Latvijas stāvstrops brīvībai
Latvijas stāvstrops brīvībai ir piemineklis, kas līdz 2022. gada 5. jūnijam atradās Brīvības laukumā (Brivibaplein), Zedelgemā, Beļģijā. Tā autors ir latviešu tēlnieks Kristaps Gulbis. Piemineklis veidots vairāk nekā 12 000 Zedelgemas karagūstekņu nometnē no 1945. līdz 1946. gadam ieslodzīto latviešu karagūstekņu piemiņai. Tas ir vienīgais Latviešu leģionam veltītais piemineklis ārpus Latvijas teritorijas.

Pieminekli atklāja 2018. gada 23. septembrī. Tā izmaksas — 100 000 EUR — uz pusēm sedza Zedelgemas pilsētas pašvaldība un Latvijas Okupācijas muzejs, kas šim mērķim vāca ziedojumus.

Pieminekļa noņemšana 
Leģionāriem veltītā pieminekļa atklāšana 2018. gadā neizraisīja īpašu rezonansi Beļģijā, lai gan šo ziņu publicēja Krievijas TV propagandas kanāli, formulējot to kā "fašisma atdzimšanas Eiropā" izpausmi.

2021. gadā Beļģijā izskanēja protesti pret pieminekli un aicinājumu to novākt, bet Brīvības laukumu pārdēvēt. Laikrakstā "Paris Match Belgique” bija sagatavots materiāls par šo pieminekli, tostarp citējot Simona Vīzentāla centra pārstāvi Efraimu Zurofu, kurš pauda viedokli, ka leģionāriem veltītais piemineklis zaimo nacisma upuru piemiņu. Šo interpretāciju ar publikācijām mēģināja atspēkot Latvijas Okupācijas muzejs.

2022. gada 30. maijā Latvijas vēstnieks Beļģijas Karalistē Andris Razāns iesniedza diplomātisko notu pret ieceri pieminekli nojaukt. 5. jūnijā piemineklis tika demontēts un pārvests uz noliktavu.

Atsauces 

Pieminekļi Beļģijā
Latviešu leģionāri
Rietumflandrija
Latvijas stāvstrops brīvībai ir piemineklis , kas līdz gada jūnijam atradās Brīvības laukumā ( Brivibaplein ) , Zedelgemā , Beļģijā . Tā autors ir latviešu tēlnieks Kristaps Gulbis . Piemineklis veidots vairāk nekā000 Zedelgemas karagūstekņu nometnē no līdz gadam ieslodzīto latviešu karagūstekņu piemiņai . Tas ir vienīgais Latviešu leģionam veltītais piemineklis ārpus Latvijas teritorijas . Pieminekli atklāja gada septembrī . Tā izmaksas — 000 EUR — uz pusēm sedza Zedelgemas pilsētas pašvaldība un Latvijas Okupācijas muzejs , kas šim mērķim vāca ziedojumus . Pieminekļa noņemšana Leģionāriem veltītā pieminekļa atklāšana gadā neizraisīja īpašu rezonansi Beļģijā , lai gan šo ziņu publicēja Krievijas TV propagandas kanāli , formulējot to kā " fašisma atdzimšanas Eiropā " izpausmi . 2021. gadā Beļģijā izskanēja protesti pret pieminekli un aicinājumu to novākt , bet Brīvības laukumu pārdēvēt . Laikrakstā " Paris Match Belgique ” bija sagatavots materiāls par šo pieminekli , tostarp citējot Simona Vīzentāla centra pārstāvi Efraimu Zurofu , kurš pauda viedokli , ka leģionāriem veltītais piemineklis zaimo nacisma upuru piemiņu . Šo interpretāciju ar publikācijām mēģināja atspēkot Latvijas Okupācijas muzejs . 2022. gada maijā Latvijas vēstnieks Beļģijas Karalistē Andris Razāns iesniedza diplomātisko notu pret ieceri pieminekli nojaukt . jūnijā piemineklis tika demontēts un pārvests uz noliktavu . Atsauces Pieminekļi Beļģijā Latviešu leģionāri Rietumflandrija