Kārlis Gustavs Frēlihs
Kārlis Gustavs Frēlihs (, 1637—1714) bija vācu izcelsmes Zviedrijas armijas virsnieks. Rīgas gubernators (1700—1706), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1702—1706).

Dzīvesgājums 
Dzimis 1637. gadā Zviedrijas armijas virsnieka Hansa Kristofera Frēliha (1602-1658) un viņa sievas Elizabetes, dzimušas fon Plesenas, ģimenē. 1676. gadā kļuva par Zviedrijas armijas pulkvežleitnantu, 1678. gadā par pulkvedi, 1693. gadā par ģenerālmajoru un Vesternorlandes, Jemtlandes un Herjedālenes vietvaldi.

Jaunais Zviedrijas karalis Kārlis XII 1698. gadā viņu iecēla par Helsingas pulka komandieri un pēc Lielā Ziemeļu kara sākuma 1700. gada 12. martā par Rīgas gubernatoru, paaugstināja par ģenerālleitnantu un piešķīra barona titulu.

No 1702. gada 18. aprīļa  līdz viņš pildīja arī Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumus un Krievijas karaspēka iebrukuma laikā 1704. gadā viņu paaugstināja par infantērijas ģenerāli un Rīgas garnizona komandieri.

1706. gada 17. janvārī sakarā ar neveiksmīgu naudas reformas mēģinājumu viņu atcēla no ģenerālgubernatora amata, līdz Rīgas aplenkuma sākumam viņš atstāja Vidzemi un atgriezās Zviedrijā, kur mira 1714. gadā.

Literatūra 
 August Wilhelm Hupel. Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit. " Nordische Miscellaneen " St. 18-19, Rīga: Hartknoch 1789, p. 514-515

Atsauces 

Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori
Zviedrijas dižciltīgie
Kārlis Gustavs Frēlihs ( , 1714 ) bija vācu izcelsmes Zviedrijas armijas virsnieks . Rīgas gubernators1706 ) , Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators1706 ) . Dzīvesgājums Dzimis gadā Zviedrijas armijas virsnieka Hansa Kristofera Frēlihaun viņa sievas Elizabetes , dzimušas fon Plesenas , ģimenē . gadā kļuva par Zviedrijas armijas pulkvežleitnantu , gadā par pulkvedi , gadā par ģenerālmajoru un Vesternorlandes , Jemtlandes un Herjedālenes vietvaldi . Jaunais Zviedrijas karalis Kārlis XII gadā viņu iecēla par Helsingas pulka komandieri un pēc Lielā Ziemeļu kara sākuma gada martā par Rīgas gubernatoru , paaugstināja par ģenerālleitnantu un piešķīra barona titulu . No gada aprīļa līdz viņš pildīja arī Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumus un Krievijas karaspēka iebrukuma laikā gadā viņu paaugstināja par infantērijas ģenerāli un Rīgas garnizona komandieri . 1706. gada janvārī sakarā ar neveiksmīgu naudas reformas mēģinājumu viņu atcēla no ģenerālgubernatora amata , līdz Rīgas aplenkuma sākumam viņš atstāja Vidzemi un atgriezās Zviedrijā , kur mira gadā . Literatūra August Wilhelm Hupel . Historisch-Nachrichten von den chronologisch-biographische liefländischen Generalgouverneuren , Gouverneuren Statthaltern und des zu Riga Schlosses zur Königl. schwedischen Regierungszeit . " Nordische Miscellaneen " St . Rīga : Hartknoch p. Atsauces Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatori Zviedrijas dižciltīgie