Sisinātājķauķu dzimta
Sisinātājķauķu dzimta (Locustellidae) ir neliela auguma zvirbuļveidīgo (Passeriformes) putnu dzimta, kas apvieno 63 sugas, kas tiek iedalītas 11 ģintīs. Lielākā daļa sisinātājķauķu sugu ir Vecās pasaules putnu sugas, kas sastopamas Eiropā, Āzijā un Āfrikā, daļa mājo Austrālijā un citur Okeānijā.

Sisinātājķauķu dzimtas tuvākie radinieki ir Madagaskaras ķauķi (Bernieridae). Toties sisinātājķauķu un Madagaskaras ķauķu apvienotās grupas tuvākie radinieki ir kāpelētājķauķi (Acrocephalidae).

Latvijā 

Latvijā sastopamas 5 sisinātājķauķu dzimtas sugas: Pallasa ķauķis (Helopsaltes  certhiola), kārklu ķauķis (Locustella naevia), lāsainais ķauķis (Locustella lanceolata), Seivi ķauķis (Locustella luscinioides) un upes ķauķis (Locustella fluviatilis). No tām Latvijā samērā parasti un izplatīti ligzdotāji ir trīs sugas, bet divas (lāsainais ķauķis un Pallasa ķauķis) novērotas tikai vienu reizi.

Kopīgās īpašības 
Sisinātājķauķu dzimtas putni ir nelieli, bet ar garu un smailu asti. Apspalvojums pelēkbrūns vai brūns. Daudzām sugām ir tumšas svītras vai raibumi uz spārniem, muguras un sāniem. 

Lielākā daļa sugu mājo krūmājos. Barību meklē, lodājot pa krūmiem vai uz zemes. Sisinātājķauķi uz zemes uzturas daudz biežāk, salīdzinot ar citiem ķauķiem. Netipiski zvirbuļveidīgajiem putniem šīs dzimtas dažu sugu spēju lidot var uzskatīt par iesākuma posmu nelidojošo putnu evolūcijā. Sisinātājķauķi ir ļoti uzmanīgi, kā arī to apspalvojums ir īpaši maskējošs un kustības uz zemes, kas atgādina peli, tādēļ tos ir ļoti grūti pamanīt un novērot dabā. Par to klātbūtni visbiežāk liecina tikai to dziedāšana.

Zinātniskā vārda etimoloģija 

Dzimtas zinātniskais nosaukums atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē "sienāzis" (locusta), atspoguļojot dzimtas dažu sugu dziesmu līdzību ar sienāža sisināšanu.

Sistemātika 
Sisinātājķauķu dzimta (Locustellidae)
Austrumu sisinātājķauķi (Helopsaltes)
Dienvidu sisinātājķauķi (Bradypterus)
Garkāju sisinātājķauķi (Cincloramphus)
Indijas sisinātājķauķi (Schoenicola)
Malijas (Malia)
Okeānijas sisinātājķauķi (Poodytes)
Sisinātājķauķi (Locustella)
Svītrainie sisinātājķauķi (Megalurus)
Šrilankas sisinātājķauķi (Elaphrornis)
Vēdekļastes sisinātājķauķi (Catriscus)
Zemes sisinātājķauķi (Robsonius)

Atsauces

Ārējās saites 
IBC: Family Grasshopper-warblers and Grassbirds (Locustellidae) | the Internet Bird Collection
Our Beautiful World: Grass- and Bush- Warblers, Locustellidae
EOL: Locustellidae
Sisinātājķauķu dzimta ( Locustellidae ) ir neliela auguma zvirbuļveidīgo ( Passeriformes ) putnu dzimta , kas apvienosugas , kas tiek iedalītasģintīs . Lielākā daļa sisinātājķauķu sugu ir Vecās pasaules putnu sugas , kas sastopamas Eiropā , Āzijā un Āfrikā , daļa mājo Austrālijā un citur Okeānijā . Sisinātājķauķu dzimtas tuvākie radinieki ir Madagaskaras ķauķi ( Bernieridae ) . Toties sisinātājķauķu un Madagaskaras ķauķu apvienotās grupas tuvākie radinieki ir kāpelētājķauķi ( Acrocephalidae ) . Latvijā Latvijā sastopamassisinātājķauķu dzimtas sugas : Pallasa ķauķis ( Helopsaltes certhiola ) , kārklu ķauķis ( Locustella naevia ) , lāsainais ķauķis ( Locustella lanceolata ) , Seivi ķauķis ( Locustella luscinioides ) un upes ķauķis ( Locustella fluviatilis ) . No tām Latvijā samērā parasti un izplatīti ligzdotāji ir trīs sugas , bet divas ( lāsainais ķauķis un Pallasa ķauķis ) novērotas tikai vienu reizi . Kopīgās īpašības Sisinātājķauķu dzimtas putni ir nelieli , bet ar garu un smailu asti . Apspalvojums pelēkbrūns vai brūns . Daudzām sugām ir tumšas svītras vai raibumi uz spārniem , muguras un sāniem . Lielākā daļa sugu mājo krūmājos . Barību meklē , lodājot pa krūmiem vai uz zemes . Sisinātājķauķi uz zemes uzturas daudz biežāk , salīdzinot ar citiem ķauķiem . Netipiski zvirbuļveidīgajiem putniem šīs dzimtas dažu sugu spēju lidot var uzskatīt par iesākuma posmu nelidojošo putnu evolūcijā . Sisinātājķauķi ir ļoti uzmanīgi , kā arī to apspalvojums ir īpaši maskējošs un kustības uz zemes , kas atgādina peli , tādēļ tos ir ļoti grūti pamanīt un novērot dabā . Par to klātbūtni visbiežāk liecina tikai to dziedāšana . Zinātniskā vārda etimoloģija Dzimtas zinātniskais nosaukums atvasināts no latīņu valodas un latviski nozīmē " sienāzis " ( locusta ) , atspoguļojot dzimtas dažu sugu dziesmu līdzību ar sienāža sisināšanu . Sistemātika Sisinātājķauķu dzimta ( Locustellidae ) Austrumu sisinātājķauķi ( Helopsaltes ) Dienvidu sisinātājķauķi ( Bradypterus ) Garkāju sisinātājķauķi ( Cincloramphus ) Indijas sisinātājķauķi ( Schoenicola ) Malijas ( Malia ) Okeānijas sisinātājķauķi ( Poodytes ) Sisinātājķauķi ( Locustella ) Svītrainie sisinātājķauķi ( Megalurus ) Šrilankas sisinātājķauķi ( Elaphrornis ) Vēdekļastes sisinātājķauķi ( Catriscus ) Zemes sisinātājķauķi ( Robsonius ) Atsauces Ārējās saites IBC : Family Grasshopper-warblers and Grassbirds ( Locustellidae ) | the Internet Bird Collection Our Beautiful World : Grass - and Bush - Warblers , Locustellidae EOL : Locustellidae