Johans Rodenburgs
Johans Rodenburgs (, arī Rotenburg; miris 1660) bija nīderlandiešu izcelsmes kara inženieris, kas izstrādāja Rīgas pils un pilsētas priekšpilsētu nocietinājumu loka plānu Zviedru Vidzemes laikā.

Dzīvesgājums 
Cēlies no Flandrijas muižnieku dzimtas. Piedalījās Trīsdesmitgadu karā Nīderlandes pusē, bijis Krievijas cara Mihaila galvenais inženieris.
1632. gadā viņš vadīja Rostovas cietokšņa deviņu bastionu izbūvi, piedalījās poļu-krievu karā (1632—1634), kad 1633. gadā krievu karaspēks nespēja ieņemt Smoļenskas cietoksni. Pie robežas ar Nogaju ordu pēc viņa projekta krievi 1636. gadā stepē uzcēla 25 km garu zemes valni starp Kozlovas cietoksni un Čelnovajas upi (netālu no Tambovas). 

1637. gadā Rodenburgs iestājās Zviedrijas karalistes militārajā dienestā. No 1639. gada viņš vadīja Daugavgrīvas (Neimindes) skansts pārbūvi par holandiešu tipa cietoksni ar pieciem bastioniem un diviem vārtiem. Cietoksnī bija izvietoti 120 lielgabali un mortīras, zaldātu kazarmas, virsnieku dzīvokļi, garnizona baznīca, pārtikas un munīcijas noliktavas.
Pēc tam J. Rodenburgs ķērās arī pie Rīgas pils (1641) un pilsētas nocietinājumu sistēmas pārbūves plāna, 1643. gada plānā viņš ierosināja aiz priekšpilsētas nocietinājumu joslas pie Smilšu ceļa
augstākā pakalnā (Kubes kalnā) uzbūvēt skansti, no kuras varētu aizsargāt ne vien priekšpilsētu, bet arī pilsētu.

1652. gadā pilsētas nocietinājumu sistēmas pārbūves plānu apstiprināja Rīgas ģenerālgubernators Gustavs Horns. Gar priekšpilsētas ārējo robežu izraka kanālu pa tagadējās Dzirnavu ielas gaitu līdz tagadējai Marijas ielai, kas vēlāk ieguva Rodenburga grāvja nosaukumu (aizbērts 19. gadsimta otrajā pusē).

Uzskata, ka J. Rodenburgs miris 1660. gadā.

Atsauces 

Zviedrijas inženieri
Zviedrijas kartogrāfi
Johans Rodenburgs ( , arī Rotenburg ; mirisbija nīderlandiešu izcelsmes kara inženieris , kas izstrādāja Rīgas pils un pilsētas priekšpilsētu nocietinājumu loka plānu Zviedru Vidzemes laikā . Dzīvesgājums Cēlies no Flandrijas muižnieku dzimtas . Piedalījās Trīsdesmitgadu karā Nīderlandes pusē , bijis Krievijas cara Mihaila galvenais inženieris . 1632. gadā viņš vadīja Rostovas cietokšņa deviņu bastionu izbūvi , piedalījās poļu -krievu karā1634 ) , kad gadā krievu karaspēks nespēja ieņemt Smoļenskas cietoksni . Pie robežas ar Nogaju ordu pēc viņa projekta krievi gadā stepē uzcēlakm garu zemes valni starp Kozlovas cietoksni un Čelnovajas upi ( netālu no Tambovas ) . 1637. gadā Rodenburgs iestājās Zviedrijas karalistes militārajā dienestā . No gada viņš vadīja Daugavgrīvas ( Neimindes ) skansts pārbūvi par holandiešu tipa cietoksni ar pieciem bastioniem un diviem vārtiem . Cietoksnī bija izvietotilielgabali un mortīras , zaldātu kazarmas , virsnieku dzīvokļi , garnizona baznīca , pārtikas un munīcijas noliktavas . Pēc tam J. Rodenburgs ķērās arī pie Rīgas pilsun pilsētas nocietinājumu sistēmas pārbūves plāna , gada plānā viņš ierosināja aiz priekšpilsētas nocietinājumu joslas pie Smilšu ceļa augstākā pakalnā ( Kubes kalnā ) uzbūvēt skansti , no kuras varētu aizsargāt ne vien priekšpilsētu , bet arī pilsētu . 1652. gadā pilsētas nocietinājumu sistēmas pārbūves plānu apstiprināja Rīgas ģenerālgubernators Gustavs Horns . Gar priekšpilsētas ārējo robežu izraka kanālu pa tagadējās Dzirnavu ielas gaitu līdz tagadējai Marijas ielai , kas vēlāk ieguva Rodenburga grāvja nosaukumu ( aizbērts gadsimta otrajā pusē ) . Uzskata , ka J. Rodenburgs miris gadā . Atsauces Zviedrijas inženieri Zviedrijas kartogrāfi