Seredja
Seredja () ir pilsēta Slovākijā, Trnavas apgabala Galantas apriņķī pie Vāhas upes.

Vēsture 
Rakstos pirmoreiz minēta 1313. gadā. Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas, Seredja līdz 1918. gadam atradās Ungārijas sastāvā, tās ungāriskais nosaukums ir Sereda (Szered). Attīstījās kā tirdzniecības centrs svarīgajā Budas—Prāgas ceļā. Bija slavena ar saviem gadatirgiem. Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, ka Seredja bija Slovāku valsts sastāvā, pie pilsētas atradās vairākas koncentrācijas nometnes ebrejiem. Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā pilsētā atradās niķeļa ražotne. No 1993. gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta. Mūsdienās Seredja ir pārtikas rūpniecības (saldumu, dzirkstošo vīnu ražošanas) centrs.

Cilvēki 
2001. gadā absolūtais vairākums (96,16 %) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki. Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi (72,52 %), nereliģiozi (20,77 %).

Ārējās saites 

Slovākijas pilsētas
Trnavas apgabala pilsētas
Seredja ( ) ir pilsēta Slovākijā , Trnavas apgabala Galantas apriņķī pie Vāhas upes . Vēsture Rakstos pirmoreiz minēta gadā . Tāpat kā lielākā daļa no Slovākijas teritorijas , Seredja līdz gadam atradās Ungārijas sastāvā , tās ungāriskais nosaukums ir Sereda ( Szered ) . Attīstījās kā tirdzniecības centrs svarīgajā Budas — Prāgas ceļā . Bija slavena ar saviem gadatirgiem . Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā . Otrā pasaules kara laikā , ka Seredja bija Slovāku valsts sastāvā , pie pilsētas atradās vairākas koncentrācijas nometnes ebrejiem . Sociālistiskās Čehoslovākijas laikā pilsētā atradās niķeļa ražotne . No gada — neatkarīgās Slovākijas pilsēta . Mūsdienās Seredja ir pārtikas rūpniecības ( saldumu , dzirkstošo vīnu ražošanas ) centrs . Cilvēki 2001. gadā absolūtais vairākums16 % ) pilsētas iedzīvotāju bija slovāki . Pēc reliģiskās pārliecības — katoļi52 % ) , nereliģiozi77 % ) . Ārējās saites Slovākijas pilsētas Trnavas apgabala pilsētas