Bihoveca hronika
Bihoveca hronika (, , ) ir viena no 16. gadsimta Lietuvas dižkunigaitijas hronikām, kas nosaukta tās pirmā īpašnieka Volkoviskas apriņķa muižnieka Aleksandra Bihoveca vārdā.
Hronika sākas ar stāstu par 500 dižciltīgo ģimeņu bēgšanu no Romas impērijas teritorijas uz Lietuvu, detalizētāk aprakstot notikumus 13.-15. gadsimtā, un beidzas ar stāstu par tatāru armijas sakāvi kaujā pie Kļeckas 1506. gadā.

Vēsture 
Anonīma autora rakstīto hroniku A. Bihoveca bibliotēkā uzgāja skolotājs Ipolits Kļimaševskis, Novembra sacelšanās periodā 1830. gadā viņš nopublicēja nelielu hronikas fragmentu. 1834. gadā Bihovecs šo 20 burtnīcās uz 159 lappusēm uzrakstīto manuskriptu atdeva vēsturniekam Teodoram Narbutam, kas 1846. gadā Viļņā iespieda pilnu hronikas tekstu ar nosaukumu "Bihoveca hronika" (Kronika Bychowca). Tā kā hronikas oriģinālais teksts nebija pieejams, tad T. Narbuta izdoto hroniku reizēm uzskatīja par viltojumu.

1907. gadā hronika tika izdota Pēterburgā kā daļa no "Krievu hroniku pilnā krājuma", 1966. gadā to Maskavā izdeva krievu tulkojumā, bet 1971. gadā Viļņā lietuviski kā "Lietuvas metriku".

Vēsturnieki uzskata, ka hronika ir vairāku senāku hroniku kompilācija, kas tapusi Lietuvas dižkunigaitijas lielkanclera Alberta Goštauta uzdevumā laika posmā starp 1519. un 1542. gadu, pie kam atsevišķi fragmenti pievienoti līdz 1574. gadam.

Hroniku tekstu analīze liecina, ka Bihoveca hronikas pamatā ir Galīcijas-Volīnijas kņazistes hronika.

Atsauces

Ārējās saites 
 Хроніка Биховця. Том 32. Литовсько-білоруські літописи. No: Полное Собрание Русских Летописей, т. 17 (Западно-русские летописи). СПб., 1907
 Ukraiņu enciklopēdija par Bihoveca hroniku

Lietuvas vēsture
Baltkrievijas vēsture
Ukrainas vēsture
Bihoveca hronika
Bihoveca hronika ( , , ) ir viena no gadsimta Lietuvas dižkunigaitijas hronikām , kas nosaukta tās pirmā īpašnieka Volkoviskas apriņķa muižnieka Aleksandra Bihoveca vārdā . Hronika sākas ar stāstu pardižciltīgo ģimeņu bēgšanu no Romas impērijas teritorijas uz Lietuvu , detalizētāk aprakstot notikumus -15. gadsimtā , un beidzas ar stāstu par tatāru armijas sakāvi kaujā pie Kļeckas gadā . Vēsture Anonīma autora rakstīto hroniku A. Bihoveca bibliotēkā uzgāja skolotājs Ipolits Kļimaševskis , Novembra sacelšanās periodā gadā viņš nopublicēja nelielu hronikas fragmentu . gadā Bihovecs šoburtnīcās uzlappusēm uzrakstīto manuskriptu atdeva vēsturniekam Teodoram Narbutam , kas gadā Viļņā iespieda pilnu hronikas tekstu ar nosaukumu " Bihoveca hronika " ( Kronika Bychowca ) . Tā kā hronikas oriģinālais teksts nebija pieejams , tad T. Narbuta izdoto hroniku reizēm uzskatīja par viltojumu . 1907. gadā hronika tika izdota Pēterburgā kā daļa no " Krievu hroniku pilnā krājuma " , gadā to Maskavā izdeva krievu tulkojumā , bet gadā Viļņā lietuviski kā " Lietuvas metriku " . Vēsturnieki uzskata , ka hronika ir vairāku senāku hroniku kompilācija , kas tapusi Lietuvas dižkunigaitijas lielkanclera Alberta Goštauta uzdevumā laika posmā starp un gadu , pie kam atsevišķi fragmenti pievienoti līdz gadam . Hroniku tekstu analīze liecina , ka Bihoveca hronikas pamatā ir Galīcijas-Volīnijas kņazistes hronika . Atsauces Ārējās saites Хроніка Биховця . Том Литовсько -білоруські літописи . No : Полное Собрание Русских Летописей , т . ( Западно -русские летописи ) . СПб. , Ukraiņu enciklopēdija par Bihoveca hroniku Lietuvas vēsture Baltkrievijas vēsture Ukrainas vēsture Bihoveca hronika