Upes tilbīte
Upes tilbīte (Actitis hypoleucos) ir sloku dzimtas (Scolopacidae) Latvijā dzīvojoša bridējputnu suga. Ģeogrāfisko variāciju nav. Tai ir ļoti plašs izplatības areāls, ligzdo Eiropas un Āzijas mērenajā un subtropu joslā, sākot ar Rietumeiropu un beidzot ar Sahalīnu un Japānu, ziemo Āfrikā, Āzijas dienvidos un Austrālijā. Reizēm sastopama Islandē, Fēru Salās, Jaunzēlandē un Ziemeļamerikā. Sastopama no jūras krastiem līdz 4000 metriem virs jūras līmeņa augstu kalnos, izvairoties no mūžīgajiem sniegiem un ļoti karstiem reģioniem.

Latvijā 
Latvijā upes tilbīte ir parasta ligzdotāja un caurceļotāja. Ligzdošanas laikā sastopama pie lielākām vai mazākām upēm, kā arī gar ezeriem un dīķiem. Ceļošanas laikā bieži novērojama gar jūras krastu, tomēr izvairās no smilšainiem liedagiem un parasti uzturas akmeņainās vai dūņainās vietās.

Izskats 

Upes tilbīte ir samērā neliels bridējputns ar salīdzinoši īsām kājām, garu, taisnu knābi un neuzkrītošu apspalvojumu. Tās ķermeņa garums ir 19—21 cm, spārnu plētums 38—41 cm, svars 33—84 g. Mātītes nedaudz lielākas nekā tēviņi. Apspalvojums uz muguras, galvas un krūšu augšdaļā  ir brūnganpelēks ar tumšāku, smalku raibumojumu, bet pavēdere, pakakle un krūšu apakšdaļa balta. Ap acīm balts ādas gredzens, kājas zaļganpelēkas. Vasarā apspalvojums ir košāks, ziemā pelēkāks. Lidojumā uz spārniem redzamas baltas šķērsjoslas. Jaunie putni ir pelēcīgāki, bet izteikt raibāki nekā pieaugušie.

Upes tilbīte ir ļoti līdzīga Amerikas upes tilbītei, bet ir par to nedaudz lielāka, ar garāku un taisnāku knābi, garāku asti, tumšākām kājām un košāku spārnu šķērsjoslu, lai gan abas sugas ļoti reti novērojamas kopā.

Uzvedība 
Upes tilbītes galvenokārt ir gājputni, izņēmums ir atsevišķas populācijas Rietumeiropā, Lielbritānijas dienviddaļu ieskaitot. Migrācijas pārlidojumi notiek nakts laikā, pieaugušajiem putniem lidojot galvenokārt gar krasta līniju, bet jaunie putni izvēlas iekšzemi. Upes tilbītes lido pa vienai vei nelielos baros. Jaunie putni rudens migrāciju uzsāk vēlāk nekā pieaugušie, turklāt ļoti bieži jaunie putni nākamo vasaru pavada ziemošanas teritorijās, neatgriežoties ligdošanas reģionos. Lai arī lielākā daļa ziemo Āfrikā, Āzijas dienvidos un Austrālijā, daļa pārziemo arī Vidusjūras krastos.

Naktīs upes tilbītes mēdz savākties lielākos baros, lai kopīgi nakšņotu. Šādā barā var būt vairāk kā 100 īpatņu.

Barība 
Upes tilbīte barojas ar dažādiem kukaiņiem, zirnekļiem, moluskiem, vēžveidīgajiem, retāk ar kurkuļiem, vardēm un krupjiem, nelielām zivtiņām un augu sēklām. Ziemas periodā tā barojas galvenokārt ar jūras bezmugurkaulniekiem. Upes tilbītes barību meklē dienas laikā, pa vienai vai apvienojoties nelielos bariņos. Barība tiek uzlasīta biežāk no zemes virskārtas vai ūdens virsmas, nevis meklēta, rakājoties pa dubļiem, jo upes tilbīte barību meklē, izmantojot redzi. Reizēm kukaiņi tiek noķerti lidojumā.

Ligzdošana 

Upes tilbītes veido monogāmus pārus un ligzdot sāk tikai 2 gadu vecumā. Ligzdošana notiek maijā, jūnijā. Pāri ligzdo savrupus, apmēram 60—70 metru attālumā viens no otra. Tēviņš apsargā gan ligzdošanas teritoriju, gan mātīti. Ligzda ir sekla iedobe zemē, reizēm izklāta ar sausu zāli. Ligzda var būt paslēpta zem krūma vai koka, bet vienmēr atrodas kādas saldūdens tilpes (upes, ezera, dīķa) vai jūras krastā, apmēram 50 metru joslā no krasta līnijas. Vislabprātāk upes tilbīte izvēlas grantainus, akmeņainus liedagus strauju upīšu krastos. Dējumā ir 3—5 gaiši brūnas vai zaļganpelēkas, tumšiem raibumiņiem klātas olas, visbiežāk četras. Perē abi vecāki, inkubācijas periods ilgst 21—22 dienas. Mazuļi ir ligzdbēgļi un drīz pēc izšķilšanās seko vecākiem. Ļoti bieži viens no vecākiem, visbiežāk mātīte, pamet jaunos putnus pirms tie sākuši lidot. Lidot jaunie putni sāk 22—28 dienu vecumā. Ja upes tilbīti ar mazuļiem izbiedē, tā paceļas gaisā kopā ar tiem, kas cieši pieķeras pie vecākiem. Upes tilbīte savvaļā dzīvo līdz 8—12 gadiem.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Upes tilbīte
Selgas foto: Upes tilbīte
Upes tilbītes novērojumi Latvijā
Avibase: Common Sandpiper Actitis hypoleucos (Linnaeus, 1758)
Nature Gate: Common Sandpiper

Upes tilbītes
Latvijas putni
Eiropas putni
Islandes fauna
Fēru salu fauna
Āzijas putni
Āfrikas putni
Austrālijas putni
Ziemeļamerikas putni
Upes tilbīte ( Actitis hypoleucos ) ir sloku dzimtas ( Scolopacidae ) Latvijā dzīvojoša bridējputnu suga . Ģeogrāfisko variāciju nav . Tai ir ļoti plašs izplatības areāls , ligzdo Eiropas un Āzijas mērenajā un subtropu joslā , sākot ar Rietumeiropu un beidzot ar Sahalīnu un Japānu , ziemo Āfrikā , Āzijas dienvidos un Austrālijā . Reizēm sastopama Islandē , Fēru Salās , Jaunzēlandē un Ziemeļamerikā . Sastopama no jūras krastiem līdzmetriem virs jūras līmeņa augstu kalnos , izvairoties no mūžīgajiem sniegiem un ļoti karstiem reģioniem . Latvijā Latvijā upes tilbīte ir parasta ligzdotāja un caurceļotāja . Ligzdošanas laikā sastopama pie lielākām vai mazākām upēm , kā arī gar ezeriem un dīķiem . Ceļošanas laikā bieži novērojama gar jūras krastu , tomēr izvairās no smilšainiem liedagiem un parasti uzturas akmeņainās vai dūņainās vietās . Izskats Upes tilbīte ir samērā neliels bridējputns ar salīdzinoši īsām kājām , garu , taisnu knābi un neuzkrītošu apspalvojumu . Tās ķermeņa garums ir21 cm , spārnu plētums41 cm , svars84 g. Mātītes nedaudz lielākas nekā tēviņi . Apspalvojums uz muguras , galvas un krūšu augšdaļā ir brūnganpelēks ar tumšāku , smalku raibumojumu , bet pavēdere , pakakle un krūšu apakšdaļa balta . Ap acīm balts ādas gredzens , kājas zaļganpelēkas . Vasarā apspalvojums ir košāks , ziemā pelēkāks . Lidojumā uz spārniem redzamas baltas šķērsjoslas . Jaunie putni ir pelēcīgāki , bet izteikt raibāki nekā pieaugušie . Upes tilbīte ir ļoti līdzīga Amerikas upes tilbītei , bet ir par to nedaudz lielāka , ar garāku un taisnāku knābi , garāku asti , tumšākām kājām un košāku spārnu šķērsjoslu , lai gan abas sugas ļoti reti novērojamas kopā . Uzvedība Upes tilbītes galvenokārt ir gājputni , izņēmums ir atsevišķas populācijas Rietumeiropā , Lielbritānijas dienviddaļu ieskaitot . Migrācijas pārlidojumi notiek nakts laikā , pieaugušajiem putniem lidojot galvenokārt gar krasta līniju , bet jaunie putni izvēlas iekšzemi . Upes tilbītes lido pa vienai vei nelielos baros . Jaunie putni rudens migrāciju uzsāk vēlāk nekā pieaugušie , turklāt ļoti bieži jaunie putni nākamo vasaru pavada ziemošanas teritorijās , neatgriežoties ligdošanas reģionos . Lai arī lielākā daļa ziemo Āfrikā , Āzijas dienvidos un Austrālijā , daļa pārziemo arī Vidusjūras krastos . Naktīs upes tilbītes mēdz savākties lielākos baros , lai kopīgi nakšņotu . Šādā barā var būt vairāk kāīpatņu . Barība Upes tilbīte barojas ar dažādiem kukaiņiem , zirnekļiem , moluskiem , vēžveidīgajiem , retāk ar kurkuļiem , vardēm un krupjiem , nelielām zivtiņām un augu sēklām . Ziemas periodā tā barojas galvenokārt ar jūras bezmugurkaulniekiem . Upes tilbītes barību meklē dienas laikā , pa vienai vai apvienojoties nelielos bariņos . Barība tiek uzlasīta biežāk no zemes virskārtas vai ūdens virsmas , nevis meklēta , rakājoties pa dubļiem , jo upes tilbīte barību meklē , izmantojot redzi . Reizēm kukaiņi tiek noķerti lidojumā . Ligzdošana Upes tilbītes veido monogāmus pārus un ligzdot sāk tikaigadu vecumā . Ligzdošana notiek maijā , jūnijā . Pāri ligzdo savrupus , apmēram70 metru attālumā viens no otra . Tēviņš apsargā gan ligzdošanas teritoriju , gan mātīti . Ligzda ir sekla iedobe zemē , reizēm izklāta ar sausu zāli . Ligzda var būt paslēpta zem krūma vai koka , bet vienmēr atrodas kādas saldūdens tilpes ( upes , ezera , dīķa ) vai jūras krastā , apmērammetru joslā no krasta līnijas . Vislabprātāk upes tilbīte izvēlas grantainus , akmeņainus liedagus strauju upīšu krastos . Dējumā ir5 gaiši brūnas vai zaļganpelēkas , tumšiem raibumiņiem klātas olas , visbiežāk četras . Perē abi vecāki , inkubācijas periods ilgst22 dienas . Mazuļi ir ligzdbēgļi un drīz pēc izšķilšanās seko vecākiem . Ļoti bieži viens no vecākiem , visbiežāk mātīte , pamet jaunos putnus pirms tie sākuši lidot . Lidot jaunie putni sāk28 dienu vecumā . Ja upes tilbīti ar mazuļiem izbiedē , tā paceļas gaisā kopā ar tiem , kas cieši pieķeras pie vecākiem . Upes tilbīte savvaļā dzīvo līdz12 gadiem . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Upes tilbīte Selgas foto : Upes tilbīte Upes tilbītes novērojumi Latvijā Avibase : Common Sandpiper Actitis hypoleucos ( Linnaeus , Nature Gate : Common Sandpiper Upes tilbītes Latvijas putni Eiropas putni Islandes fauna Fēru salu fauna Āzijas putni Āfrikas putni Austrālijas putni Ziemeļamerikas putni