Onni Talass
Onni Eigens Aleksanders Talass (Onni Eugen Aleksander Talas), līdz 1895. gadam Gračofs (Gratschoff), dzimis , miris ) bija Somijas jurists, politiķis, profesors un diplomāts. 1917. un 1918. gada viņš bija Somijas Senāta loceklis.

Biogrāfija 
Onni vecāki bija tirgotājs Aleksanders Tertullians Gračofs (Aleksander Tertullian Gratschoff) un Josefina Katharina Eigenia Vesandera (Josefina Katharina Eugenia Wesander). 1895. gadā viņš mainīja uzvārdu no Gračofs  uz Tallass.

1895. gadā Onni Talass sāka studijas, un 1901. gadā ieguva bakalaura grādu tiesību zinātnēs (lakitieteen kandidaatin). 1903. gadā Talasam tika piešķirta tiesneša vietnieka pakāpe (varatuomarin), un 1905. gadā viņš ieguva licenciāta un doktora grādu tiesību zinātnēs. 

No 1901. līdz 1904. gadam Talass strādāja par juristu Lahti. Pēc tam no 1905. līdz 1923. gadam viņš bija Helsinku Universitātes administratīvo tiesību asistents. No 1925. līdz 1930. gadam Talass bija administratīvo tiesību profesors Helsinku Universitātē. No 1926. līdz 1930. gadam viņš bija Civildienesta Augstākās tiesas loceklis.

Rusifikācijas laikā Somijā Talass izrādīja pasīvu pretestību un iestājās Jauno somu partijā. No 1909. līdz 1918. gadam viņš bija Eduskuntas (parlamenta) deputāts no Kuopio apgabala austrumu vēlēšanu apgabala. No 1918. līdz 1919. gadam viņš bija Kuopio apriņķa Austrumu vēlēšanu apgabala deputāts.
1916. gadā Onni Talass bija viens no Suomen Maatalous-Osake-Pankki bankas dibinātājiem.

No 1917. līdz 1918. gadam Talass bija Svīnhūvuda senāta Tieslietu nodaļas vadītājs (šis Senāts pieņēma Somijas neatkarības deklarāciju), un šo amatu saglabāja arī Pāsikivi senātā. Somijas pilsoņu kara laikā viņš slēpās Helsinkos. Pēc pilsoņu kara Talass atbalstīja monarhisma ideju. Viņš bija delegācijas priekšsēdētājs, kas devās lūgt Vācijas firstu Frīdrihu Karlu kļūt par Somijas karali. No 1919. līdz 1921. gadam Onni Talass bija pilnvarotais Madridē un Lisabonā.

No 1927. līdz 1930. gadam viņš bija ievēlēts Eduskuntā no apriņķa Rietumu vēlēšanu apgabala, pārstāvot Nacionālās koalīcijas partiju (Kansallinen Kokoomus).

Onni Talass bija sūtnis Kopenhāgenā no 1930. līdz 1934. gadam, Budapeštā no 1931. līdz 1940. gadam, Vīnē no 1933. līdz 1938. gadam, Ankarā, Sofijā un Belgradā no 1934. līdz 1940. gadam, Romā no 1940. līdz 1944. gadam un Horvātijas Neatkarīgajā valstī no 1941. līdz 1942. gadam.

Ārējās saites 

 Onni Talas Eduskunta

|-

Somijas politiķi
Somijas diplomāti
Onni Eigens Aleksanders Talass ( Onni Eugen Aleksander Talas ) , līdz gadam Gračofs ( Gratschoff ) , dzimis , miris ) bija Somijas jurists , politiķis , profesors un diplomāts . un gada viņš bija Somijas Senāta loceklis . Biogrāfija Onni vecāki bija tirgotājs Aleksanders Tertullians Gračofs ( Aleksander Tertullian Gratschoff ) un Josefina Katharina Eigenia Vesandera ( Josefina Katharina Eugenia Wesander ) . gadā viņš mainīja uzvārdu no Gračofs uz Tallass . 1895. gadā Onni Talass sāka studijas , un gadā ieguva bakalaura grādu tiesību zinātnēs ( lakitieteen kandidaatin ) . gadā Talasam tika piešķirta tiesneša vietnieka pakāpe ( varatuomarin ) , un gadā viņš ieguva licenciāta un doktora grādu tiesību zinātnēs . No līdz gadam Talass strādāja par juristu Lahti . Pēc tam no līdz gadam viņš bija Helsinku Universitātes administratīvo tiesību asistents . No līdz gadam Talass bija administratīvo tiesību profesors Helsinku Universitātē . No līdz gadam viņš bija Civildienesta Augstākās tiesas loceklis . Rusifikācijas laikā Somijā Talass izrādīja pasīvu pretestību un iestājās Jauno somu partijā . No līdz gadam viņš bija Eduskuntas ( parlamenta ) deputāts no Kuopio apgabala austrumu vēlēšanu apgabala . No līdz gadam viņš bija Kuopio apriņķa Austrumu vēlēšanu apgabala deputāts . 1916. gadā Onni Talass bija viens no Suomen Maatalous-Osake-Pankki bankas dibinātājiem . No līdz gadam Talass bija Svīnhūvuda senāta Tieslietu nodaļas vadītājs ( šis Senāts pieņēma Somijas neatkarības deklarāciju ) , un šo amatu saglabāja arī Pāsikivi senātā . Somijas pilsoņu kara laikā viņš slēpās Helsinkos . Pēc pilsoņu kara Talass atbalstīja monarhisma ideju . Viņš bija delegācijas priekšsēdētājs , kas devās lūgt Vācijas firstu Frīdrihu Karlu kļūt par Somijas karali . No līdz gadam Onni Talass bija pilnvarotais Madridē un Lisabonā . No līdz gadam viņš bija ievēlēts Eduskuntā no apriņķa Rietumu vēlēšanu apgabala , pārstāvot Nacionālās koalīcijas partiju ( Kansallinen Kokoomus ) . Onni Talass bija sūtnis Kopenhāgenā no līdz gadam , Budapeštā no līdz gadam , Vīnē no līdz gadam , Ankarā , Sofijā un Belgradā no līdz gadam , Romā no līdz gadam un Horvātijas Neatkarīgajā valstī no līdz gadam . Ārējās saites Onni Talas Eduskunta |- Somijas politiķi Somijas diplomāti