Hūrijā Mūrijas salas
Hūrijā Mūrijas salas () ir Omānai piederoša salu grupa Arābijas jūrā Indijas okeāna ziemeļrietumos. Administratīvi ietilpst Zufāras muhāfazas sastāvā.

Ģeogrāfija 
Salas izvietojušās Arābijas pussalas dienvidu piekrastē Hūrijā Mūrijas līcī  no krasta. Sastāv no četrām galvenajām salām un vairākām nelielām saliņām un klintīm, kas izretojušās austrumu—rietumu virzienā  garumā. Veidotas galvenokārt no granīta un kaļķakmens. Reljefs kalnains, augstākā virsotne ir grupas lielākajā — Hallānijas salā — 501 m vjl. Augājā reti krūmāji. Arhipelāgs ir svarīga jūras putnu vairošanās vieta, kādēļ Kiblijas un Hāsikijas saliņas ir klātas ar guano kārtu.

Arhipelāga galvenās salas:

Vēsture 
Senatnē zināmas kā Zenobu salas (, ) vai Dolihu salas (Δολίχη) un iezīmēja robežu starp Partu un Dienvidarābijas karalisti. Iedzīvotāji tradicionāli nodarbojās ar zveju, bet galvenās tirdzniecības preces bija dzintars un bruņurupuču čaulas. No jauna salas eiropiešiem 1503. gadā arklāja portugāļu jūrasbraucējs Alfonsu de Albukerks. 19. gadsimta vidū salas kļuva par Maskatas sultanāta daļu. Salās iegūtais guano pamudināja Lielbritānijas valdību 1854. gadā piespiest Maskatas sultānu atdot salas Britu impērijai, kas 1968. gadā to iekļāva Adenas protektorāta sastāvā. 1967. gadā salas faktiski tika atdotas Omānai, kas tolaik vēl bija Lielbritānijas protektorāts, bet uz tām pretenzijas izteica arī Dienvidjemena. Piederības jautājums galīgi tika noregulēts tikai 1995. gadā.

Atsauces

Ārējās saites 

Omānas ģeogrāfija
Indijas okeāna salas
Hūrijā Mūrijas salas ( ) ir Omānai piederoša salu grupa Arābijas jūrā Indijas okeāna ziemeļrietumos . Administratīvi ietilpst Zufāras muhāfazas sastāvā . Ģeogrāfija Salas izvietojušās Arābijas pussalas dienvidu piekrastē Hūrijā Mūrijas līcī no krasta . Sastāv no četrām galvenajām salām un vairākām nelielām saliņām un klintīm , kas izretojušās austrumu — rietumu virzienā garumā . Veidotas galvenokārt no granīta un kaļķakmens . Reljefs kalnains , augstākā virsotne ir grupas lielākajā — Hallānijas salā — m vjl . Augājā reti krūmāji . Arhipelāgs ir svarīga jūras putnu vairošanās vieta , kādēļ Kiblijas un Hāsikijas saliņas ir klātas ar guano kārtu . Arhipelāga galvenās salas : Vēsture Senatnē zināmas kā Zenobu salas ( , ) vai Dolihu salas ( Δολίχη ) un iezīmēja robežu starp Partu un Dienvidarābijas karalisti . Iedzīvotāji tradicionāli nodarbojās ar zveju , bet galvenās tirdzniecības preces bija dzintars un bruņurupuču čaulas . No jauna salas eiropiešiem gadā arklāja portugāļu jūrasbraucējs Alfonsu de Albukerks . gadsimta vidū salas kļuva par Maskatas sultanāta daļu . Salās iegūtais guano pamudināja Lielbritānijas valdību gadā piespiest Maskatas sultānu atdot salas Britu impērijai , kas gadā to iekļāva Adenas protektorāta sastāvā . gadā salas faktiski tika atdotas Omānai , kas tolaik vēl bija Lielbritānijas protektorāts , bet uz tām pretenzijas izteica arī Dienvidjemena . Piederības jautājums galīgi tika noregulēts tikai gadā . Atsauces Ārējās saites Omānas ģeogrāfija Indijas okeāna salas