2013. gada Vasaras Universiāde
2013. gada Vasaras Universiāde (), oficiāli zināmas arī kā XXVII Vasaras Universiāde. Tās notika Krievijas pilsētā Kazaņā (Tatarstānā). Kazaņa ir līdz šim tālākā ziemeļu puslodes pilsēta, kas organizējusi šo sporta pasākumu. Vasaras Universiādē startēja 10 442 sportisti no 162 valstīm. Viņi sacentās 13 obligātajos un 14 izvēles sporta veidos. Pirmo reizi vēsturē tika iekļauta arī Kultūras universiāde ar daudziem festivāliem un skatēm, kas notika vienlaikus ar sporta pasākumiem. Universiādi organizēja Starptautiskā universitāšu sporta federācija (FISU) un Tatarstānas Republikas iestādes.

Rīkotājpilsētas izvēles process 
Kazaņa divas reizes bija pieteikusies uz Vasaras Universiādes organizēšanu. Pirmais mēģinājums bija uz 2011. gada Vasaras Universiādi, taču par tās rīkotājpilsētu ar divām balsīm vairāk tika izvēlēta Ķīnas pilsēta Šeņdžeņa. Kazaņa pēc tam atkārtoti pieteicās uz 2013. gada Vasaras Universiādes rīkošanu un ieguva tiesības to rīkot.

Spēļu organizēšana

Transporta sistēma 
Pirms Universitādes pilnībā tika pārbūvēta Kazaņas starptautiskā lidosta, tika uzcelta jaunā Kazaņas-2 tranzīta dzelzceļa stacija, kā arī tika pārbūvēts Kazaņas-1 dzelzceļa terminālis.

Universitātes zonas tika savietotas ar atjaunotām automaģistrālēm, tika pabeigts arī tā saucamais "Lielais Kazaņas gredzens" ar jaunu ātrā tramvaja līniju. Turklāt tika pārbūvēts Kremļa tilts pār Kazaņas upi. Pirms Universitādes tika paplašināts 2005. gadā uzceltais Kazaņas metro tīkls, kas kalpoja par savienojumu starp spēļu norises vietām un Universitātes ciematu.

Lielu daļu transporta sistēmas projektēšanas darbu veica a/s "Tatdorproject" (autostrādes, gājēji pārejas un transporta mezgli) "Roszheldorproject" (pārvadājumu organizēšana), "Energoprojekt" (Kazaņas Starptautiskās lidostas rekonstrukcija) u.c.

Lāpas stafete 
Universiādes lāpas stafetes garums bija aptuveni 104 000 kilometri, un tajā piedalījās 2013 lāpas nesēji. Pēc viesošanās pa 51 pilsētu piecos kontinentos 2013. gada 24. janvārī lāpa tika nogādāta Vladivostokā. 25. janvārī sākās Universiādes lāpas stafete pa Krieviju. Lāpas stafete pa Krieviju notika no 2013. gada janvāra līdz jūlijam. Lāpas stafete notika pa 30 pilsētām visā Krievijas teritorijā kā arī pa 44 Tatarastānas Republikas rajona pilsētām. 2013. gada Vasaras Universiādes Centrālā lāpa Kazaņas arēnā tika iededzināta 6. jūlija naktī.

Atklāšanas un noslēguma ceremonijas 
2013. gada Vasaras Universiādes atklāšanas ceremonija norika 2013. gada 6. jūlijā, bet noslēguma ceremonija 17. jūlijā. Ceremonijās piedalījās Krievijas prezidents Vladimirs Putins un premjerministrs Dmitrijs Medvedevs. Abas ceremonijas notika jaunajā Kazaņas arēnas stadionā, kurā vija 45 000 sēdvietas. Noslēguma ceremonijā piedalījās korejiešu puišu mūzikas grupa EXO, kas no sava pirmā albuma XOXO, izpildīja savu hītu Wolf. Gan atklāšanas, gan noslēguma ceremonijā piedalījās dažādi krievijas mākslinieki un popzvaigznes.

Kalendārs 
2013. gada Vasaras Universiādes sacensību grafiks bija šāds:

Norises vietas 

Par pasākuma norises vietām tika uzbūvēti 27 jauni stadioni. Universiādē kopumā tika izmantotas 64 norises vietas, no kurām 36 vietas speciāli tika veidotas priekš šīs Universiādes. 64 norises vietas tika koncentrētas 4 zonās visā Kazaņas pilsētā. Tajās ietilpa Pobeda avēnijas teritorija ar Kazaņu, Ūdens sporta veidu pils, Cīņas sporta (boksa) pils un Orenburgskas Trakta teritorija, kur atradās Universiādes ciems, kā arī Tenisa akadēmija un Vingrošanas pils.

Galvenās norises vietas bija:
 Kazaņas arēna (45 000 sēdvietas) — atklāšanas un noslēguma ceremonija;
 Centrālais stadions (26 920 sēdvietas) — futbols un vieglatlētika;
 TatNeft arēna (10 000 sēdvietas) — sambo un džudo;
 Basket-Hall arēna (7500 sēdvietas) — basketbols;
 Tenisa akadēmija (7200 sēdvietas) — teniss un badmintons;
 Volejbola centrs (4570 sēdvietas) — volejbols;
 Ūdens sporta veidu pils (4200 sēdvietas) — peldēšana, daiļlēkšana un sinhronā peldēšana;
 Vingrošanas pils (4200 sēdvietas) — sporta un mākslas vingrošana;
 Ak Bars kombinēto sporta veidu centrs (2000 sēdvietas) — bokss, cīņas sports un citi kombinētie sporta veidi;
 Airēšanas centrs (3000 sēdvietas) — smaiļošana, kanoe airēšana un airēšana.

Kultūras universiāde notika Kultūras parkā Pils laukuma centrā pie Kazaņas Kremļa, dažādos pilsētas teātros un izrāžu vietās, kā arī citās vietās visā pilsētā.

Universiādes ciemats 
Universiādes ciemats ir dzīvojamais rajons , kas paredzēts 14 500 iedzīvotājiem. Tas tika uzbūvēts Kazaņas Federālās universitātes pilsētiņā, lai izmitinātu sportistus un amatpersonas 2013. gada Vasaras universitātes laikā. Kopš tā atklāšanas 2010. gadā pilsētiņā tikuši organizēti gandrīz dažādi 400 sporta un kultūras pasākumi. Neilgi pēc pirmās celtniecības fāzes notika brīvdabas aerobikas maratons, kas pulcēja līdz 1000 Universiādes ciemata iemītniekiem. Universitātes pilsētiņā līdz tam jau bija organizēti čempionāti futbolā, volejbolā un šahā, kurus pamatoti var saukt par “starptautiskiem”, jo tajos sacentās vairāki starptautiski studenti.

Sporta veidi 
Pirmo reizi Universiādes vēsturē tajā bija iekļauti 27 sporta veidi, 13 obligātie un 14 izvēles sporta veidi. Izvēles sporta veidi bija airēšana, badmintons, bokss, cīņas sports, cīņas sports ar jostām, smaiļošan un kanoe airēšana, lauka hokejs, pludmales volejbols, šahs, regbijs-7, sambo, sinhronizētā peldēšana, svarcelšana un šaušana. No šiem sporta veidiem Universiādē debitēja cīņas sports ar jostām, bokss, sambo, regbijs-7 un sinhronē peldēšana.

Obligātie sporta veidi 
Iekavās norādīts disciplīnu skaits.

  Basketbols (2)
  Daiļlēkšana (12)
  Džudo (18)
  Futbols (2)
  Galda teniss (7)
  Paukošana (12)
  Peldēšana (42)
  Teniss (7)
  Vieglatlētika (50)
 Vingrošana
  Sporta vingrošana (14)
  Mākslas vingrisana (8)
  Ūdenspolo (2)
  Volejbols (2)

Izvēles sporta veidi 
Iekavās norādīts disciplīnu skaits.

  Airēšana (13)
  Badmintons (6)
  Bokss (10)
  Cīņas sports (21)
  Jostas cīņas sports (19)
  Lauka hokejs (2)
  Pludmales volejbols (2)
  Regbijs-7 (12)
  Sambo (12)
  Sinhronā peldēšana (6)
  Smaiļošana un kanoe airēšana (24)
  Svarcelšana (15)
  Šahs (3)

Pārstāvētās valstis 

2013. gada Vasaras Universiādē kopā bija pārstāvētas 162 valstis. Lielākās sportistu komandas bija no Krievijas, Ukrainas, Kanādas, ASV, Polijas, Japānas un Ķīnas.

Iekavās norādīts sportistu skaits.

  Albānija (2)
  Alžīrija (1)
  ASV Samoa (2)
  Andora (1)
  Angilja (3)
  Angola (4)
  Apvienotie Arābu Emirāti (35)
  Argentīna (24)
  Armēnija (42)
  Aruba (2)
  ASV (290)
  Austrālija (152)
  Austrija (34)
  Azerbaidžāna (81)
  Bahamas (4)
  Baltkrievija (163)
  Bangladeša (2)
  Barbadosa (2)
  Beļģija (51)
  Benina (2)
  Bermuda (4)
  Bosnija un Hercegovina (2)
  Botsvāna (29)
  Brazīlija (222)
  Bulgārija (25)
  Burkinafaso (2)
  Burundi (2)
  Centrālāfrikas Republika (2)
  Čada (2)
  Čehija (162)
  Čīle (60)
  Dānija (15)
  Dienvidāfrikas Republika (121)
  Dienvidkoreja (239)
  Dominikāna (6)
  Džibuti (1)
  Ēģipte (45)
  Ekvadora (2)
  Etiopija (3)
  Fidži (2)
  Filipīnas (89)
  Francija (214)
  Gana (20)
  Grieķija (13)
  Gruzija (74)
  Gvatemala (6)
  Gvineja (2)
  Gvineja-Bisava (1)
  Haiti (2)
  Hondurasa (2)
  Honkonga (63)
  Horvātija (10)
  Igaunija (126)
  Indija (34)
  Indonēzija (37)
  Irāna (28)
  Īrija (56)
  Islande (1)
  Itālija (245)
  Izraēla (40)
  Jamaika (10)
  Japāna (415)
  Jaunzēlande (38)
  Jordānija (2)
  Kamerūna (2)
  Kanāda (311)
  Katara (23)
  Kazahstāna (169)
  Kenija (8)
  Kipra (9)
  Kirasao (2)
  Kirgizstāna (91)
  Kolumbija (30)
  Komoras (2)
  Kongo Demokrātiskā Republika (3)
  Kongo Republika (8)
  Kostarika (6)
  Kotdivuāra (2)
  Krievija (672) '(rīkotājvalsts)'
  Kuba (6)
  Ķīna (293)
  Ķīnas Taipeja (136)
  Latvija (102)
  Lesoto (1)
  Libāna (23)
  Lielbritānija (119)
  Lietuva (94)
  Lihtenšteina (3)
  Luksemburga (6)
  Madagaskara (5)
  Makao (50)
  Maķedonija (4)
  Malaizija (120)
  Malāvija (2)
  Maldīvija (1)
  Mali (17)
  Malta (7)
  Meksika (167)
  Melnkalne (15)
  Mikronēzija (2)
  Moldova (54)
  Monako (2)
  Mongolija (133)
  Mozambika (2)
  Namībija (23)
  Nepāla (9)
  Nīderlande (20)
  Nigēra (3)
  Nigērija (12)
  Nikaragva (2)
  Norvēģija (84)
  Omāna (33)
  Pakistāna (27)
  Palestīna (3)
  Panama (3)
  Paragvaja (5)
  Peru (22)
  Polija (275)
  Portugāle (31)
  Puertoriko (2)
  Ruanda (2)
  Rumānija (103)
  Salvadora (4)
  Samoa (1)
  Sanmarīno (1)
  Seišelas (2)
  Senegāla (9)
  Serbija (52)
  Singapūra (43)
  Sīrija (1)
  Sjerraleone (21)
  Slovākija (72)
  Slovēnija (28)
  Somālija (1)
  Somija (84)
  Spānija (46)
  Surinama (4)
  Svazilenda (2)
  Šrilanka (55)
  Šveice (70)
  Tadžikistāna (68)
  Taizeme (82)
  Tanzānija (2)
  Togo (2)
  Trinidāda un Tobāgo (2)
  Tunisija (2)
  Turcija (82)
  Turkmenistāna (82)
  Uganda (25)
  Ukraina (363)
  Ungārija (130)
  Urugvaja (21)
  Uzbekistāna (58)
  Vācija (154)
  Venecuēla (4)
  Virdžīnu Salas (6)
  Vjetnama (15)
  Zambija (13)
  Ziemeļkoreja (30)
  Ziemeļu Marianas Salas (2)
  Zimbabve (16)
  Zviedrija (60)

Medaļas 

Divu nedēļu laikā sacensībās tika sadalīti 351 medaļu komplekti. Medaļas noformējumā bija attēlota zemeslode, kurā bija iespiests Universiādes emblēma un logotips. Zemeslodi aptvēra aplis, kurā attēlots Universiādes sauklis.

Medaļu sadalījums pa valstīm 

Visvairāk medaļu izcīnīja Krievijas sportisti, kopumā 292 medaļas. Otrajā vietā bija Ķīna ar 77 medaļām. Kopā medaļas izcīnīja 70

Skatīt arī 

 Vasaras Universiādes, kas notikušas Krievijā:
 1973. gada Vasaras Universiāde — Maskava;
 2013. gada Vasaras Universiāde — Kazaņa;
 2023. gada Vasaras Universiāde — Jekaterinburga.
 Ziemas Universiādes, kas notikušas Krievijā:
 2019. gada Ziemas Universiāde — Krasnojarska.

Atsauces

Ārējās saites 
 Spēļu oficiālā mājaslapa /

Sports Krievijā
2013. gads sportā
Vasaras universiādes
2013. gada Vasaras Universiāde ( ) , oficiāli zināmas arī kā XXVII Vasaras Universiāde . Tās notika Krievijas pilsētā Kazaņā ( Tatarstānā ) . Kazaņa ir līdz šim tālākā ziemeļu puslodes pilsēta , kas organizējusi šo sporta pasākumu . Vasaras Universiādē startēja 442 sportisti novalstīm . Viņi sacentāsobligātajos unizvēles sporta veidos . Pirmo reizi vēsturē tika iekļauta arī Kultūras universiāde ar daudziem festivāliem un skatēm , kas notika vienlaikus ar sporta pasākumiem . Universiādi organizēja Starptautiskā universitāšu sporta federācija ( FISU ) un Tatarstānas Republikas iestādes . Rīkotājpilsētas izvēles process Kazaņa divas reizes bija pieteikusies uz Vasaras Universiādes organizēšanu . Pirmais mēģinājums bija uz gada Vasaras Universiādi , taču par tās rīkotājpilsētu ar divām balsīm vairāk tika izvēlēta Ķīnas pilsēta Šeņdžeņa . Kazaņa pēc tam atkārtoti pieteicās uz gada Vasaras Universiādes rīkošanu un ieguva tiesības to rīkot . Spēļu organizēšana Transporta sistēma Pirms Universitādes pilnībā tika pārbūvēta Kazaņas starptautiskā lidosta , tika uzcelta jaunā Kazaņas -2 tranzīta dzelzceļa stacija , kā arī tika pārbūvēts Kazaņas -1 dzelzceļa terminālis . Universitātes zonas tika savietotas ar atjaunotām automaģistrālēm , tika pabeigts arī tā saucamais " Lielais Kazaņas gredzens " ar jaunu ātrā tramvaja līniju . Turklāt tika pārbūvēts Kremļa tilts pār Kazaņas upi . Pirms Universitādes tika paplašināts gadā uzceltais Kazaņas metro tīkls , kas kalpoja par savienojumu starp spēļu norises vietām un Universitātes ciematu . Lielu daļu transporta sistēmas projektēšanas darbu veica a/s " Tatdorproject " ( autostrādes , gājēji pārejas un transporta mezgli ) " Roszheldorproject " ( pārvadājumu organizēšana ) , " Energoprojekt " ( Kazaņas Starptautiskās lidostas rekonstrukcija ) u.c. Lāpas stafete Universiādes lāpas stafetes garums bija aptuveni 000 kilometri , un tajā piedalījāslāpas nesēji . Pēc viesošanās papilsētu piecos kontinentos gada janvārī lāpa tika nogādāta Vladivostokā . janvārī sākās Universiādes lāpas stafete pa Krieviju . Lāpas stafete pa Krieviju notika no gada janvāra līdz jūlijam . Lāpas stafete notika papilsētām visā Krievijas teritorijā kā arī paTatarastānas Republikas rajona pilsētām . gada Vasaras Universiādes Centrālā lāpa Kazaņas arēnā tika iededzināta jūlija naktī . Atklāšanas un noslēguma ceremonijas 2013. gada Vasaras Universiādes atklāšanas ceremonija norika gada jūlijā , bet noslēguma ceremonija jūlijā . Ceremonijās piedalījās Krievijas prezidents Vladimirs Putins un premjerministrs Dmitrijs Medvedevs . Abas ceremonijas notika jaunajā Kazaņas arēnas stadionā , kurā vija 000 sēdvietas . Noslēguma ceremonijā piedalījās korejiešu puišu mūzikas grupa EXO , kas no sava pirmā albuma XOXO , izpildīja savu hītu Wolf . Gan atklāšanas , gan noslēguma ceremonijā piedalījās dažādi krievijas mākslinieki un popzvaigznes . Kalendārs 2013. gada Vasaras Universiādes sacensību grafiks bija šāds : Norises vietas Par pasākuma norises vietām tika uzbūvētijauni stadioni . Universiādē kopumā tika izmantotasnorises vietas , no kurāmvietas speciāli tika veidotas priekš šīs Universiādes. norises vietas tika koncentrētaszonās visā Kazaņas pilsētā . Tajās ietilpa Pobeda avēnijas teritorija ar Kazaņu , Ūdens sporta veidu pils , Cīņas sporta ( boksa ) pils un Orenburgskas Trakta teritorija , kur atradās Universiādes ciems , kā arī Tenisa akadēmija un Vingrošanas pils . Galvenās norises vietas bija : Kazaņas arēna 000 sēdvietas ) — atklāšanas un noslēguma ceremonija ; Centrālais stadions920 sēdvietas ) — futbols un vieglatlētika ; TatNeft arēna 000 sēdvietas ) — sambo un džudo ; Basket-Hall arēnasēdvietas ) — basketbols ; Tenisa akadēmijasēdvietas ) — teniss un badmintons ; Volejbola centrssēdvietas ) — volejbols ; Ūdens sporta veidu pilssēdvietas ) — peldēšana , daiļlēkšana un sinhronā peldēšana ; Vingrošanas pilssēdvietas ) — sporta un mākslas vingrošana ; Ak Bars kombinēto sporta veidu centrssēdvietas ) — bokss , cīņas sports un citi kombinētie sporta veidi ; Airēšanas centrssēdvietas ) — smaiļošana , kanoe airēšana un airēšana . Kultūras universiāde notika Kultūras parkā Pils laukuma centrā pie Kazaņas Kremļa , dažādos pilsētas teātros un izrāžu vietās , kā arī citās vietās visā pilsētā . Universiādes ciemats Universiādes ciemats ir dzīvojamais rajons , kas paredzēts500 iedzīvotājiem . Tas tika uzbūvēts Kazaņas Federālās universitātes pilsētiņā , lai izmitinātu sportistus un amatpersonas gada Vasaras universitātes laikā . Kopš tā atklāšanas gadā pilsētiņā tikuši organizēti gandrīz dažādisporta un kultūras pasākumi . Neilgi pēc pirmās celtniecības fāzes notika brīvdabas aerobikas maratons , kas pulcēja līdzUniversiādes ciemata iemītniekiem . Universitātes pilsētiņā līdz tam jau bija organizēti čempionāti futbolā , volejbolā un šahā , kurus pamatoti var saukt par “ starptautiskiem ” , jo tajos sacentās vairāki starptautiski studenti . Sporta veidi Pirmo reizi Universiādes vēsturē tajā bija iekļautisporta veidi , obligātie unizvēles sporta veidi . Izvēles sporta veidi bija airēšana , badmintons , bokss , cīņas sports , cīņas sports ar jostām , smaiļošan un kanoe airēšana , lauka hokejs , pludmales volejbols , šahs , regbijs -7 , sambo , sinhronizētā peldēšana , svarcelšana un šaušana . No šiem sporta veidiem Universiādē debitēja cīņas sports ar jostām , bokss , sambo , regbijs - 7 un sinhronē peldēšana . Obligātie sporta veidi Iekavās norādīts disciplīnu skaits . Basketbols Daiļlēkšana Džudo Futbols Galda teniss Paukošana Peldēšana Teniss Vieglatlētika Vingrošana Sporta vingrošana Mākslas vingrisana Ūdenspolo Volejbols Izvēles sporta veidi Iekavās norādīts disciplīnu skaits . Airēšana Badmintons Bokss Cīņas sports Jostas cīņas sports Lauka hokejs Pludmales volejbols Regbijs - 7 Sambo Sinhronā peldēšana Smaiļošana un kanoe airēšana Svarcelšana Šahs Pārstāvētās valstis 2013. gada Vasaras Universiādē kopā bija pārstāvētasvalstis . Lielākās sportistu komandas bija no Krievijas , Ukrainas , Kanādas , ASV , Polijas , Japānas un Ķīnas . Iekavās norādīts sportistu skaits . Albānija Alžīrija ASV Samoa Andora Angilja Angola Apvienotie Arābu Emirāti Argentīna Armēnija Aruba ASV Austrālija Austrija Azerbaidžāna Bahamas Baltkrievija Bangladeša Barbadosa Beļģija Benina Bermuda Bosnija un Hercegovina Botsvāna Brazīlija Bulgārija Burkinafaso Burundi Centrālāfrikas Republika Čada Čehija Čīle Dānija Dienvidāfrikas Republika Dienvidkoreja Dominikāna Džibuti Ēģipte Ekvadora Etiopija Fidži Filipīnas Francija Gana Grieķija Gruzija Gvatemala Gvineja Gvineja-Bisava Haiti Hondurasa Honkonga Horvātija Igaunija Indija Indonēzija Irāna Īrija Islande Itālija Izraēla Jamaika Japāna Jaunzēlande Jordānija Kamerūna Kanāda Katara Kazahstāna Kenija Kipra Kirasao Kirgizstāna Kolumbija Komoras Kongo Demokrātiskā Republika Kongo Republika Kostarika Kotdivuāra Krievija ' ( rīkotājvalsts ) ' Kuba Ķīna Ķīnas Taipeja Latvija Lesoto Libāna Lielbritānija Lietuva Lihtenšteina Luksemburga Madagaskara Makao Maķedonija Malaizija Malāvija Maldīvija Mali Malta Meksika Melnkalne Mikronēzija Moldova Monako Mongolija Mozambika Namībija Nepāla Nīderlande Nigēra Nigērija Nikaragva Norvēģija Omāna Pakistāna Palestīna Panama Paragvaja Peru Polija Portugāle Puertoriko Ruanda Rumānija Salvadora Samoa Sanmarīno Seišelas Senegāla Serbija Singapūra Sīrija Sjerraleone Slovākija Slovēnija Somālija Somija Spānija Surinama Svazilenda Šrilanka Šveice Tadžikistāna Taizeme Tanzānija Togo Trinidāda un Tobāgo Tunisija Turcija Turkmenistāna Uganda Ukraina Ungārija Urugvaja Uzbekistāna Vācija Venecuēla Virdžīnu Salas Vjetnama Zambija Ziemeļkoreja Ziemeļu Marianas Salas Zimbabve Zviedrija Medaļas Divu nedēļu laikā sacensībās tika sadalītimedaļu komplekti . Medaļas noformējumā bija attēlota zemeslode , kurā bija iespiests Universiādes emblēma un logotips . Zemeslodi aptvēra aplis , kurā attēlots Universiādes sauklis . Medaļu sadalījums pa valstīm Visvairāk medaļu izcīnīja Krievijas sportisti , kopumāmedaļas . Otrajā vietā bija Ķīna armedaļām . Kopā medaļas izcīnīja Skatīt arī Vasaras Universiādes , kas notikušas Krievijā : gada Vasaras Universiāde — Maskava ; gada Vasaras Universiāde — Kazaņa ; gada Vasaras Universiāde — Jekaterinburga . Ziemas Universiādes , kas notikušas Krievijā : gada Ziemas Universiāde — Krasnojarska . Atsauces Ārējās saites Spēļu oficiālā mājaslapa / Sports Krievijā 2013. gads sportā Vasaras universiādes