Alberts Drukerts
Kārlis Alberts Drukerts (1875—1940) bija latviešu ierēdnis un sabiedriskais darbinieks, Tautas padomes loceklis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1875. gada 1. novembrī Krustpils pagasta Druķos Andreja Drukerta un viņa sievas Edes, dzimušas Renertes, ģimenē. Mācījās Krustpils pagastskolā un Krustpils tirdzniecības skolā. Pasaules kara laikā viņš vadīja militārās būvniecības darbus, LSPR laikā 1919. gadā Drukertu ieslodzīja Rēzeknes cietumā. Pēc atbrīvošanas bija Zemkopības
ministrijas sevišķo uzdevumu ierēdnis, kā deputāta aizvietotājs (substitūts) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu zemnieku savienības. 
 
Pēc tam dzīvoja Ābeļu pagasta Gravānos savas sievas dzimtajās mājās, aktīvi darbojās Jēkabpils sabiedriskajā dzīvē, iesaistījās Jēkabpils krājaizdevu sabiedrībā, izglītības biedrībā, latviešu biedrībā, bija mednieku biedrības valdes priekšsēdētājs, bija tehnisko darbu vadītājs Jelgavas un Krustpils cukurfabriku būvē.

No 1923. līdz 1939. gadam bija laikraksta „Jēkabpils Vēstnesis” atbildīgais redaktors. No 1925. līdz 1928. gadam bija laikraksta „Līdums” līdzizdevējs. Pildīja Latvijas Tautas bankas Valdes dalībnieka pienākumus. Kandidēja uz 2. un 3. Saeimu. Bija Latviešu Nacionālās Apvienības koordinators Jēkabpils apriņķī. No 1929. līdz 1940. gadam bija Ābeļu pagasta aizsargu nodaļas priekšnieks.

Miris pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 28. oktobrī, nav zināma viņa apbedījuma vieta.

Atsauces 

1875. gadā dzimušie
Latviešu zemnieku savienības politiķi
Nacionālās apvienības politiķi
Tautas padomes locekļi
Kārlis Alberts Drukerts1940 ) bija latviešu ierēdnis un sabiedriskais darbinieks , Tautas padomes loceklis . Dzīvesgājums Dzimis gada novembrī Krustpils pagasta Druķos Andreja Drukerta un viņa sievas Edes , dzimušas Renertes , ģimenē . Mācījās Krustpils pagastskolā un Krustpils tirdzniecības skolā . Pasaules kara laikā viņš vadīja militārās būvniecības darbus , LSPR laikā gadā Drukertu ieslodzīja Rēzeknes cietumā . Pēc atbrīvošanas bija Zemkopības ministrijas sevišķo uzdevumu ierēdnis , kā deputāta aizvietotājs ( substitūts ) kļuva par Tautas padomes locekli no Latviešu zemnieku savienības . Pēc tam dzīvoja Ābeļu pagasta Gravānos savas sievas dzimtajās mājās , aktīvi darbojās Jēkabpils sabiedriskajā dzīvē , iesaistījās Jēkabpils krājaizdevu sabiedrībā , izglītības biedrībā , latviešu biedrībā , bija mednieku biedrības valdes priekšsēdētājs , bija tehnisko darbu vadītājs Jelgavas un Krustpils cukurfabriku būvē . No līdz gadam bija laikraksta „ Jēkabpils Vēstnesis ” atbildīgais redaktors . No līdz gadam bija laikraksta „ Līdums ” līdzizdevējs . Pildīja Latvijas Tautas bankas Valdes dalībnieka pienākumus . Kandidēja uz un Saeimu . Bija Latviešu Nacionālās Apvienības koordinators Jēkabpils apriņķī . No līdz gadam bija Ābeļu pagasta aizsargu nodaļas priekšnieks . Miris pēc Latvijas okupācijas gada oktobrī , nav zināma viņa apbedījuma vieta . Atsauces 1875. gadā dzimušie Latviešu zemnieku savienības politiķi Nacionālās apvienības politiķi Tautas padomes locekļi