Iecavas novads
Iecavas novads bija pašvaldība Zemgalē, kas pastāvēja no 2003. līdz 2021. gadam. Tagad tā teritorijā atrodas Iecavas pilsēta un Iecavas pagasts, kas ietilpst Bauskas novadā.

Daba 

Upes: Briede, Dobīte, Ģedulis, Iecava, Īkstrums, Jāņupe, Mizupīte, Smakupe, Vērģupe.

Vēsture 
Mūsdienu Iecavas novada teritorijā vēsturiski atradās Brantu jeb Inkstrumu muiža (Gut Ixtrumünde, Zālīte), Dzimtmisas muiža (Gut Mißhof, Dzimtmisa), Gaiļu muiža (Gut Gailen), Granteles muiža (Gut Granteln), Grīnvaldes muiža (Gut Grünwald), Lielpidriķu muiža (Gut Groß-Friedrichshof), Lieliecavas muiža (Groß-Eckau, Iecava), Podu muiža (Gut Ixtrum).

1935. gadā Bauskas apriņķa Iecavas pagasta platība bija 257,8 km² un tajā dzīvoja 3434 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Iecavas, Mežinieku un Zelmeņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Baldones rajona Iecavas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Zelmeņu ciemu. 1958. gadā, likvidējot Iecavas ciemu, izveidoja Iecavas strādnieku ciematu ar tam pakļauto lauku teritoriju, bet Kirova kolhoza un kolhoza «Vienība» teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Ziemeļu ciemā. Iecavu ar lauku teritoriju 1959. gadā iekļāva Bauskas rajonā. 1963. gadā Iecavas pilsētciematam no Zālītes ciema pievienoja kolhoza «Iecava» teritoriju, 1966. gadā — padomju saimniecības «Dārtija» teritoriju, 1971. gadā — daļu padomju saimniecības «Progress» teritoriju. 1977. gadā Iecavas pilsētciematam pievienoja likvidēto Ziemeļu ciemu un daļu likvidētā Zālītes ciema teritorijas. 1990. gadā Iecavai atņēma pilsētciemata tiesības un kopā ar lauku teritoriju reorganizēja par pagastu. Iecavas pagastu 2003. gadā reorganizēja par novadu.

Teritoriālais iedalījums

Apdzīvotās vietas 

Apdzīvotās vietas: Audrupi (100 iedz.), Dimzukalns (245 iedz.), Dzelzāmurs (27 iedz.), Dzimtmisa (50 iedz.), Iecava (5505 iedz.), Iecavas stacija (50 iedz.), Pleči, Raņķi, Rosme (89 iedz.), Vanči, Zālīte (272 iedz.), Ziemeļi (60 iedz.), Zorģi (187 iedz.).

Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas 
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

Etniskais sastāvs

Pašvaldība

Tautsaimniecība 

Caur novada teritoriju iet autoceļi Via Baltica (A7), P92, P93 un dzelzceļa līnija Jelgava I—Krustpils (stacijas Iecava un Zālīte).

Izglītība

Sports

Kultūra

Reliģija

Ievērojami novadnieki 

 Roberts Krimbergs (1874-1941), fiziologs un bioķīmiķis, Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes dekāns
 Verners Tepfers (1893-1958), ģenerālis, Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs 
 Jānis Tepfers (1898-1994), diplomāts
 Esmeralda Ermale (1956), aktrise
 Edvarts Virza, rakstnieks

Ievērojamas vietas

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Vēsturisks apraksts par Iecavas kauju 1812. gadā

 
Latvijas bijušie novadi
Iecavas novads bija pašvaldība Zemgalē , kas pastāvēja no līdz gadam . Tagad tā teritorijā atrodas Iecavas pilsēta un Iecavas pagasts , kas ietilpst Bauskas novadā . Daba Upes : Briede , Dobīte , Ģedulis , Iecava , Īkstrums , Jāņupe , Mizupīte , Smakupe , Vērģupe . Vēsture Mūsdienu Iecavas novada teritorijā vēsturiski atradās Brantu jeb Inkstrumu muiža ( Gut Ixtrumünde , Zālīte ) , Dzimtmisas muiža ( Gut Mißhof , Dzimtmisa ) , Gaiļu muiža ( Gut Gailen ) , Granteles muiža ( Gut Granteln ) , Grīnvaldes muiža ( Gut Grünwald ) , Lielpidriķu muiža ( Gut Groß-Friedrichshof ) , Lieliecavas muiža ( Groß-Eckau , Iecava ) , Podu muiža ( Gut Ixtrum ) . 1935. gadā Bauskas apriņķa Iecavas pagasta platība bija8 km² un tajā dzīvojaiedzīvotāji . gadā pagastā izveidoja Iecavas , Mežinieku un Zelmeņu ciema padomes , bet pagastu gadā likvidēja . Baldones rajona Iecavas ciemam gadā pievienoja likvidēto Zelmeņu ciemu . gadā , likvidējot Iecavas ciemu , izveidoja Iecavas strādnieku ciematu ar tam pakļauto lauku teritoriju , bet Kirova kolhoza un kolhoza « Vienība » teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Ziemeļu ciemā . Iecavu ar lauku teritoriju gadā iekļāva Bauskas rajonā . gadā Iecavas pilsētciematam no Zālītes ciema pievienoja kolhoza « Iecava » teritoriju , gadā — padomju saimniecības « Dārtija » teritoriju , gadā — daļu padomju saimniecības « Progress » teritoriju . gadā Iecavas pilsētciematam pievienoja likvidēto Ziemeļu ciemu un daļu likvidētā Zālītes ciema teritorijas . gadā Iecavai atņēma pilsētciemata tiesības un kopā ar lauku teritoriju reorganizēja par pagastu . Iecavas pagastu gadā reorganizēja par novadu . Teritoriālais iedalījums Apdzīvotās vietas Apdzīvotās vietas : Audrupiiedz. ) , Dimzukalnsiedz. ) , Dzelzāmursiedz. ) , Dzimtmisaiedz. ) , Iecavaiedz. ) , Iecavas stacijaiedz. ) , Pleči , Raņķi , Rosmeiedz. ) , Vanči , Zālīteiedz. ) , Ziemeļiiedz. ) , Zorģiiedz. ) . Iedzīvotāji Iedzīvotāju skaita izmaiņas Esošajās robežās , pēc CSP datiem . Etniskais sastāvs Pašvaldība Tautsaimniecība Caur novada teritoriju iet autoceļi Via Baltica ( A7 ) , P92 , P93 un dzelzceļa līnija Jelgava I— Krustpils ( stacijas Iecava un Zālīte ) . Izglītība Sports Kultūra Reliģija Ievērojami novadnieki Roberts Krimbergs fiziologs un bioķīmiķis , Latvijas Universitātes Medicīnas fakultātes dekāns Verners Tepfers ģenerālis , Latvijas Centrālās Padomes priekšsēdētājs Jānis Tepfers diplomāts Esmeralda Ermale aktrise Edvarts Virza , rakstnieks Ievērojamas vietas Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Vēsturisks apraksts par Iecavas kauju gadā Latvijas bijušie novadi