Nostolepji
Nostolepji (Nostolepis) ir klimatiīdu akantodu ģints. Tās pārstāvji bija izplatīti no augšsilūra līdz vidusdevonam, Galvenajā devona laukā, Podolijā, Severnaja Zemļā, Špicbergenā, Krievijas ziemeļaustrumos, Timāna-Pečoras provincēs, Zviedrijā, Kanādā, Francijā u.c. Šīs ģints pārstāvji parasti saglabājas atsevišķu zvīņu veidā. Retos gadījumos ir sastopamas atsevišķi ķermeņu fragmenti. Ģints tipveida suga ir Nostolepis striata Pander 1856.

Apraksts 
Zivis bija klātas ar samērā lielām zvīņām, kuru vainagi ornamentēti ar paralēliem, vai arī aizmugurējā daļā saplūstošiem, robustiem ķīļiem un platām vagām. Pamatne ir stipri izliekta. Kakliņi zemi vai arī gandrīz nesaskatāmi. Vainagu veido divu vai trīs veidu mezodentīns, un tajā ir tukšumi un kaula šūnas. Cirkulārie un radiālie kanāli ir labi attīstīti. Pamatnes kaulu audus veido lielas kaula šūnas, kas izvietotas (orientētas) pa augšanas joslām.

Salīdzinājums 
No citām dzimtas ģintīm atšķiras ar vainaga ornamentējumu. Histoloģiskajā uzbūvē atšķirības ir nebūtiskas: dentīna kanālu izvietojumā, kaula šūnu skaitā, tukšumu koncentrācijas apgabalu formā un izvietojumā vainaga mezodentīna audos.

Sistemātika 
 Nostolepis Pander 1856
 Nostolepis alifera Valiukevičius, 2004
 Nostolepis alta Märss, 1986
 Nostolepis amplifica Valiukevičius, 2003
 Nostolepis arctica Vieth, 1980
 Nostolepis consueta Valiukevičius, 2003
 Nostolepis elegans (Brotzen, 1934)
 Nostolepis gaujensis Valiukevičius, 1998
 Nostolepis gracilis Gross, 1947
 Nostolepis kernavensis Valiukevičius, 1985
 Nostolepis latvica Valiukevičius, 2004
 Nostolepis linleyensis Miller et Märss, 1999
 Nostolepis magnicostata Valiukevičius, 2003
 Nostolepis minima Valiukevičius, 1994
 Nostolepis musca Valiukevičius, 2003
 Nostolepis robusta (Brotzen, 1934)
 Nostolepis striata Pander, 1856

Atsauces 

Akantodes
Nostolepji ( Nostolepis ) ir klimatiīdu akantodu ģints . Tās pārstāvji bija izplatīti no augšsilūra līdz vidusdevonam , Galvenajā devona laukā , Podolijā , Severnaja Zemļā , Špicbergenā , Krievijas ziemeļaustrumos , Timāna-Pečoras provincēs , Zviedrijā , Kanādā , Francijā u.c. Šīs ģints pārstāvji parasti saglabājas atsevišķu zvīņu veidā . Retos gadījumos ir sastopamas atsevišķi ķermeņu fragmenti . Ģints tipveida suga ir Nostolepis striata Pander Apraksts Zivis bija klātas ar samērā lielām zvīņām , kuru vainagi ornamentēti ar paralēliem , vai arī aizmugurējā daļā saplūstošiem , robustiem ķīļiem un platām vagām . Pamatne ir stipri izliekta . Kakliņi zemi vai arī gandrīz nesaskatāmi . Vainagu veido divu vai trīs veidu mezodentīns , un tajā ir tukšumi un kaula šūnas . Cirkulārie un radiālie kanāli ir labi attīstīti . Pamatnes kaulu audus veido lielas kaula šūnas , kas izvietotas ( orientētas ) pa augšanas joslām . Salīdzinājums No citām dzimtas ģintīm atšķiras ar vainaga ornamentējumu . Histoloģiskajā uzbūvē atšķirības ir nebūtiskas : dentīna kanālu izvietojumā , kaula šūnu skaitā , tukšumu koncentrācijas apgabalu formā un izvietojumā vainaga mezodentīna audos . Sistemātika Nostolepis Pander Nostolepis alifera Valiukevičius , Nostolepis alta Märss , Nostolepis amplifica Valiukevičius , Nostolepis arctica Vieth , Nostolepis consueta Valiukevičius , Nostolepis elegans ( Brotzen , Nostolepis gaujensis Valiukevičius , Nostolepis gracilis Gross , Nostolepis kernavensis Valiukevičius , Nostolepis latvica Valiukevičius , Nostolepis linleyensis Miller et Märss , Nostolepis magnicostata Valiukevičius , Nostolepis minima Valiukevičius , Nostolepis musca Valiukevičius , Nostolepis robusta ( Brotzen , Nostolepis striata Pander , Atsauces Akantodes