Ķīnas čakste
Ķīnas čakste (Lanius sphenocercus) ir čakstu dzimtas (Laniidae) zvirbuļveidīgais putns, kas sastopama Āzijas austrumos, Ķīnas centrālo daļu ieskaitot. Tai ir divas pasugas.

Izplatība 
Ķīnas čakste ligzdo Krievijas dienvidaustrumos, Mongolijas austrumos, Ķīnas centrālajā daļā un ziemeļaustrumos, arī Korejas pussalā. Ziemo Ķīnas austrumos un dienvidaustrumos, kā arī Korejā. Reizēm ieklejo Japānā.

Izskats 
Ķīnas čakste ir liels dziedātājputns ar garu asti, kurai ir pakāpenisks astes gals (malējās spalvas ir 3—5 cm īsākas, kā vidējās). Tā ir lielākā suga visā čakstu ģintī. Ķermeņa garums 29—31,5 cm, spārnu izplētums 31,5—39 cm, astes garums 130—150 mm, svars 85—100 g.

Apspalvojums ķermeņa augšdaļā ir dūmakaini pelēks. Acis sedz melna maska, kas stiepjas no auss atveres līdz knābja pamatnei. Pieres daļa virs knābja ir pelēka, no knābja pamatnes to atdala šaura, balta josliņa. Vaigi, uzacis un pakakle ir balti. Ķīnas čakstes pleci ir pelēki, spārni ar trīs vienāda platuma, bet dažādās krāsās šķērsjoslām (virzienā no pleciem): melna, balta un tumši pelēka, gandrīz melna (lidspalvu paši galiņi gaiši pelēki). Tie ir salīdzinoši īsi un noapaļoti. Baltā josla var arī nešķērsot spārnus visā platumā. Astes vidējās, garākās spalvas melnas, malējās (trīs pāri) baltas. Vēders gaiši pelēks vai rozīgi pelēks. Zemaste balta ar melnu galiņu. Kājas melnas. Abi dzimumi izskatās vienādi. Knābis melns, masīvs ar smailu, noliektu galu.

Jaunie putni līdzīgi pieaugušajiem, bet tiem raksturīgs gaišs, pasteļdzeltens tonējums.

Uzvedība 
Ķīnas čakste ligzdo mērenās joslas krūmājos, mežmalās un vientuļos kokos, apmetoties upju tuvumā. Sastopama arī atklātā stepē un pustuksnešos. Ligzdo gan līdzenumos (jūras līmenī), gan kalnos: nominālpasuga līdz 1800 m virs jūras līmeņa (ligzdošanas laikā līdz 1100 m), bet Tibetas pasuga ligzdo 3000—5000 m augstumā. Nominālpasuga ir daļēji migrējoša.

Barošanās ieradumi 
Kā visas čakstes, arī Ķīnas čakste ir plēsīga. Barojas ar kukaiņiem, arī ar citiem bezmugurkaulniekiem un nelieliem mugurkaulniekiem, piemēram, grauzējiem, ķirzakām un maziem putniņiem, priekšroku dodot sīkiem zīdītājiem (ap 53%). Ķīnas čakste medījot vēro zemi no paaugstinājuma, kas var būt kāds koka zars vai staba gals (2—8 m augstumā). Pamanījusi iespējamo upuri, tā strauji uzbrūk. Reizēm tā medī lidojumā, putniem uzbrūkot līdzīgi vanagam. Lielāks medījums tiek uzdurts uz dzeloņiem, lai to būtu vieglāk saplēst gabaliņos, kā arī tiek veidotas barības rezerves.

Ligzdošana 
Ķīnas čakstes veido monogāmus pārus. Tās ligzdošanas laikā ir teritoriālas, un pāri apmetas 1—2,5 km attālumā viens no otra. Ligzda tiek vīta koku zaros vai krūmos. Vietu izvēlas tēviņš. Ligzda atrodas 1,2—5 m augstumā no zemes. Tā vīta no sausas zāles, zariņiem un saknītēm, oderēta ar spalvām un dūnām.

Ligzdošanas sezona sākas aprīļa otrajā pusē. Gadā viens perējums, bet pirmo dējumu zaudējot, tas tiek atkārtots. Dējumā ir 5—8 bāli zaļas olas ar rudi brūniem raibumiņiem. Inkubācijas periods ilgst 16—17 dienas. Perē tikai mātīte, bet tēviņš to tikmēr baro. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido apmēram 20 dienu vecumā, bet vecāki tos turpina barot apmēram mēnesi ilgāk.

Sistemātika 
Ķīnas čakstei ir 2 pasugas:
Lanius sphenocercus sphenocercus — nominālpasuga, ligzdo Krievijas dienvidaustrumos, Mongolijas austrumos, Ķīnas ziemeļaustrumos un Korejas pussalā;
Lanius sphenocercus giganteus — ligzdo Tibetā, Ķīnas centrālajā daļā.

Atsauces

Ārējās saites 
Morphology and distribution of the Chinese Grey Shrike (Lanius sphenocercus) in China
Xeno-Canto: Chinese Grey Shrike · Lanius sphenocercus · Cabanis, 1873
Chinese Grey Shrike Lanius sphenocercus Cabanis, 1873
Клинохвостый сорокопут (Lanius sphenocercus)

Čakstes
Āzijas putni
Ķīnas čakste ( Lanius sphenocercus ) ir čakstu dzimtas ( Laniidae ) zvirbuļveidīgais putns , kas sastopama Āzijas austrumos , Ķīnas centrālo daļu ieskaitot . Tai ir divas pasugas . Izplatība Ķīnas čakste ligzdo Krievijas dienvidaustrumos , Mongolijas austrumos , Ķīnas centrālajā daļā un ziemeļaustrumos , arī Korejas pussalā . Ziemo Ķīnas austrumos un dienvidaustrumos , kā arī Korejā . Reizēm ieklejo Japānā . Izskats Ķīnas čakste ir liels dziedātājputns ar garu asti , kurai ir pakāpenisks astes gals ( malējās spalvas ir5 cm īsākas , kā vidējās ) . Tā ir lielākā suga visā čakstu ģintī . Ķermeņa garums31,5 cm , spārnu izplētums5 — 39 cm , astes garums 150 mm , svars 100 g. Apspalvojums ķermeņa augšdaļā ir dūmakaini pelēks . Acis sedz melna maska , kas stiepjas no auss atveres līdz knābja pamatnei . Pieres daļa virs knābja ir pelēka , no knābja pamatnes to atdala šaura , balta josliņa . Vaigi , uzacis un pakakle ir balti . Ķīnas čakstes pleci ir pelēki , spārni ar trīs vienāda platuma , bet dažādās krāsās šķērsjoslām ( virzienā no pleciem ) : melna , balta un tumši pelēka , gandrīz melna ( lidspalvu paši galiņi gaiši pelēki ) . Tie ir salīdzinoši īsi un noapaļoti . Baltā josla var arī nešķērsot spārnus visā platumā . Astes vidējās , garākās spalvas melnas , malējās ( trīs pāri ) baltas . Vēders gaiši pelēks vai rozīgi pelēks . Zemaste balta ar melnu galiņu . Kājas melnas . Abi dzimumi izskatās vienādi . Knābis melns , masīvs ar smailu , noliektu galu . Jaunie putni līdzīgi pieaugušajiem , bet tiem raksturīgs gaišs , pasteļdzeltens tonējums . Uzvedība Ķīnas čakste ligzdo mērenās joslas krūmājos , mežmalās un vientuļos kokos , apmetoties upju tuvumā . Sastopama arī atklātā stepē un pustuksnešos . Ligzdo gan līdzenumos ( jūras līmenī ) , gan kalnos : nominālpasuga līdzm virs jūras līmeņa ( ligzdošanas laikā līdzm ) , bet Tibetas pasuga ligzdo5000 m augstumā . Nominālpasuga ir daļēji migrējoša . Barošanās ieradumi Kā visas čakstes , arī Ķīnas čakste ir plēsīga . Barojas ar kukaiņiem , arī ar citiem bezmugurkaulniekiem un nelieliem mugurkaulniekiem , piemēram , grauzējiem , ķirzakām un maziem putniņiem , priekšroku dodot sīkiem zīdītājiem ( ap ) . Ķīnas čakste medījot vēro zemi no paaugstinājuma , kas var būt kāds koka zars vai staba gals8 m augstumā ) . Pamanījusi iespējamo upuri , tā strauji uzbrūk . Reizēm tā medī lidojumā , putniem uzbrūkot līdzīgi vanagam . Lielāks medījums tiek uzdurts uz dzeloņiem , lai to būtu vieglāk saplēst gabaliņos , kā arī tiek veidotas barības rezerves . Ligzdošana Ķīnas čakstes veido monogāmus pārus . Tās ligzdošanas laikā ir teritoriālas , un pāri apmetas2,5 km attālumā viens no otra . Ligzda tiek vīta koku zaros vai krūmos . Vietu izvēlas tēviņš . Ligzda atrodas2 — 5 m augstumā no zemes . Tā vīta no sausas zāles , zariņiem un saknītēm , oderēta ar spalvām un dūnām . Ligzdošanas sezona sākas aprīļa otrajā pusē . Gadā viens perējums , bet pirmo dējumu zaudējot , tas tiek atkārtots . Dējumā ir8 bāli zaļas olas ar rudi brūniem raibumiņiem . Inkubācijas periods ilgst17 dienas . Perē tikai mātīte , bet tēviņš to tikmēr baro . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki . Jaunie putni izlido apmēramdienu vecumā , bet vecāki tos turpina barot apmēram mēnesi ilgāk . Sistemātika Ķīnas čakstei irpasugas : Lanius sphenocercus sphenocercus — nominālpasuga , ligzdo Krievijas dienvidaustrumos , Mongolijas austrumos , Ķīnas ziemeļaustrumos un Korejas pussalā ; Lanius sphenocercus giganteus — ligzdo Tibetā , Ķīnas centrālajā daļā . Atsauces Ārējās saites Morphology and distribution of the Chinese Grey Shrike ( Lanius sphenocercus ) in China Xeno-Canto : Chinese Grey Shrike · Lanius sphenocercus · Cabanis , Chinese Grey Shrike Lanius sphenocercus Cabanis , Клинохвостый сорокопут ( Lanius sphenocercus ) Čakstes Āzijas putni