Klapje de Kolongi
Klapje de Kolongi, arī Klapjē de Kolongi () ir sena Provansas cilmes vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Krievijas impērijā 18. gadsimta sākumā. Daudzi dzimtas piederīgie dienēja Krievijas impērijas armijā un kara flotē, kā arī ieguva muižas Igaunijas un Latvijas teritorijā.

Vēsture 
Dzimta cēlusies no Andalūzijā dzimušā bruņinieka Huana, kas rekonkistas laikmetā 14. gadsimtā kalpoja Neapoles karalim Robertam Gudrajam, bija Jēras (Hyères) gubernators, 1343. gadā tika atalagots ar zemes īpašumu Klapjē Provansā un dižciltīgo vārdu Žans no Klapjē (). 

Lielā Ziemeļu kara laikā kapteinis Aleksandrs Klapjē-Kolongs (Alexandre de Clapiers - Collongues, 1685–1743) pārgāja Krievijas cara Pētera dienestā, 1719. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru un iecelts par jaunizveidotās Pēterburgas Inženieru skolas priekšnieku, bet 1722. gadā par Krievijas armijas inženieru daļas ģenerāldirektoru. Par šiem nopelniem ieguvis Sammas (Samm) muižu Rēveles guberņā (tagad Rietumviru apriņķī) un Ares muižu (Arrohof) Rīgas guberņā (tagad Pērnavas apriņķī, bet 1734. gadā uzņemts Igaunijas bruņniecībā. Viņa mazmazdēls Krievijas impērijas armijas  pulkvedis Pēteris Augusts Klapje de Kolongs (de Clapiers - Collongues 1790–1847) piedalījās 1812. gada karā un ieguva savā īpašumā Karlīnes muižu (Karolinenhof) Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķī. Viņa dēls Johans Klapje de Kolongs (1838—1901) bija ģenerālmajors un izgudrotājs, Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis.

Viņa dēls bija ģenerālis Johans Klapje de Kolongs (1719–1789), kas kļuva par Sibīrijas gubernatoru un piedalījās Pugačova vadītās kazaku sacelšanās apspiešanā, pēc atvaļināšanas 1780. gadā viņš ieguva Ontikas dzimtmuižu tagadējā Austrumviru apriņķī. 
1867. gadā Pēteris Klapje de Kolongs (1842–1906) tika uzņemts Vidzemes bruņniecībā.

Pēc Pirmā pasaules kara veiktajām Igaunijas un Latvijas zemes reformām dzimta pazaudēja savus īpašumus Baltijā un pācēlās uz dzīvi Vācijā.

Slaveni dzimtas pārstāvji 
 Johans Klapje de Kolongs (Jean de Clapiers - Collongues, Иван Александрович Деколонг, 1719—1789), ģenerālporučiks, Sibīrijas robežapsardzes karaspēka pavēlnieks un Sibīrijas gubernators 
 Johans Klapje de Kolongs (Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue, Иван Петрович де-Колонг, 1838—1901), ģenerālmajors un izgudrotājs, Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis 
 Pēteris Klapje de Kolongs (Peter Clapier de Colongue, 1842—1906), aktieris 
 Konstantīns Klapje de Kolongs (Константин Константинович Клапье де Колонг, 1859—1944), jūras virsnieks, Cusimas kaujas dalībnieks

Atsauces

Ārējās saites 
 Johans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs - Latgales Centrālā bibliotēka
 Клапье-де-Колонг (Clappier de Colongue) - rulex.ru 
 Клапье де Колонг // Словари и энциклопедии на Академике 
 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Klapje de Kolongi , arī Klapjē de Kolongi ( ) ir sena Provansas cilmes vācbaltiešu dzimta , kas ieceļojusi Krievijas impērijā gadsimta sākumā . Daudzi dzimtas piederīgie dienēja Krievijas impērijas armijā un kara flotē , kā arī ieguva muižas Igaunijas un Latvijas teritorijā . Vēsture Dzimta cēlusies no Andalūzijā dzimušā bruņinieka Huana , kas rekonkistas laikmetā gadsimtā kalpoja Neapoles karalim Robertam Gudrajam , bija Jēras ( Hyères ) gubernators , gadā tika atalagots ar zemes īpašumu Klapjē Provansā un dižciltīgo vārdu Žans no Klapjē ( ) . Lielā Ziemeļu kara laikā kapteinis Aleksandrs Klapjē-Kolongs ( Alexandre de Clapiers - Collongues , 1743 ) pārgāja Krievijas cara Pētera dienestā , gadā paaugstināts par ģenerālmajoru un iecelts par jaunizveidotās Pēterburgas Inženieru skolas priekšnieku , bet gadā par Krievijas armijas inženieru daļas ģenerāldirektoru . Par šiem nopelniem ieguvis Sammas ( Samm ) muižu Rēveles guberņā ( tagad Rietumviru apriņķī ) un Ares muižu ( Arrohof ) Rīgas guberņā ( tagad Pērnavas apriņķī , bet gadā uzņemts Igaunijas bruņniecībā . Viņa mazmazdēls Krievijas impērijas armijas pulkvedis Pēteris Augusts Klapje de Kolongs ( de Clapiers - Collongues1847 ) piedalījās gada karā un ieguva savā īpašumā Karlīnes muižu ( Karolinenhof ) Kurzemes guberņas Ilūkstes apriņķī . Viņa dēls Johans Klapje de Kolongs1901 ) bija ģenerālmajors un izgudrotājs , Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis . Viņa dēls bija ģenerālis Johans Klapje de Kolongs1789 ) , kas kļuva par Sibīrijas gubernatoru un piedalījās Pugačova vadītās kazaku sacelšanās apspiešanā , pēc atvaļināšanas gadā viņš ieguva Ontikas dzimtmuižu tagadējā Austrumviru apriņķī . 1867. gadā Pēteris Klapje de Kolongs1906 ) tika uzņemts Vidzemes bruņniecībā . Pēc Pirmā pasaules kara veiktajām Igaunijas un Latvijas zemes reformām dzimta pazaudēja savus īpašumus Baltijā un pācēlās uz dzīvi Vācijā . Slaveni dzimtas pārstāvji Johans Klapje de Kolongs ( Jean de Clapiers - Collongues , Иван Александрович Деколонг , 1789 ) , ģenerālporučiks , Sibīrijas robežapsardzes karaspēka pavēlnieks un Sibīrijas gubernators Johans Klapje de Kolongs ( Jean Alexander Heinrich Clapier de Colongue , Иван Петрович де-Колонг , 1901 ) , ģenerālmajors un izgudrotājs , Krievijas Zinātņu akadēmijas korespondētājloceklis Pēteris Klapje de Kolongs ( Peter Clapier de Colongue , 1906 ) , aktieris Konstantīns Klapje de Kolongs ( Константин Константинович Клапье де Колонг ,1944 ) , jūras virsnieks , Cusimas kaujas dalībnieks Atsauces Ārējās saites Johans Aleksandrs Heinrihs Klapje de Kolongs - Latgales Centrālā bibliotēka Клапье -де-Колонг ( Clappier de Colongue ) - rulex.ru Клапье де Колонг / / Словари и энциклопедии на Академике Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Vidzemes bruņniecības dzimtas