Ganosteji
Ganosteji (Ganosteus) (no ganos — spīdums, rota un osteon — kauls) ir bezžokļaiņu izmirušās psammosteju apakškārtas ģints. Ģinti pirmo reizi 1901. gadā aprakstīja austriešu paleontologs Rohons. Ģints tipveida suga ir Ganosteus stellatus. Ģints bija izplatīta vidusdevona arukilas un burtnieku svītās, Igaunijā, Latvijā un Ļeņingradas apgabalā, kā arī augšdevona gaujas svītā Latvijā.

Apraksts 
Muguras un vēdera plātnes ir bez tesērām. Vēdera plātne gara un salīdzinoši šaura, ar garu aizmugurējo izgriezumu. Branhiālās plātnes ir salīdzinoši garas un platas, distālais gals atliecas atpakaļ. Īstu tesēru nav, bet ādas zobi ir ļoti lieli, augsti, ar garām, resnām ribiņām, kas zarojas un galos vēlreiz zarojas, un tos iekļauj smalki ādas zobi. Kornuālā plātne ir četrstūraina ar augšanas centru pie laterālās malas, un ap to veidojas koncentriskas zonas.

Sistemātika 
 Ganosteus Rohon, 1901
 Ganosteus artus Mark-Kurik, 1965
 Ganosteus stellatus Rohon, 1901

Atsauces 

Bezžokļaiņi
Devons
Ganosteji ( Ganosteus ) ( no ganos — spīdums , rota un osteon — kauls ) ir bezžokļaiņu izmirušās psammosteju apakškārtas ģints . Ģinti pirmo reizi gadā aprakstīja austriešu paleontologs Rohons . Ģints tipveida suga ir Ganosteus stellatus . Ģints bija izplatīta vidusdevona arukilas un burtnieku svītās , Igaunijā , Latvijā un Ļeņingradas apgabalā , kā arī augšdevona gaujas svītā Latvijā . Apraksts Muguras un vēdera plātnes ir bez tesērām . Vēdera plātne gara un salīdzinoši šaura , ar garu aizmugurējo izgriezumu . Branhiālās plātnes ir salīdzinoši garas un platas , distālais gals atliecas atpakaļ . Īstu tesēru nav , bet ādas zobi ir ļoti lieli , augsti , ar garām , resnām ribiņām , kas zarojas un galos vēlreiz zarojas , un tos iekļauj smalki ādas zobi . Kornuālā plātne ir četrstūraina ar augšanas centru pie laterālās malas , un ap to veidojas koncentriskas zonas . Sistemātika Ganosteus Rohon , Ganosteus artus Mark-Kurik , Ganosteus stellatus Rohon , Atsauces Bezžokļaiņi Devons