Semeru
Semeru jeb Semeru kalns () ir aktīvs vulkāns Austrumjavā, Indonēzijā. Tas atrodas subdukcijas zonā, kur Indo-Austrālijas plāksne paslīd zem Eirāzijas plāksnes. Tas ir augstākais kalns Javas salā. Nosaukums "Semeru" ir cēlies no Meru jeb Sumeru, hinduisma centrālā pasaules kalna un dievu mājvietas. Šis stratovulkāns ir pazīstams arī kā Mahameru, kas sanskritā nozīmē "Lielais kalns".

Semeru kalns ir viens no populārākajiem tūrisma pārgājienu galamērķiem Indonēzijā. Parastais maršruts ir no Ranupani ciema uz ziemeļiem, taču, lai gan tas ir tehniski viegls, tas var būt bīstams. 1960. gadu Indonēzijas politiskais aktīvists Su Hoks Gie mira 1969. gadā, ieelpojot indīgas gāzes pārgājiena laikā Semeru kalnā. Rajonā izveidots Bromo-Tengera-Semeru nacionālais parks ().

Ģeoloģija 

Semeru stāvi paceļas virs Javas austrumu piekrastes līdzenumiem. Lēzenie un seklie krāteri tā virsotnē satur mārus — ezeru virkni. Izvirduma produkti galvenokārt ir andezīti. Semeru atrodas Tengera vulkāniskā kompleksa dienvidu galā.

Izvirdumu vēsture 

Semeru izvirdumu vēsture ir plaša. Kopš 1818. gada ir reģistrēti vismaz 55 izvirdumi (no kuriem 11 izraisīja cilvēku bojāeju), kurus veidoja gan lavas, gan piroklastiskas (gāzu, pelnu un iežu sajaukuma) straumes. Visu vēsturisko izvirdumu vulkāniskās sprādzienbīstamības indekss (VEI) ir bijis no 2 līdz 3, kas nozīmē augstu līmeni. No 1967. gada līdz mūsdienām Semeru ir bijis gandrīz nepārtraukta izvirduma stāvoklī, aktīvākais ir dienvidaustrumu krāteris.

2021. gada izvirdums 
2021. gada 4. decembrī Semeru sāka izvirdumu otro reizi gadā — pirmais izvirdums bija 2021. gada 16. janvārī. Pēc īsa pārtraukuma, 2021. gada 6. decembrī sākās trešais izvirdums.

Decembra izvirdumā gājuši bojā vismaz 57 cilvēki un 23 cilvēki pazuduši bez vēsts, ap 100 guvuši ievainojumus un apdegumus.

Folklora 

Pēc vietējās leģendas, kalnu pārnesa no Indijas; šāda pasaka minēta 15. gadsimta austrumjaviešu darbā Tantu Pagelaran. Sākotnēji tas tika novietots salas rietumu daļā, taču tāpēc sala sagāzās uz rietumpusi un kalnu nācās pārvietot uz austrumiem. Šajā ceļojumā daļas turpināja nokrist no apakšējās malas, veidojot vulkānus Lavu, Vilisu, Keludu, Kavi, Ardžuno un Veliranu. Nokritusi arī virsotne, radot nelielo Penangunana vulkānu. Daļa Indonēzijas hinduistu uzskata, ka kalnā atrodas Šivas mājoklis. Ap kalnu dzīvo galvenokārt tengeri — hinduistu kopiena, kas Austrumjavā saglabājusies no hinduisma valdīšanas gadsimtiem.

Vides problēmas

Invazīvie augi 
Semeru kalna nacionālajā parkā ir atrasti 25 svešzemju augi. Pamatā šos invazīvos augus, kas izspiež vietējās endēmiskās sugas, koloniālajā laikmetā ieveda holandiešu botāniķis van Stēniss. Tajos ietilpst parastais fenhelis, Verbena brasiliensis, Chromolaena odorata un Salvinia molesta.

Ranupani ezers 
Dubļu erozija no apkārtējām dārzeņu plantācijām Ranupani ezeram pievieno dūņas, izraisot ezera pakāpenisku saraušanos. Pētījumi liecina, ka ezers izzudīs aptuveni līdz 2025. gadam, ja dārzeņu stādījumi kalnu nogāzēs netiks aizstāti ar ekoloģiski stabilākiem daudzgadīgiem augiem.

Attēlu galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Indonēzijas vulkāni
Koordinātas Vikidatos
Semeru jeb Semeru kalns ( ) ir aktīvs vulkāns Austrumjavā , Indonēzijā . Tas atrodas subdukcijas zonā , kur Indo-Austrālijas plāksne paslīd zem Eirāzijas plāksnes . Tas ir augstākais kalns Javas salā . Nosaukums " Semeru " ir cēlies no Meru jeb Sumeru , hinduisma centrālā pasaules kalna un dievu mājvietas . Šis stratovulkāns ir pazīstams arī kā Mahameru , kas sanskritā nozīmē " Lielais kalns " . Semeru kalns ir viens no populārākajiem tūrisma pārgājienu galamērķiem Indonēzijā . Parastais maršruts ir no Ranupani ciema uz ziemeļiem , taču , lai gan tas ir tehniski viegls , tas var būt bīstams . gadu Indonēzijas politiskais aktīvists Su Hoks Gie mira gadā , ieelpojot indīgas gāzes pārgājiena laikā Semeru kalnā . Rajonā izveidots Bromo-Tengera-Semeru nacionālais parks ( ) . Ģeoloģija Semeru stāvi paceļas virs Javas austrumu piekrastes līdzenumiem . Lēzenie un seklie krāteri tā virsotnē satur mārus — ezeru virkni . Izvirduma produkti galvenokārt ir andezīti . Semeru atrodas Tengera vulkāniskā kompleksa dienvidu galā . Izvirdumu vēsture Semeru izvirdumu vēsture ir plaša . Kopš gada ir reģistrēti vismazizvirdumi ( no kuriemizraisīja cilvēku bojāeju ) , kurus veidoja gan lavas , gan piroklastiskas ( gāzu , pelnu un iežu sajaukuma ) straumes . Visu vēsturisko izvirdumu vulkāniskās sprādzienbīstamības indekss ( VEI ) ir bijis nolīdz kas nozīmē augstu līmeni . No gada līdz mūsdienām Semeru ir bijis gandrīz nepārtraukta izvirduma stāvoklī , aktīvākais ir dienvidaustrumu krāteris . 2021. gada izvirdums 2021. gada decembrī Semeru sāka izvirdumu otro reizi gadā — pirmais izvirdums bija gada janvārī . Pēc īsa pārtraukuma , gada decembrī sākās trešais izvirdums . Decembra izvirdumā gājuši bojā vismazcilvēki uncilvēki pazuduši bez vēsts , apguvuši ievainojumus un apdegumus . Folklora Pēc vietējās leģendas , kalnu pārnesa no Indijas ; šāda pasaka minēta gadsimta austrumjaviešu darbā Tantu Pagelaran . Sākotnēji tas tika novietots salas rietumu daļā , taču tāpēc sala sagāzās uz rietumpusi un kalnu nācās pārvietot uz austrumiem . Šajā ceļojumā daļas turpināja nokrist no apakšējās malas , veidojot vulkānus Lavu , Vilisu , Keludu , Kavi , Ardžuno un Veliranu . Nokritusi arī virsotne , radot nelielo Penangunana vulkānu . Daļa Indonēzijas hinduistu uzskata , ka kalnā atrodas Šivas mājoklis . Ap kalnu dzīvo galvenokārt tengeri — hinduistu kopiena , kas Austrumjavā saglabājusies no hinduisma valdīšanas gadsimtiem . Vides problēmas Invazīvie augi Semeru kalna nacionālajā parkā ir atrastisvešzemju augi . Pamatā šos invazīvos augus , kas izspiež vietējās endēmiskās sugas , koloniālajā laikmetā ieveda holandiešu botāniķis van Stēniss . Tajos ietilpst parastais fenhelis , Verbena brasiliensis , Chromolaena odorata un Salvinia molesta . Ranupani ezers Dubļu erozija no apkārtējām dārzeņu plantācijām Ranupani ezeram pievieno dūņas , izraisot ezera pakāpenisku saraušanos . Pētījumi liecina , ka ezers izzudīs aptuveni līdz gadam , ja dārzeņu stādījumi kalnu nogāzēs netiks aizstāti ar ekoloģiski stabilākiem daudzgadīgiem augiem . Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Indonēzijas vulkāni Koordinātas Vikidatos