Siversi
Fon Si(ī)versi jeb fon Zi(ī)versi () ir vācbaltiešu dzimta, kas 17. gadsimtā ieceļoja zviedru Baltijas provincēs, un vēlāk kļuva par lieliem zemes īpašniekiem Krievijas impērijas Baltijas provincēs. 
Dzimtas atzari izplatījās arī Krievijā. 
Līdz 1920. gada agrārajai reformai Siversu dzimtai Latvijā piederēja Skrīveru muiža un citas muižas.

Vēsture 
Dzimtas aizsācējs bija Skones tirgotājs Pēteris Zeiferts (Seifferts, miris 1684), viņa dēls Johans (1646–1712) iestājās zviedru, pēc tam dāņu karaļa dienestā un nomainīja uzvārdu uz "Ziverts" (Sivert). Viņa dēls Pēteris Sivers (1674–1740) iestājās Krievijas cara Pētera I dienestā un tika paaugstināts par admirāli. Pēc uzvarām Lielajā Ziemeļu karā Pēteris I viņam 1716. gadā piešķīra zemes īpašumus iekarotajā Zviedru Igaunijā.  
Viņa dēlu Vidzemes guberņas landrātu Frīdrihu Vilhelmu Siversu (Friedrich Wilhelm von Sivers) 1747. gada uzņēma Vidzemes bruņniecībā, viņa mazdēls bija Krievijas impērijas kavalērijas ģenerālis Formholds Augusts fon Sivers (miris 1862), kas 1857. gadā tika uzņemts Kurzemes bruņniecībā.

Siversu muižas Latvijā

 Barišu muiža (Borgeshof, Borigshof)
 Rencēnu muiža (Ranzen)
 Skrīveru muiža (Römershof)
 Šķiliņu pusmuiža (Schillingshof)
 Veibes muiža (Winterfeld) 
 Zalabu muiža (Selubben)

Slaveni Siversi 
 Pēteris Sivers (1674–1740), Krievijas cara Pētera I admirālis
 Frīdrihs fon Siverss (Friedrich von Sievers/Фёдор Фёдорович Сиверс, 1748–1823), Kurzemes gubernators
 Oto fon Siverss (Otto von Sivers, 1836–1909), arhitekts
 Tadejs fon Siverss (Thadeus Ferdinand Ludwig von Si(e)vers, Фаддей Васильевич Сиверс, 1853–1915), Krievijas impērijas armijas ģenerālis
 Maksis fon Siverss (Max von Sivers, 1857–1919), sabiedriskais darbinieks un mežkopis, Skrīveru dendroloģiskā parka iekārtotājs
 Marija Šteinere-Siversa (Marie Steiner-von Sivers, 1867–1948), viena no antropozofijas dibinātājām, Rūdolfa Šteinera sieva

Skatīt arī 
 Zīversi

Atsauces 

Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas
Vidzemes bruņniecības dzimtas
Fon Si( ī ) versi jeb fon Zi( ī ) versi ( ) ir vācbaltiešu dzimta , kas gadsimtā ieceļoja zviedru Baltijas provincēs , un vēlāk kļuva par lieliem zemes īpašniekiem Krievijas impērijas Baltijas provincēs . Dzimtas atzari izplatījās arī Krievijā . Līdz gada agrārajai reformai Siversu dzimtai Latvijā piederēja Skrīveru muiža un citas muižas . Vēsture Dzimtas aizsācējs bija Skones tirgotājs Pēteris Zeiferts ( Seifferts , miris viņa dēls Johans1712 ) iestājās zviedru , pēc tam dāņu karaļa dienestā un nomainīja uzvārdu uz " Ziverts " ( Sivert ) . Viņa dēls Pēteris Sivers1740 ) iestājās Krievijas cara Pētera I dienestā un tika paaugstināts par admirāli . Pēc uzvarām Lielajā Ziemeļu karā Pēteris I viņam gadā piešķīra zemes īpašumus iekarotajā Zviedru Igaunijā . Viņa dēlu Vidzemes guberņas landrātu Frīdrihu Vilhelmu Siversu ( Friedrich Wilhelm von Sivers ) gada uzņēma Vidzemes bruņniecībā , viņa mazdēls bija Krievijas impērijas kavalērijas ģenerālis Formholds Augusts fon Sivers ( miris kas gadā tika uzņemts Kurzemes bruņniecībā . Siversu muižas Latvijā Barišu muiža ( Borgeshof , Borigshof ) Rencēnu muiža ( Ranzen ) Skrīveru muiža ( Römershof ) Šķiliņu pusmuiža ( Schillingshof ) Veibes muiža ( Winterfeld ) Zalabu muiža ( Selubben ) Slaveni Siversi Pēteris Sivers1740 ) , Krievijas cara Pētera I admirālis Frīdrihs fon Siverss ( Friedrich von Sievers / Фёдор Фёдорович Сиверс , 1823 ) , Kurzemes gubernators Oto fon Siverss ( Otto von Sivers , 1909 ) , arhitekts Tadejs fon Siverss ( Thadeus Ferdinand Ludwig von Si( e ) vers , Фаддей Васильевич Сиверс , 1915 ) , Krievijas impērijas armijas ģenerālis Maksis fon Siverss ( Max von Sivers , 1919 ) , sabiedriskais darbinieks un mežkopis , Skrīveru dendroloģiskā parka iekārtotājs Marija Šteinere-Siversa ( Marie Steiner-von Sivers , 1948 ) , viena no antropozofijas dibinātājām , Rūdolfa Šteinera sieva Skatīt arī Zīversi Atsauces Vācbaltiešu dižciltīgo dzimtas Vidzemes bruņniecības dzimtas