Kristers Horns
Kristers Horns jeb Kristers Hūrns (, dzimis , miris ) bija zviedru karavīrs un valstsvīrs. Rīgas gubernators (1654—1657), Ingrijas un Keksholmas ģenerālgubernators (1657—1659), Zviedrijas valsts padomnieks (1660), feldmaršals (1672), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1674—1686).
Valtenberģu muižas īpašnieks.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1622. gada 13. novembrī Riternē (Rytterne socken) barona Klāsa Horna (1587—1651) un viņa sievas Zigrīdas Uksenšernas (1590-1644) ģimenē. Viņa mātesbrāļi bija Bengts Uksenšerna (1591—1643) un Gabriels Uksenšerna (1586—1656).

1654. gadā viņu iecēla par Rīgas gubernatoru, 1656. gadā notika vairāk nekā mēnesi ilga Rīgas aizstāvēšana pret Krievijas caristes karaspēka uzbrukumu Otrajā Ziemeļu karā.
1657. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par Ingrijas un Keksholmas ģenerālgubernatoru. 

1672. gadā viņam piešķīra feldmaršala pakāpi, no 1674. līdz 1684. gadam viņš bija Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators. 1678. gadā viņš par 3000 dālderiem iegādājās Mazsalacas muižu. Viņa vadībā 1681. gadā tika sākta agrārā reforma, kas pazīstama kā „muižu redukcija”, tika atsavinātas zviedru lielmuižniekiem pēc kara piešķirtās pilsmuižas (Alūksnes pils, Bukultu pils, Burtnieku pils, Cēsu pils, Doles pils, Dzērbenes pils, Ēveles muiža, Ļaudonas pils, Mālpils pils, Mujānu pils, Raunas pils, Rūjienas pils, Siguldas pils, Smiltenes pils, Vainižu pils, Valmieras pils, Trikātas pils).
Miris 1692. gada 26. maijā savā Riternes muižā Zviedrijā.

Ārējās saites 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Kristers Horns jeb Kristers Hūrns ( , dzimis , miris ) bija zviedru karavīrs un valstsvīrs . Rīgas gubernators1657 ) , Ingrijas un Keksholmas ģenerālgubernators1659 ) , Zviedrijas valsts padomnieks feldmaršals Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators1686 ) . Valtenberģu muižas īpašnieks . Dzīvesgājums Dzimis gada novembrī Riternē ( Rytterne socken ) barona Klāsa Horna1651 ) un viņa sievas Zigrīdas Uksenšernasģimenē . Viņa mātesbrāļi bija Bengts Uksenšerna1643 ) un Gabriels Uksenšerna1656 ) . 1654. gadā viņu iecēla par Rīgas gubernatoru , gadā notika vairāk nekā mēnesi ilga Rīgas aizstāvēšana pret Krievijas caristes karaspēka uzbrukumu Otrajā Ziemeļu karā . 1657. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par Ingrijas un Keksholmas ģenerālgubernatoru . 1672. gadā viņam piešķīra feldmaršala pakāpi , no līdz gadam viņš bija Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators . gadā viņš pardālderiem iegādājās Mazsalacas muižu . Viņa vadībā gadā tika sākta agrārā reforma , kas pazīstama kā „ muižu redukcija ” , tika atsavinātas zviedru lielmuižniekiem pēc kara piešķirtās pilsmuižas ( Alūksnes pils , Bukultu pils , Burtnieku pils , Cēsu pils , Doles pils , Dzērbenes pils , Ēveles muiža , Ļaudonas pils , Mālpils pils , Mujānu pils , Raunas pils , Rūjienas pils , Siguldas pils , Smiltenes pils , Vainižu pils , Valmieras pils , Trikātas pils ) . Miris gada maijā savā Riternes muižā Zviedrijā . Ārējās saites Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie