Jānis Zālītis (virsnieks)
Jānis Zālītis (1897—1941) bija Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts. Aizsargu štāba priekšnieks (1935—1937), militārais atašejs Latvijas sūtniecībā Maskavā (1937—1940). Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas apcietināts un nošauts.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1897. gada 20. novembrī Mārsnēnu pagastā zemnieka Jāņa Zālīša ģimenē. Mācījās L. Ausēja reālskolā Cēsīs, studēja uz Maskavu evakuētā Rīgas Politehniskā institūta Mehānikas nodaļā (1917—1918). Latvijas brīvības cīņu sākumā iestājās Cēsu rotā, 1918. gada 26. decembrī izlūku vienības sastāvā piedalījās kaujā pret uzbrūkošo Sarkano armiju aiz Griķu kroga pie Rīgas-Pleskavas šosejas. Studentu rotas rindās cīnījās Kurzemē un Zemgalē. Pēc Rīgas atbrīvošanas 1919. gada 22. maijā viņu paugstināja par leitnantu. 1920. gadā viņš piedalījās Latgales atbrīvošanas kaujās.

1920. gadā viņu pārcēla uz Kurzemes artilērijas pulku. 1922. gadā Jānis Zālītis beidza artilērijas virsnieku kursus, 1923. gadā viņu paaugstināja par virsleitnantu, 1926. gadā par kapteini un baterijas komandieri. 1929. gadā kapteini Zālīti pārvietoja uz Artilērijas inspektora štābu, kur viņš darbojās kā gāzlietu speciālists.

Aizsargu štāba priekšnieks (1935—1937), tad militārais atašejs pulkvežleitnanta pakāpē Latvijas sūtniecībā Maskavā (1937—1940). Pēc Latvijas okupācijas un inkorporācijas PSRS viņu 1940. gada 29. augustā atbrīvoja no amata un 2. septembrī apcietināja. Pēc ilgstošām pratināšanām Maskavas Lubjankas cietumā tikai 1941. gada 8. jūlijā PSRS Augstākās tiesas kolēģija Zālītim uzrādīja apsūdzību spiegošanā un aktīvā cīņā pret Sarkano armiju, piespriežot nāvessodu. Nošauts Komunarkas poligonā 1941. gada 27. jūlijā.

Apbalvojumi 
 Lāčplēša Kara ordenis, III šķira (LKOK nr. 3/818) 1921. gadā
 Triju Zvaigžņu ordenis, V šķira
 Viestura ordenis, III šķira (1939)

Atsauces 

Cēsu novadā dzimušie
Padomju represijās nogalinātie
Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri
Viestura ordeņa komandieri
Jānis Zālītis1941 ) bija Latvijas Bruņoto spēku virsnieks un diplomāts . Aizsargu štāba priekšnieks1937 ) , militārais atašejs Latvijas sūtniecībā Maskavā1940 ) . Pēc Latvijas okupācijas un aneksijas apcietināts un nošauts . Dzīvesgājums Dzimis gada novembrī Mārsnēnu pagastā zemnieka Jāņa Zālīša ģimenē . Mācījās L. Ausēja reālskolā Cēsīs , studēja uz Maskavu evakuētā Rīgas Politehniskā institūta Mehānikas nodaļā1918 ) . Latvijas brīvības cīņu sākumā iestājās Cēsu rotā , gada decembrī izlūku vienības sastāvā piedalījās kaujā pret uzbrūkošo Sarkano armiju aiz Griķu kroga pie Rīgas-Pleskavas šosejas . Studentu rotas rindās cīnījās Kurzemē un Zemgalē . Pēc Rīgas atbrīvošanas gada maijā viņu paugstināja par leitnantu . gadā viņš piedalījās Latgales atbrīvošanas kaujās . 1920. gadā viņu pārcēla uz Kurzemes artilērijas pulku . gadā Jānis Zālītis beidza artilērijas virsnieku kursus , gadā viņu paaugstināja par virsleitnantu , gadā par kapteini un baterijas komandieri . gadā kapteini Zālīti pārvietoja uz Artilērijas inspektora štābu , kur viņš darbojās kā gāzlietu speciālists . Aizsargu štāba priekšnieks1937 ) , tad militārais atašejs pulkvežleitnanta pakāpē Latvijas sūtniecībā Maskavā1940 ) . Pēc Latvijas okupācijas un inkorporācijas PSRS viņu gada augustā atbrīvoja no amata un septembrī apcietināja . Pēc ilgstošām pratināšanām Maskavas Lubjankas cietumā tikai gada jūlijā PSRS Augstākās tiesas kolēģija Zālītim uzrādīja apsūdzību spiegošanā un aktīvā cīņā pret Sarkano armiju , piespriežot nāvessodu . Nošauts Komunarkas poligonā gada jūlijā . Apbalvojumi Lāčplēša Kara ordenis , III šķira ( LKOK nr. 818 ) gadā Triju Zvaigžņu ordenis , V šķira Viestura ordenis , III šķira Atsauces Cēsu novadā dzimušie Padomju represijās nogalinātie Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieri Viestura ordeņa komandieri