Hotina
Hotina () ir pilsēta Ukrainas rietumu daļā, Čerņivcu apgabala ziemeļos, Hotinas rajona centrs Dņestras upes labajā krastā.

Vēsture 
Par pirmo reizi, kad Hotina tika pieminēta rakstos, dažkārt uzskata 9. gadsimta sākumu, tomēr droši tā zināma no 14. gadsimta sākuma. Pilsētas attīstība saistīta ar 13. gadsimtā celto pili. Vēstures gaitā pilsēta vismaz 20 reizes mainījusi valstisko piederību. Līdz 17. gadsimta beigām tā bija strīdus teritorija starp Poliju-Lietuvu un Moldāvijas kņazisti. 1621. gada rudenī pie Hotinas notika Hotinas kauja, kurā Žečpospolitas karaspēks (Jana Karola Hodkeviča vadībā) un Zaporožjes kazaki (Petro Sahaidačnija vadībā) sakāva osmaņu un krimiešu spēkus sultāna Osmana II vadībā. 1673. gada 11. novembrī pie pilsētas notika otra Hotinas kauja, kurā poļi Jana III Sobeska vadībā sakāva turku spēkus. No 1711. gada (ieņemot to Ziemeļu kara laikā) līdz 1812. gadam (zaudēta Krievu—turku kara rezultātā) tā bija Osmaņu impērijas sastāvā, bet no 1812. līdz 1917. gadam - Krievijas Impērijas Besarābijas guberņā. 1917. līdz 1918. gadam Hotina bija Moldāvijas Demokrātiskās Republikas pilsēta, līdz iekļāvās Rumānijā. 1919. gada janvārī un februārī pilsētas apkaimē notika Hotinas sacelšanās, kurā ukraiņi vērsās pret Rumānijas varas iestādēm. 1940. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, to iekļāva Ukrainas PSR. Otrā pasaules kara gados no 1941. līdz 1944. gadam Hotina atkal bija Rumānijā. No 1991. gada - neatkarīgās Ukrainas sastāvā.

Hotinā dzimis Osmaņu impērijas lielvezīrs Alemdars Mustafa pašā (Alemdar Mustafa Paşa, 1755 — 1808).

Atsauces

Ārējās saites

Čerņivcu apgabala pilsētas
Hotina ( ) ir pilsēta Ukrainas rietumu daļā , Čerņivcu apgabala ziemeļos , Hotinas rajona centrs Dņestras upes labajā krastā . Vēsture Par pirmo reizi , kad Hotina tika pieminēta rakstos , dažkārt uzskata gadsimta sākumu , tomēr droši tā zināma no gadsimta sākuma . Pilsētas attīstība saistīta ar gadsimtā celto pili . Vēstures gaitā pilsēta vismazreizes mainījusi valstisko piederību . Līdz gadsimta beigām tā bija strīdus teritorija starp Poliju-Lietuvu un Moldāvijas kņazisti . gada rudenī pie Hotinas notika Hotinas kauja , kurā Žečpospolitas karaspēks ( Jana Karola Hodkeviča vadībā ) un Zaporožjes kazaki ( Petro Sahaidačnija vadībā ) sakāva osmaņu un krimiešu spēkus sultāna Osmana II vadībā . gada novembrī pie pilsētas notika otra Hotinas kauja , kurā poļi Jana III Sobeska vadībā sakāva turku spēkus . No gada ( ieņemot to Ziemeļu kara laikā ) līdz gadam ( zaudēta Krievu —turku kara rezultātā ) tā bija Osmaņu impērijas sastāvā , bet no līdz gadam - Krievijas Impērijas Besarābijas guberņā . līdz gadam Hotina bija Moldāvijas Demokrātiskās Republikas pilsēta , līdz iekļāvās Rumānijā . gada janvārī un februārī pilsētas apkaimē notika Hotinas sacelšanās , kurā ukraiņi vērsās pret Rumānijas varas iestādēm . gadā , pamatojoties uz Molotova - Ribentropa paktu , to iekļāva Ukrainas PSR . Otrā pasaules kara gados no līdz gadam Hotina atkal bija Rumānijā . No gada - neatkarīgās Ukrainas sastāvā . Hotinā dzimis Osmaņu impērijas lielvezīrs Alemdars Mustafa pašā ( Alemdar Mustafa Paşa , — Atsauces Ārējās saites Čerņivcu apgabala pilsētas