ) lauks , kurā novietots medību rags ar ķetnu krustu . Zīmoga teksts vēsta , ka tas ir “ zīmogs birģerim , kas iekš Ventas ( pilsētas ) mīt ” . Ģerbonī attēlotie elementi simbolizēja Ventspili kā ordeņa valstī ietilpstošu pilsētu . Senais heraldiskais simbols spilgti apliecina Latvijas un Ventspils piederību pie viduslaiku Eiropas kultūras areāla . Ar pilsētas vēsturi saistītos heraldiskos simbolus Ventspils turpina saglabāt arī turpmākajos gadsimteņos . Medību ragu un ķetnu krustu var redzēt gan pilsētas Kurzemes un Zemgales hercogistes laika simbolikā , gan arī laikā , kad pilsēta ir Kurzemes guberņas sastāvā . Jaunajā Latvijas Republikā par pilsētu ģerboņu izveidošanu un senās simbolikas apstiprināšanu vai pārveidošanu sāka rūpēties - 1923. gadā . Ventspils pilsētas ģerboni Latvijas Republikas Valsts prezidents Jānis Čakste oficiāli apstiprināja gada oktobrī . Tā apraksts un zīmējums veidots , balstoties uz vēsturisko pilsētas heraldisko simbolu . Ģerboņa oficiālais heraldiskais apraksts gadā bija : “ Sarkans damiscēts lauks , augšējā daļā zelta ķetnu krusts , apakšējā – mednieka taure " . Pēc gada vēsturiskais Ventspils pilsētas ģerbonis netika izmantots . Jaunu Ventspils “ ģerboni ” izstrādāja gadā , ignorējot senos heraldikas likumus un pilsētas vēsturisko ģerboni , tika izmainīts ģerboņa zīmējums . Alberta Mieža un Zigmunda Štramdiera veidotajā " padomju Ventspils ” ģerbonī krustu nomainīja stūres rats un ģerboņa augšdaļā ievietoja Latvijas PSR karoga simboliku . Vēl vairāk izmainītā veidā šie elementi tiek sakārtoti nākamajā , gadā pieņemtajā " ģerbonī " , abiem simboliem apmainoties vietām . Ventspils pilsētas ģerboni Atmodas laikā atjaunoja Ventspils pilsētas Tautas deputātu padome , gada martā pieņemot lēmumu “ Par Ventspils pilsētas vēsturiskā ģerboņa atjaunošanu ” . Valsts heraldikas komisija gadā apstiprināja vēsturisko Ventspils pilsētas ģerboni , precizējot tā heraldisko aprakstu : “ Purpura laukā ar sudraba tīklojumu sudraba medību rags ar zelta iemuti , stīpu un apmali , virs tā zelta ķetnu krusts ” . 2011. gada jūlijā Latvijas Republikas Kultūras ministrija Ventspils pilsētas ģerboni reģistrēja Ģerboņu reģistrā . Atsauces Gerbonis Latvijas pilsētu ģerboņi