Stepes čipste
Stepes čipste (Anthus campestris) ir cielavu dzimtas (Motacillidae) dziedātājputns, kas sastopams Eiropā, Āzijā un Āfrikā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

Izplatība 

Stepes čipste ligzdo Eiropas dienvidu un centrālā daļa, ziemeļu robežai sasniedzot Igauniju. Ārpus Eiropas ligzdo Ziemeļāfrikas rietumos, Turcijā, Aizkaukāzā un Centrālāzijā līdz Mongolijai un Ķīnas ziemeļrietumiem. Ziemo Āfrikā, Sāhilas zonā, visā Arābijas pussalā, kā arī Pakistānā un Indijas ziemeļrietumos.

Latvijā 
Latvijā, piekrastes kāpu zonā, stepes čipste ir diezgan parasta ligzdotāja. Iekšzemē retāk sastopama, parasti smiltāju teritorijās, plašos, sausos meža izcirtumos un pie karjeriem.

Izskats 
Stepes čipste ir neliela auguma čipste ar garu asti un slaidu knābi. Ķermeņa garums 16,5—17 cm, spārnu plētums 25—28 cm, svars 17—32 g. Tēviņa vidējais svars 29,5 g, mātītes 28 g.

Tās apspalvojums gaiši brūns: mugura un spārni dzeltenbrūni, viegli raibumoti, ar tumšiem, gandrīz melniem kvadrātiņiem uz sāniem, vēders gaišs, smilšu brūns, vienkrāsains (bez raibumojuma), uz krūšu augšējās daļas viegls raibumojums, reizēm gandrīz neredzams. Jaunajiem putniem raibumojums izteiktāks nekā pieaugušajiem (īpaši uz krūtīm), arī to spārni ir tumšāki un spalvu gali ir balti. Tā kā stepes čipstes apspalvojums ir gandrīz bez raibumojuma, to ir viegli atšķirt no pārējām čipstēm. Abi dzimumi izskatās vienādi. Ziemas periodā apspalvojums kļūst vēl vienmērīgāks, ar vājāk izteiktu raibumojumu. Uz sejas pāri acīm stiepjas tumša josla. Knābis tumši brūns, kājas gaiši brūnas.

Uzvedība 
Stepes čipste uzturas sausās, atklātās ainavās, piemēram, smilšainās kāpās, grants karjeros, sausos tīreļos un pļavās, stepē, pustuksnešos un citās līdzīgās vietās. Apmetas zemu krūmu un koku tuvumā, kuru zaros mēdz sēdēt un vērot apkārtni. Lielākā daļa populācijas ir gājputni.

Barība 

Stepes čipste barojas ar bezmugurkaulniekiem, galvenokārt ar kukaiņiem: sienāžiem, spārēm, tauriņiem, skaudrām, termītiem, mušām, vabolēm, zirnekļiem un gliemežiem. Nelielā daudzumā barojas arī ar sēklām un maziem mugurkaulniekiem, piemēram, ķirzakām. Barību meklē uz zemes, ejot un skrienot, retos gadījumos kukaiņi tiek ķerti lidojumā.

Ligzdošana 
Stepes čipstes veido monogāmus pārus. Atkarībā no izplatības areāla ligzdošanas sezona ir atšķirīgos mēnešos (no aprīļa līdz augustam). Ligzda atrodas zemes iedobē, noslēpta zem kuplāka augu cera. Vīta no sausas zāles, lapām, saknītēm, no iekšpuses izklāta ar smalkiem zāles stiebriņiem un dzīvnieku vilnu. Ligzdu būvē mātīte. Dējumā 3—6 olas. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni ligzdu atstāj apmēram 2 nedēļu vecumā, bet vecāki turpina par tiem rūpēties papildu 5 nedēļas.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Stepes čipste
IBC: Tawny Pipit   Anthus campestris
Avibase: Tawny Pipit Anthus campestris (Linnaeus, 1758)
BirdGuides: Tawny Pipit (Anthus campestris)

Čipstes
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Āfrikas putni
Stepes čipste ( Anthus campestris ) ir cielavu dzimtas ( Motacillidae ) dziedātājputns , kas sastopams Eiropā , Āzijā un Āfrikā . Ģeogrāfisko variāciju nav . Izplatība Stepes čipste ligzdo Eiropas dienvidu un centrālā daļa , ziemeļu robežai sasniedzot Igauniju . Ārpus Eiropas ligzdo Ziemeļāfrikas rietumos , Turcijā , Aizkaukāzā un Centrālāzijā līdz Mongolijai un Ķīnas ziemeļrietumiem . Ziemo Āfrikā , Sāhilas zonā , visā Arābijas pussalā , kā arī Pakistānā un Indijas ziemeļrietumos . Latvijā Latvijā , piekrastes kāpu zonā , stepes čipste ir diezgan parasta ligzdotāja . Iekšzemē retāk sastopama , parasti smiltāju teritorijās , plašos , sausos meža izcirtumos un pie karjeriem . Izskats Stepes čipste ir neliela auguma čipste ar garu asti un slaidu knābi . Ķermeņa garums5 — 17 cm , spārnu plētums28 cm , svars32 g. Tēviņa vidējais svars5 g , mātītesg . Tās apspalvojums gaiši brūns : mugura un spārni dzeltenbrūni , viegli raibumoti , ar tumšiem , gandrīz melniem kvadrātiņiem uz sāniem , vēders gaišs , smilšu brūns , vienkrāsains ( bez raibumojuma ) , uz krūšu augšējās daļas viegls raibumojums , reizēm gandrīz neredzams . Jaunajiem putniem raibumojums izteiktāks nekā pieaugušajiem ( īpaši uz krūtīm ) , arī to spārni ir tumšāki un spalvu gali ir balti . Tā kā stepes čipstes apspalvojums ir gandrīz bez raibumojuma , to ir viegli atšķirt no pārējām čipstēm . Abi dzimumi izskatās vienādi . Ziemas periodā apspalvojums kļūst vēl vienmērīgāks , ar vājāk izteiktu raibumojumu . Uz sejas pāri acīm stiepjas tumša josla . Knābis tumši brūns , kājas gaiši brūnas . Uzvedība Stepes čipste uzturas sausās , atklātās ainavās , piemēram , smilšainās kāpās , grants karjeros , sausos tīreļos un pļavās , stepē , pustuksnešos un citās līdzīgās vietās . Apmetas zemu krūmu un koku tuvumā , kuru zaros mēdz sēdēt un vērot apkārtni . Lielākā daļa populācijas ir gājputni . Barība Stepes čipste barojas ar bezmugurkaulniekiem , galvenokārt ar kukaiņiem : sienāžiem , spārēm , tauriņiem , skaudrām , termītiem , mušām , vabolēm , zirnekļiem un gliemežiem . Nelielā daudzumā barojas arī ar sēklām un maziem mugurkaulniekiem , piemēram , ķirzakām . Barību meklē uz zemes , ejot un skrienot , retos gadījumos kukaiņi tiek ķerti lidojumā . Ligzdošana Stepes čipstes veido monogāmus pārus . Atkarībā no izplatības areāla ligzdošanas sezona ir atšķirīgos mēnešos ( no aprīļa līdz augustam ) . Ligzda atrodas zemes iedobē , noslēpta zem kuplāka augu cera . Vīta no sausas zāles , lapām , saknītēm , no iekšpuses izklāta ar smalkiem zāles stiebriņiem un dzīvnieku vilnu . Ligzdu būvē mātīte . Dējumā6 olas . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki . Jaunie putni ligzdu atstāj apmēramnedēļu vecumā , bet vecāki turpina par tiem rūpēties papildunedēļas . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Stepes čipste IBC : Tawny Pipit Anthus campestris Avibase : Tawny Pipit Anthus campestris ( Linnaeus , BirdGuides : Tawny Pipit ( Anthus campestris ) Čipstes Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni Āfrikas putni