Amūras sazāns
Amūras sazāns (Cyprinus rubrofuscus) ir karpu dzimtas (Cyprinidae) saldūdens zivs, kuras dabīgais izplatības areāls atrodas Austrumāzijā. Tā sastopama Mongolijā, Krievijas un Ķīnas austrumos, Korejā, Laosā un Vjetnamā, sākot ar Amūras upes baseinu ziemeļos un beidzot ar Honas baseinu dienvidos. Amūras sazāns introducēts ārpus sava dabīgā izplatības areāla Krievijā un Ukrainā, kā arī to audzē daudzviet zivsaimniecībās, īpaši Āzijā.

Sistemātikas izmaiņas 
Nesenā pagātnē Amūras sazāns tika sistematizēts kā parastās karpas pasuga, un tā zinātniskais nosaukums bija Cyprinus carpio haematopterus. Tomēr ģenētisko pētījumu rezultāti liecina, ka Austrumāzijā un Eiropā dzīvojošās karpas ir divas atšķirīgas sugas. Saskaņā ar pirmajiem ģenētiskajiem pētījumiem par piederošu Amūras sazānam tika uzskatīta vēl viena, Austrumāzijas dienvidos dzīvojošā, parastās karpas pasuga — Cyprinus carpio viridiviolaceus, kura no ziemeļos dzīvojošā sazāna atšķiras pavisam nedaudz. Tomēr vēlāko gadu pētījumi liecina, ka abas grupas (ziemeļu un dienvidu) nav monofilētiskas. Šobrīd šīs atšķirības gan neatspoguļojas sistemātikā.

Japānā domesticētās Koi karpas statuss šobrīd ir neskaidrs, bet, visticamākais, tā selekcionēta no Amūras sazāna, nevis no parastās karpas.

Izskats 
Amūras sazāns ir liela saldūdens zivs. Tās garums var sasniegt 1 m, svars 16—32 kg. Ķermenis ir samērā augsts, no sāniem nedaudz saplacināts. Mute vērsta uz leju. Pie augšlūpas ir 2 pāri taustekļi. Zvīņas lielas, zeltītas ar tumšu maliņu, var būt arī sudrabotas, uz sānu līnijas to ir arī mazāk (29—36 zvīņas), nekā karpai (33—40 zvīņas). Vēdera spuras pelēkvioletas, anālā spura un astes spuras apakšējā daļa sarkanas, bet muguras spura tumši pelēka. Salīdzinoši līdzīgajai karpai spuras ir pelēkas. Muguras garās spuras stari ar zobiņiem, tādi paši zobiņi ir arī īsajai anālajai spurai. Acis zeltītas. Nārsta laika tēviņiem uz muguras, vaigiem, žaunu vākiem un krūšu spurām izveidojas bālganas nārsta kārpiņas.

Uzvedība un barība 
Amūras sazāns parasti mājo saldūdens tilpēs, bet uzturas arī viegli sāļās ūdenstilpēs. Mājo aizaugušos ezeros un upēs ar lēnu straumi. Amūras sazāns iecienījis vietas, kur strauji mainās tilpnei dziļums. Ziemā, kad ūdens temperatūra noslīd zemāk par 8°C, kļūst mazkustīgs un uzturas ziemošanas bedrēs. Pieaugušie īpatņi ir visēdāji un barojas gan ar augiem, gan kukaiņiem, kukaiņu kāpuriem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem.

Vairošanās 
Dzimumbriedumu Amūras sazāns sasniedz 4—6 gadu vecumā, sasniedzot 25 cm garumu. Nārsto no aprīļa līdz jūlijam, kad ūdens temperatūra ir 18°C. Raksturīgs porciju nārsts, auglība 96 000—1 800 000 ikru. Nārsts notiek lielā dziļumā ar bagātīgu veģetāciju. Ikri ir lipīgi un pēc iznēršanas pielīp pie augiiem. Kāpuri un mazie sazāni barojas ar zooplanktonu. Amūras sazāns var sasniegt 30 gadu vecumu.

Atsauces

Ārējās saites 
Амурский сазан 

Karpas
Āzijas zivis
Amūras sazāns ( Cyprinus rubrofuscus ) ir karpu dzimtas ( Cyprinidae ) saldūdens zivs , kuras dabīgais izplatības areāls atrodas Austrumāzijā . Tā sastopama Mongolijā , Krievijas un Ķīnas austrumos , Korejā , Laosā un Vjetnamā , sākot ar Amūras upes baseinu ziemeļos un beidzot ar Honas baseinu dienvidos . Amūras sazāns introducēts ārpus sava dabīgā izplatības areāla Krievijā un Ukrainā , kā arī to audzē daudzviet zivsaimniecībās , īpaši Āzijā . Sistemātikas izmaiņas Nesenā pagātnē Amūras sazāns tika sistematizēts kā parastās karpas pasuga , un tā zinātniskais nosaukums bija Cyprinus carpio haematopterus . Tomēr ģenētisko pētījumu rezultāti liecina , ka Austrumāzijā un Eiropā dzīvojošās karpas ir divas atšķirīgas sugas . Saskaņā ar pirmajiem ģenētiskajiem pētījumiem par piederošu Amūras sazānam tika uzskatīta vēl viena , Austrumāzijas dienvidos dzīvojošā , parastās karpas pasuga — Cyprinus carpio viridiviolaceus , kura no ziemeļos dzīvojošā sazāna atšķiras pavisam nedaudz . Tomēr vēlāko gadu pētījumi liecina , ka abas grupas ( ziemeļu un dienvidu ) nav monofilētiskas . Šobrīd šīs atšķirības gan neatspoguļojas sistemātikā . Japānā domesticētās Koi karpas statuss šobrīd ir neskaidrs , bet , visticamākais , tā selekcionēta no Amūras sazāna , nevis no parastās karpas . Izskats Amūras sazāns ir liela saldūdens zivs . Tās garums var sasniegtm , svars32 kg . Ķermenis ir samērā augsts , no sāniem nedaudz saplacināts . Mute vērsta uz leju . Pie augšlūpas irpāri taustekļi . Zvīņas lielas , zeltītas ar tumšu maliņu , var būt arī sudrabotas , uz sānu līnijas to ir arī mazāk36 zvīņas ) , nekā karpai40 zvīņas ) . Vēdera spuras pelēkvioletas , anālā spura un astes spuras apakšējā daļa sarkanas , bet muguras spura tumši pelēka . Salīdzinoši līdzīgajai karpai spuras ir pelēkas . Muguras garās spuras stari ar zobiņiem , tādi paši zobiņi ir arī īsajai anālajai spurai . Acis zeltītas . Nārsta laika tēviņiem uz muguras , vaigiem , žaunu vākiem un krūšu spurām izveidojas bālganas nārsta kārpiņas . Uzvedība un barība Amūras sazāns parasti mājo saldūdens tilpēs , bet uzturas arī viegli sāļās ūdenstilpēs . Mājo aizaugušos ezeros un upēs ar lēnu straumi . Amūras sazāns iecienījis vietas , kur strauji mainās tilpnei dziļums . Ziemā , kad ūdens temperatūra noslīd zemāk parC , kļūst mazkustīgs un uzturas ziemošanas bedrēs . Pieaugušie īpatņi ir visēdāji un barojas gan ar augiem , gan kukaiņiem , kukaiņu kāpuriem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem . Vairošanās Dzimumbriedumu Amūras sazāns sasniedz6 gadu vecumā , sasniedzotcm garumu . Nārsto no aprīļa līdz jūlijam , kad ūdens temperatūra irC . Raksturīgs porciju nārsts , auglība 000 —1000 ikru . Nārsts notiek lielā dziļumā ar bagātīgu veģetāciju . Ikri ir lipīgi un pēc iznēršanas pielīp pie augiiem . Kāpuri un mazie sazāni barojas ar zooplanktonu . Amūras sazāns var sasniegtgadu vecumu . Atsauces Ārējās saites Амурский сазан Karpas Āzijas zivis