Eiropas migrantu krīze


Eiropas migrantu krīzi (tiek izmantots arī bēgļu krīzes apzīmējums) izraisīja pieaugošais bēgļu un migrantu skaits, kas ieradās Eiropas Savienībā un tur lūdza patvērumu. Migranti bija no Tuvo Austrumu, Āfrikas, Dienvidāzijas un Balkānu valstīm. Saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos rīcībā esošo informāciju 2015. gada oktobrī 53% migrantu bija sīrieši, 16% — afgāņi un 6% — eritrejieši, 65% migrantu bija vīrieši. Apzīmējumu "Eiropas migrantu krīze" sāka plašāk lietot 2015. gada aprīlī, kad ceļā uz Eiropu Vidusjūrā nogrima piecas laivas, kurās bija vairāk nekā 1200 cilvēku.

Vēsture 
Saskaņā ar Eurostat datiem 2014. gadā Eiropas Savienības dalībvalstis kopā saņēma 626 tūkstošus patvēruma pieteikumu, kas bija lielākais saņemto pieteikumu skaits kopš 1992. gada, kad tika saņemti 676 tūkstoši. Aizsardzības statuss tika piešķirts vairāk nekā 185 tūkstošiem cilvēku. Divas trešdaļas pieteikumu saņēma četras valstis — Vācija, Zviedrija, Itālija un Francija —, statuss tika piešķirts divām trešdaļām. 

2015. gada pirmajā pusē visā savienības teritorijā tika saņemti vēl 395 tūkstoši pieteikumu. Saskaņā ar The New York Times informāciju pašreizējā migrācijas vilnī bija iesaistīti ap 60 miljoniem bēgļu, kas bija lielākais skaits zināmajā cilvēces vēsturē.

Kopš 2015. gada aprīļa Eiropas Savienība palielināja finansējumu robežsardzes operācijām Vidusjūrā un izstrādāja plānu, lai cīnītos ar migrantu kontrabandu, ierosinot valstu kvotu sistēmu un sadalot patvēruma meklētājus pa Eiropas Savienības valstīm. Dažas Šengenas zonā esošas valstis atjaunoja robežkontroli, radās domstarpības starp valstīm, kas vēlējās uzņemt patvēruma meklētājus, un valstīm, kuras bija pret viņu uzņemšanu.

Situācija Latvijā 
2013. gadā Latvijā tika saņemti 185 patvēruma pieteikumi, 22 personām tika piešķirts alternatīvais statuss, 14 personām — bēgļa statuss. 2014. gadā tika saņemti 364 pieteikumi, 21 personai tika piešķirts alternatīvais statuss, 3 personām — bēgļa statuss.

 Latvijas valdība piekrita uzņemt 250 bēgļus, kas Latvijā ierastos divu gadu laikā. Pret bēgļu uzņemšanu iebilda Nacionālā apvienība.  Eiropas Savienības iekšlietu ministru sanāksmē tika nolemts palielināt dalībvalstīs uzņemamo bēgļu skaitu, Latvijai šo skaitli palielinot līdz 531 bēglim.

Līdz 2016. gada septembrim Latvijā ieradušies 73 bēgļi.

Skatīt arī 
 2007.—2010. gada globālā finanšu krīze

Diagrammas

Piezīmes

Atsauces

Ārējās saites 
 
 Galvenie migrācijas ceļi uz Eiropas Savienību 
 Latvijas Sabiedriskā medija raksti:
 Par bēgļu tēmu
 Par patvērumu meklētāju tēmu

2015. gads
2016. gads
Eiropas migrantu krīzi ( tiek izmantots arī bēgļu krīzes apzīmējums ) izraisīja pieaugošais bēgļu un migrantu skaits , kas ieradās Eiropas Savienībā un tur lūdza patvērumu . Migranti bija no Tuvo Austrumu , Āfrikas , Dienvidāzijas un Balkānu valstīm . Saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos rīcībā esošo informāciju gada oktobrī migrantu bija sīrieši , — afgāņi un — eritrejieši , migrantu bija vīrieši . Apzīmējumu " Eiropas migrantu krīze " sāka plašāk lietot gada aprīlī , kad ceļā uz Eiropu Vidusjūrā nogrima piecas laivas , kurās bija vairāk nekācilvēku . Vēsture Saskaņā ar Eurostat datiem gadā Eiropas Savienības dalībvalstis kopā saņēmatūkstošus patvēruma pieteikumu , kas bija lielākais saņemto pieteikumu skaits kopš gada , kad tika saņemtitūkstoši . Aizsardzības statuss tika piešķirts vairāk nekātūkstošiem cilvēku . Divas trešdaļas pieteikumu saņēma četras valstis — Vācija , Zviedrija , Itālija un Francija — , statuss tika piešķirts divām trešdaļām . 2015. gada pirmajā pusē visā savienības teritorijā tika saņemti vēltūkstoši pieteikumu . Saskaņā ar The New York Times informāciju pašreizējā migrācijas vilnī bija iesaistīti apmiljoniem bēgļu , kas bija lielākais skaits zināmajā cilvēces vēsturē . Kopš gada aprīļa Eiropas Savienība palielināja finansējumu robežsardzes operācijām Vidusjūrā un izstrādāja plānu , lai cīnītos ar migrantu kontrabandu , ierosinot valstu kvotu sistēmu un sadalot patvēruma meklētājus pa Eiropas Savienības valstīm . Dažas Šengenas zonā esošas valstis atjaunoja robežkontroli , radās domstarpības starp valstīm , kas vēlējās uzņemt patvēruma meklētājus , un valstīm , kuras bija pret viņu uzņemšanu . Situācija Latvijā 2013. gadā Latvijā tika saņemtipatvēruma pieteikumi , personām tika piešķirts alternatīvais statuss , personām — bēgļa statuss . gadā tika saņemtipieteikumi , personai tika piešķirts alternatīvais statuss , personām — bēgļa statuss . Latvijas valdība piekrita uzņemtbēgļus , kas Latvijā ierastos divu gadu laikā . Pret bēgļu uzņemšanu iebilda Nacionālā apvienība . Eiropas Savienības iekšlietu ministru sanāksmē tika nolemts palielināt dalībvalstīs uzņemamo bēgļu skaitu , Latvijai šo skaitli palielinot līdzbēglim . Līdz gada septembrim Latvijā ieradušiesbēgļi . Skatīt arī — 2010. gada globālā finanšu krīze Diagrammas Piezīmes Atsauces Ārējās saites Galvenie migrācijas ceļi uz Eiropas Savienību Latvijas Sabiedriskā medija raksti : Par bēgļu tēmu Par patvērumu meklētāju tēmu 2015. gads 2016. gads