Ķīnas tautas
Ķīnas Tautas Republikā dzīvo vairāk kā 90 nāciju, tautu un etnisko grupu, bet oficiāli no tām ir atzītas 56 tautības. Haņi (etniskie ķīnieši) ir gandrīz 92 % no valsts iedzīvotāju kopskaita un pārējās tautas tiek apzīmētas kā mazākumtautības vai etniskās minoritātes (少數民族, shǎoshù mínzú). Lielākajai daļai no šīm oficiālajām minoritātēm vienīgais vai galvenais apdzīvotības areāls atrodas Ķīnas teritorijā un tām ir izveidotas dažāda līmeņa nacionālās autonomijas. Oficiālais statuss arī dod šīm tautām noteiktas garantētas tiesības izglītības un valodas atbalsta jomā. Formāli nav nozīmes, vai tauta ir daļa no lielākas citas valsts nācijas (mongoļi, korejieši, kazahi), dzīvo kā minoritāte vairāku valstu teritorijā (lisu Ķīnā, Mjanmā, Taizemē un Indijā) vai tās apdzīvotības apgabals ir tikai Ķīnas teritorijā (mandžūri, salari, še u.c.)

Terminoloģija

Ķīnieši 
Latviešu valodas vārds «ķīnieši» skaidri nenošķir Ķīnas iedzīvotājus vai pilsoņus no etniskajiem ķīniešiem – haņiem. Ķīniešu valodā Ķīnas valstspiederīgos apzīmē kā 中國人 (Zhōngguórén - ‘Vidusvalsts cilvēks’), bet etniskos ķīniešus – 漢族人 (Hànzúrén – ‘haņu tautības cilvēks’). Termins Zhōngguórén nesatur nekādu etnisku piederību.

mínzú 
Ķīniešu valodas termins mínzú (民族) apzīmē diezgan plašu nozīmju spektru, kā nācija, tauta, tautība, etnoss, etniska grupa. Piemēram, Zhōnghuá mínzú (中华民族) ir divas iespējamas nozīmes — «Ķīniešu nācija» un «Ķīnas tautas». Savienojumā ar konkrētu etnonīmu, kur tas aizvieto mín (‘cilvēki, tauta’), bet atstāj zú (‘klans, cilts’), iegūst konkrētas tautības nosaukumu, kā Hànzú (汉族) — haņu tautība vai Èwēnkèzú (鄂温克族) — evenku tautība.

Oficiālās tautas 
Lai arī oficiāli Ķīnas Tautas Republikā ir 56 tautības, to reālais skaits ir ievērojami lielāks. Pēc Ethnologue datiem Ķīnā ir 298 dzīvās valodas. 1954. gada tautas skaitīšanā tika uzskaitīta 41 mazākumtautība. 1964. gada tautas skaitīšanā bija reģistrētas 183 mazākumtautības, no kurām valdība oficiāli atzina 54. No pārējām 129 tautībām 74 tika iekļautas 54 oficiālajās, 23 tika klasificētas kā «citas», bet 32 - kā «šaubīgas». Piemēram, mongoļiem pieskaitīti gan radniecīgie burjati un oirati, gan arī tjurku valodā runājošie tuvieši, bet tādas tuvu radniecīgas tautas kā mongori un baoaņi izdalīti atsevišķi.

Ķīnas tautas 

 Piezīmes:

Atsauces 

Ķīna
Ķīnas Tautas Republikā dzīvo vairāk kānāciju , tautu un etnisko grupu , bet oficiāli no tām ir atzītastautības . Haņi ( etniskie ķīnieši ) ir gandrīz % no valsts iedzīvotāju kopskaita un pārējās tautas tiek apzīmētas kā mazākumtautības vai etniskās minoritātes ( 少數民族 , shǎoshù mínzú ) . Lielākajai daļai no šīm oficiālajām minoritātēm vienīgais vai galvenais apdzīvotības areāls atrodas Ķīnas teritorijā un tām ir izveidotas dažāda līmeņa nacionālās autonomijas . Oficiālais statuss arī dod šīm tautām noteiktas garantētas tiesības izglītības un valodas atbalsta jomā . Formāli nav nozīmes , vai tauta ir daļa no lielākas citas valsts nācijas ( mongoļi , korejieši , kazahi ) , dzīvo kā minoritāte vairāku valstu teritorijā ( lisu Ķīnā , Mjanmā , Taizemē un Indijā ) vai tās apdzīvotības apgabals ir tikai Ķīnas teritorijā ( mandžūri , salari , še u.c. ) Terminoloģija Ķīnieši Latviešu valodas vārds « ķīnieši » skaidri nenošķir Ķīnas iedzīvotājus vai pilsoņus no etniskajiem ķīniešiem – haņiem . Ķīniešu valodā Ķīnas valstspiederīgos apzīmē kā 中國人 ( Zhōngguórén - ‘ Vidusvalsts cilvēks ’ ) , bet etniskos ķīniešus – 漢族人 ( Hànzúrén – ‘ haņu tautības cilvēks ’ ) . Termins Zhōngguórén nesatur nekādu etnisku piederību . mínzú Ķīniešu valodas termins mínzú ( 民族 ) apzīmē diezgan plašu nozīmju spektru , kā nācija , tauta , tautība , etnoss , etniska grupa . Piemēram , Zhōnghuá mínzú ( 中华民族 ) ir divas iespējamas nozīmes — « Ķīniešu nācija » un « Ķīnas tautas » . Savienojumā ar konkrētu etnonīmu , kur tas aizvieto mín ( ‘ cilvēki , tauta ’ ) , bet atstāj zú ( ‘ klans , cilts ’ ) , iegūst konkrētas tautības nosaukumu , kā Hànzú ( 汉族 ) — haņu tautība vai Èwēnkèzú ( 鄂温克族 ) — evenku tautība . Oficiālās tautas Lai arī oficiāli Ķīnas Tautas Republikā irtautības , to reālais skaits ir ievērojami lielāks . Pēc Ethnologue datiem Ķīnā irdzīvās valodas . gada tautas skaitīšanā tika uzskaitītamazākumtautība . gada tautas skaitīšanā bija reģistrētasmazākumtautības , no kurām valdība oficiāli atzina No pārējāmtautībāmtika iekļautasoficiālajās , tika klasificētas kā « citas » , bet - kā « šaubīgas » . Piemēram , mongoļiem pieskaitīti gan radniecīgie burjati un oirati , gan arī tjurku valodā runājošie tuvieši , bet tādas tuvu radniecīgas tautas kā mongori un baoaņi izdalīti atsevišķi . Ķīnas tautas Piezīmes : Atsauces Ķīna