Durbes kokle
„Durbes kokle” jeb „kuršu kokle” ir 1895. gadā atrasta piecstīgu kokle. Tā ir senākā zināmā kokle. Par kokles izgatavošanas laiku ir dažādas versijas — no 13. gadsimta līdz 17. gadsimta otrai pusei. Patlaban instruments atrodas Latvijas Nacionālā vēstures muzeja krājumā.

Vēsture 

Kokli 1895. gadā etnogrāfiskajā ekspedīcijā Grobiņas apriņķa Durbes pagasta Rutku ciema „Roņos” Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisija saņēma no aptuveni astoņdesmitgadīgā baznīcas pērmindera Jukuma Bokuma, kura vectēvs Jūlijs Bokums to esot atradis Apaļu ciemā.

Jukums Bokums kokles dibenā ievilcis gadskaitli „1710”, kad tā no Lielajā mērī izmirušajām tuvējām „Dinku” mājām Apaļu ciemā atnestas uz „Roņiem” un kokle turpmāk atradusies pie Bokumu dzimtas. Jau tad tajā viscaur esot bijušas 48 dažādos laikos ievilktas zīmes. Latviešu etnogrāfs Matīss Siliņš tās uzskatījis par senlatviešu alfabētu, kas atvasināts no sengrieķu alfabēta, pielīdzinot to ģermāņu rūnām un slāvu glagolicai. Sānos esošās zīmes Siliņš atšifrējis kā „Doarbe Dieviņa kankļa” un „Kanklojait suminot tik (Dieviņu)”, kur vārda „Dieviņš” vietā ievilkta tā zīme. Citi pētnieki, tostarp latviešu muzikoloģe Īrisa Priedīte, gan Siliņam nepiekrīt un uzskata tās par īpašuma zīmēm, norādot, ka gandrīz visi kokles dibenā esošie iegriezumi atrodami Augusta Bīlenšeina apkopotajos bišu koku apzīmējumos.

Skatīt arī 
Piltenes kokle

Atsauces 

Kokles
„ Durbes kokle ” jeb „ kuršu kokle ” ir gadā atrasta piecstīgu kokle . Tā ir senākā zināmā kokle . Par kokles izgatavošanas laiku ir dažādas versijas — no gadsimta līdz gadsimta otrai pusei . Patlaban instruments atrodas Latvijas Nacionālā vēstures muzeja krājumā . Vēsture Kokli gadā etnogrāfiskajā ekspedīcijā Grobiņas apriņķa Durbes pagasta Rutku ciema „ Roņos ” Rīgas Latviešu biedrības Zinību komisija saņēma no aptuveni astoņdesmitgadīgā baznīcas pērmindera Jukuma Bokuma , kura vectēvs Jūlijs Bokums to esot atradis Apaļu ciemā . Jukums Bokums kokles dibenā ievilcis gadskaitli „ 1710 ” , kad tā no Lielajā mērī izmirušajām tuvējām „ Dinku ” mājām Apaļu ciemā atnestas uz „ Roņiem ” un kokle turpmāk atradusies pie Bokumu dzimtas . Jau tad tajā viscaur esot bijušasdažādos laikos ievilktas zīmes . Latviešu etnogrāfs Matīss Siliņš tās uzskatījis par senlatviešu alfabētu , kas atvasināts no sengrieķu alfabēta , pielīdzinot to ģermāņu rūnām un slāvu glagolicai . Sānos esošās zīmes Siliņš atšifrējis kā „ Doarbe Dieviņa kankļa ” un „ Kanklojait suminot tik ( Dieviņu ) ” , kur vārda „ Dieviņš ” vietā ievilkta tā zīme . Citi pētnieki , tostarp latviešu muzikoloģe Īrisa Priedīte , gan Siliņam nepiekrīt un uzskata tās par īpašuma zīmēm , norādot , ka gandrīz visi kokles dibenā esošie iegriezumi atrodami Augusta Bīlenšeina apkopotajos bišu koku apzīmējumos . Skatīt arī Piltenes kokle Atsauces Kokles