Šelagu rags
Šelagu rags () vai Itrins () ir zemesrags Krievijas ziemeļaustrumos, Austrumsibīrijas jūras krastā. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Čaunas rajonā. Veido Čaunas līča ziemeļaustrumu robežu.

Ģeogrāfija 
Zemesrags izvietojies 9 km garās Šelagu pussalas galā. Krasti krauji, tajos putnu tirgi — mīt jūras krauklis, kaijas, melnais alks.

Zemesragu 1648. gadā atklāja Semjona Dežņova ekspedīcija un nosauca par Pirmo Svjatojnosu (Первый Святой Нос). Ferdinands Vrangelis 1820.—1824. gada ekspedīcijas laikā izveidoja zemesraga detālu aprakstu un nodēvēja to pēc šajā apvidū dzīvojušās jukagiru vai čukču šelagu cilts.

Zemesraga ziemeļu krastā uzbūvēta bāka. 5 km uz dienvidaustrumiem no zemesraga no 1934. līdz 1940. gadam darbojās Misšelagskas polārstacija, 1941. gadā pārcelta uz Vaļkarkaju.

Atsauces

Ārējās saites 
 Тайна самого северного мыса Чукотки

Krievijas zemesragi
Āzijas ģeogrāfija
Čukotkas autonomais apvidus
Austrumsibīrijas jūra
Šelagu rags ( ) vai Itrins ( ) ir zemesrags Krievijas ziemeļaustrumos , Austrumsibīrijas jūras krastā . Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Čaunas rajonā . Veido Čaunas līča ziemeļaustrumu robežu . Ģeogrāfija Zemesrags izvietojieskm garās Šelagu pussalas galā . Krasti krauji , tajos putnu tirgi — mīt jūras krauklis , kaijas , melnais alks . Zemesragu gadā atklāja Semjona Dežņova ekspedīcija un nosauca par Pirmo Svjatojnosu ( Первый Святой Нос ) . Ferdinands Vrangelis —1824. gada ekspedīcijas laikā izveidoja zemesraga detālu aprakstu un nodēvēja to pēc šajā apvidū dzīvojušās jukagiru vai čukču šelagu cilts . Zemesraga ziemeļu krastā uzbūvēta bāka.km uz dienvidaustrumiem no zemesraga no līdz gadam darbojās Misšelagskas polārstacija , gadā pārcelta uz Vaļkarkaju . Atsauces Ārējās saites Тайна самого северного мыса Чукотки Krievijas zemesragi Āzijas ģeogrāfija Čukotkas autonomais apvidus Austrumsibīrijas jūra