A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte
A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte () bija Maskavas pilsētas augstākās izglītības iestāde, kas darbojās no 1908. līdz 1920. gadam. To izveidoja pēc poļu izcelsmes Tālo Austrumu zelta raktuvju īpašnieka generāļa Alfonsa Šaņavska (1837—1905) sieva saskaņā ar viņa novēlējuma nosacījumiem. 1912. gadā uzcēla jaunu universitātes ēku (arhitekts Ilarions Ivanovs-Šics). 

Maskavas Tautas Universitātē drīkstēja studēt bez iepriekšējās izglītības apliecību uzrādīšanas, tomēr tautas universitāte pati arī nedeva beigšanas sertifikātus vai apliecības. 1911. gadā tajā pēc konflikta ar Krievijas impērijas izglītības ministriju pārnāca strādāt virkne izcilu Maskavas Universitātes profesoru. Zinātniski populārajā nodaļā varēja studēt četrus gadus bez iepriekšējās augstākās izglītības, bet akadēmiskajā nodaļā uzņēma ar jau iepriekš pabeigtu augstāko izglītību, dabaszinātņu vai humanitārās studijas ilga trīs gadus. Pie universitātes bija arī elementāro zināšanu kursi vāji sagatavotiem klausītājiem.  

Studiju maksa bija 45 rubļi gadā. Universitāti vadīja padome, kurā pusi locekļu iecēla Maskavas dome, bet otru pusi ievēlēja mācībspēki. Studiju programmas apstiprināja akadēmiskā padome.

Likvidācija 
Pēc Oktobra revolūcijas 1918. gadā A. Šaņavska MTU nacionalizēja un tā pārgāja Krievijas PFSR Izglītības TKP (Наркомпрос) pakļautībā. 1919.-1920. gadā to apvienoja ar Maskavas Valsts Universitātes fakultātēm, bet zinātniski populārajā nodaļā izveidoja J. Sverdlova Komunistisko universitāti, ko vēlāk pārveidoja par PSKP Centrālkomitejas Augstāko partijas skolu (Высшая партийная школа при ЦК КПСС). 
Pēc PSRS sabrukuma ēkā atrodas Krievijas Valsts humanitārā universitāte.

Latviešu studenti 
 Jānis Bankavs
 Ernests Blanks
 Augusts Briedis
 Kārlis Dēķens
 Ādolfs Klīve
 Linards Laicens
 Jānis Lapiņš
 Anna Lāce
 Aleksandrs Plensners
 Pāvils Rozītis
 Ivars Smilga
 Arveds Švābe
 Dora Švīkule

Skatīt arī 
 Rīgas Tautas augstskola

Atsauces 

Universitātes Krievijā
Maskava
A. Šaņavska Maskavas Tautas universitāte ( ) bija Maskavas pilsētas augstākās izglītības iestāde , kas darbojās no līdz gadam . To izveidoja pēc poļu izcelsmes Tālo Austrumu zelta raktuvju īpašnieka generāļa Alfonsa Šaņavska1905 ) sieva saskaņā ar viņa novēlējuma nosacījumiem . gadā uzcēla jaunu universitātes ēku ( arhitekts Ilarions Ivanovs-Šics ) . Maskavas Tautas Universitātē drīkstēja studēt bez iepriekšējās izglītības apliecību uzrādīšanas , tomēr tautas universitāte pati arī nedeva beigšanas sertifikātus vai apliecības . gadā tajā pēc konflikta ar Krievijas impērijas izglītības ministriju pārnāca strādāt virkne izcilu Maskavas Universitātes profesoru . Zinātniski populārajā nodaļā varēja studēt četrus gadus bez iepriekšējās augstākās izglītības , bet akadēmiskajā nodaļā uzņēma ar jau iepriekš pabeigtu augstāko izglītību , dabaszinātņu vai humanitārās studijas ilga trīs gadus . Pie universitātes bija arī elementāro zināšanu kursi vāji sagatavotiem klausītājiem . Studiju maksa bijarubļi gadā . Universitāti vadīja padome , kurā pusi locekļu iecēla Maskavas dome , bet otru pusi ievēlēja mācībspēki . Studiju programmas apstiprināja akadēmiskā padome . Likvidācija Pēc Oktobra revolūcijas gadā A. Šaņavska MTU nacionalizēja un tā pārgāja Krievijas PFSR Izglītības TKP ( Наркомпрос ) pakļautībā . -1920. gadā to apvienoja ar Maskavas Valsts Universitātes fakultātēm , bet zinātniski populārajā nodaļā izveidoja J. Sverdlova Komunistisko universitāti , ko vēlāk pārveidoja par PSKP Centrālkomitejas Augstāko partijas skolu ( Высшая партийная школа при ЦК КПСС ) . Pēc PSRS sabrukuma ēkā atrodas Krievijas Valsts humanitārā universitāte . Latviešu studenti Jānis Bankavs Ernests Blanks Augusts Briedis Kārlis Dēķens Ādolfs Klīve Linards Laicens Jānis Lapiņš Anna Lāce Aleksandrs Plensners Pāvils Rozītis Ivars Smilga Arveds Švābe Dora Švīkule Skatīt arī Rīgas Tautas augstskola Atsauces Universitātes Krievijā Maskava