Tiksi līcis
Tiksi līcis (, ) ir Laptevu jūras Buorhajas līča līcis tā rietumu piekrastē. Administratīvi ietilpst Krievijas Sahas Republikas Bulunas ulusā. Izstiepts austrumu—rietumu virzienā 21 km garumā. Ziemeļu robeža ir Bikovskas pussala ar Muostahas ragu, dienvidu — Kosistija rags. Ziemeļu krastu veido galvenokārt ledus un irdeni ieži. Līča vidusdaļā 2 km² lielā Brusņeva sala. Lielākā līcī ieplūstošā upe ir Sogo tā dienvidrietumos. Līcis aizsalis no oktobra līdz jūlijam.

Līča rietumu krastā atrodas vienīgā Jakutijas jūras osta Tiksi, kā arī Tiksi polārstacija.

Līci pirmais izpētīja un aprakstīja Dmitrijs Laptevs 1739. gadā un nodēvēja to par ‘Degušo līci’ (Губа Горелая). 1878. gadā līci apmeklēja Ādolfa Nordenšelda ekspedīcija ar kuģiem Vega un Ļena, gaidot no Jakutskas norīkoto loci. Līcis tika pārdēvēts tagadējā vārdā no jakutu valodas vārda тиксии, kas nozīmē ‘sagaidīšana, piestāšana’.

Atsauces 

Krievijas līči
Laptevu jūra
Jakutija
Tiksi līcis ( , ) ir Laptevu jūras Buorhajas līča līcis tā rietumu piekrastē . Administratīvi ietilpst Krievijas Sahas Republikas Bulunas ulusā . Izstiepts austrumu — rietumu virzienākm garumā . Ziemeļu robeža ir Bikovskas pussala ar Muostahas ragu , dienvidu — Kosistija rags . Ziemeļu krastu veido galvenokārt ledus un irdeni ieži . Līča vidusdaļākm² lielā Brusņeva sala . Lielākā līcī ieplūstošā upe ir Sogo tā dienvidrietumos . Līcis aizsalis no oktobra līdz jūlijam . Līča rietumu krastā atrodas vienīgā Jakutijas jūras osta Tiksi , kā arī Tiksi polārstacija . Līci pirmais izpētīja un aprakstīja Dmitrijs Laptevs gadā un nodēvēja to par ‘ Degušo līci ’ ( Губа Горелая ) . gadā līci apmeklēja Ādolfa Nordenšelda ekspedīcija ar kuģiem Vega un Ļena , gaidot no Jakutskas norīkoto loci . Līcis tika pārdēvēts tagadējā vārdā no jakutu valodas vārda тиксии , kas nozīmē ‘ sagaidīšana , piestāšana ’. Atsauces Krievijas līči Laptevu jūra Jakutija