Nobela prēmijas laureāti ķīmijā
Nobela prēmijas laureāti ķīmijā ir zinātnieki, kas saņēmuši Nobela prēmiju ķīmijā (). Nobela prēmiju ķīmijā pasniedz katru gadu Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija. Prēmija tiek pasniegta kopš 1901. gada, un tā ir viena no piecām prēmijām, kuras izveidoja saskaņā ar Alfrēda Nobela 1895. gada 27. novembrī parakstīto testamentu. Pirmo Nobela prēmiju ķīmijā 1901. gadā saņēma Jakobs van't Hofs no Nīderlandes. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas prēmiju, kas mainās pa gadiem, atkarībā no ieguldījumu peļņas. 1901. gadā Jakobs van't Hofs saņēma 150 782 Zviedrijas kronas (SEK), bet 2007. gada laureāts — Gerhards Ertls — saņēma 7 731 004 Zviedrijas kronas (SEK). Prēmija tiek pasniegta ikgadējā ceremonijā Stokholmā 10. decembrī, Nobela nāves gadadienā. Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja, kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem. Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē.

Daži fakti 
 Līdz 2022. gadam Nobela prēmija ķīmijā pasniegtas 114 reizes (kopumā 191 laureātiem, no kuriem divi apbalvoti divas reizes), bet ir bijuši 8 gadi, kad Nobela prēmija ķīmijā nav pasniegta nevienam.
 Nobela prēmiju ķīmijā divas reizes saņēmuši: Frederiks Sengers — 1958. un 1980. gadā; Karls Berijs Šārpless — 2001. un 2022. gadā.
 Vismaz 25 reizes Nobela prēmija ķīmijā piešķirta par ieguldījumu organiskās ķīmijas jomā.
 Diviem laureātiem, vāciešiem Rihardam Kūnam (1938) un Ādolfam Butenandam (1939), Vācijas toreizējā valdība liedza saņemt prēmiju. Viņi gan vēlāk saņēma diplomu un medaļu, bet ne naudas prēmiju.
 Divi citi laureāti ir ieguvuši Nobela prēmiju ķīmijā un vēl kādā citā zinātņu jomā: Marija Sklodovska-Kirī (1903. gadā — fizikā, 1911. gadā — ķīmijā) un Lainuss Polings (1954. gadā — ķīmijā, 1962. gadā — Miera veicināšanā).
 Nobela prēmiju ķīmijā ieguvušas astoņas sievietes — Marija Sklodovska-Kirī (1911), Irēna Žolio-Kirī (1935), Dorotija Kraufuta Hodžkina (1964), Ada Jonata (2009), Frānsisa Arnolda (2018), Emanuela Šarpentjē un Dženifera Dudna (2020), Karolīna Bertoci (2022).
 Jaunākais Nobela prēmijas ķīmijā laureāts bija Frederiks Žolio-Kirī (1935), kas saņēma balvu 35 gadu vecumā. Savukārt vecākais laureāts — Džons Gudinafs (2019), kas balvu saņēma 97 gadu vecumā.

Laureāti

1901—1910

1911—1920

1921—1930

1931—1940

1941—1950

1951—1960

1961—1970

1971—1980

1981—1990

1991—2000

2001—2010

2011—2020

2021—pašlaik

Atsauces

Ārējās saites 
 Nobela prēmija ķīmijā
Nobela prēmijas laureāti ķīmijā ir zinātnieki , kas saņēmuši Nobela prēmiju ķīmijā ( ) . Nobela prēmiju ķīmijā pasniedz katru gadu Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija . Prēmija tiek pasniegta kopš gada , un tā ir viena no piecām prēmijām , kuras izveidoja saskaņā ar Alfrēda Nobela gada novembrī parakstīto testamentu . Pirmo Nobela prēmiju ķīmijā gadā saņēma Jakobs van' t Hofs no Nīderlandes . Katrs laureāts saņem medaļu , diplomu un naudas prēmiju , kas mainās pa gadiem , atkarībā no ieguldījumu peļņas . gadā Jakobs van' t Hofs saņēma 782 Zviedrijas kronas ( SEK ) , bet gada laureāts — Gerhards Ertls — saņēma731Zviedrijas kronas ( SEK ) . Prēmija tiek pasniegta ikgadējā ceremonijā Stokholmā decembrī , Nobela nāves gadadienā . Balvas piešķiršanu organizē Nobela fonds un Komiteja , kas sastāv no pieciem Zviedrijas Karaliskās Zinātņu Akadēmijas ievēlētiem locekļiem . Apbalvošana notiek Stokholmas koncertzālē . Daži fakti Līdz gadam Nobela prēmija ķīmijā pasniegtasreizes ( kopumālaureātiem , no kuriem divi apbalvoti divas reizes ) , bet ir bijušigadi , kad Nobela prēmija ķīmijā nav pasniegta nevienam . Nobela prēmiju ķīmijā divas reizes saņēmuši : Frederiks Sengers — un gadā ; Karls Berijs Šārpless — un gadā . Vismazreizes Nobela prēmija ķīmijā piešķirta par ieguldījumu organiskās ķīmijas jomā . Diviem laureātiem , vāciešiem Rihardam Kūnamun Ādolfam Butenandam Vācijas toreizējā valdība liedza saņemt prēmiju . Viņi gan vēlāk saņēma diplomu un medaļu , bet ne naudas prēmiju . Divi citi laureāti ir ieguvuši Nobela prēmiju ķīmijā un vēl kādā citā zinātņu jomā : Marija Sklodovska-Kirī gadā — fizikā , gadā — ķīmijā ) un Lainuss Polings gadā — ķīmijā , gadā — Miera veicināšanā ) . Nobela prēmiju ķīmijā ieguvušas astoņas sievietes — Marija Sklodovska-Kirī Irēna Žolio-Kirī Dorotija Kraufuta Hodžkina Ada Jonata Frānsisa Arnolda Emanuela Šarpentjē un Dženifera Dudna Karolīna Bertoci Jaunākais Nobela prēmijas ķīmijā laureāts bija Frederiks Žolio-Kirī kas saņēma balvugadu vecumā . Savukārt vecākais laureāts — Džons Gudinafs kas balvu saņēmagadu vecumā . Laureāti 1901 — 1910 1911— 1920 1921 — 1930 1931 — 1940 1941 — 1950 1951 — 1960 1961 — 1970 1971 — 1980 1981— 1990 1991— 2000 2001— 2010 2011— 2020 2021— pašlaik Atsauces Ārējās saites Nobela prēmija ķīmijā