Andrejs Bubinduss
Andrejs Bubinduss (1891—1942) bija Latvijas armijas ģenerālis.

Dzīvesgājums 
Dzimis 1891. gada 12. augustā Kuldīgā. Mācījās Kuldīgas pilsētas skolā, pēc tās beigšanas 1908. gadā iestājās Krievijas Impērijas armijas 65. Leibgvardes pulkā bet 1909. gadā viņu nosūtīja mācīties uz Odesas junkurskolu. 1912. gadā podporučika pakāpē viņš tupināja dienestu 335. kājnieku pulkā.

Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1915. gadā saņēma poručika dienesta pakāpi, bet pēc gada štābkapteiņa dienesta pakāpi, bija rotas komandieris, no 1917. gada maija pulka saimniecības priekšnieks.

Krievijas pilsoņu kara laikā no 1918. gada februāra līdz aprīlim A. Bubinduss komandēja 4. musulmaņu strēlnieku divīzijas (komandieris Eduards Aire) 15. pulku. 1918. gada augustā viņš iestājās Sibīrijas (vēlākas Kolčaka) armijas 26. Šadrinskas kalnu strēlnieku pulkā kā bataljona komandieris, bet vēlāk pulka saimniecības priekšnieks. 1919. gada 10. oktobrī A. Bubinduss iestājās 1. Latviešu (Troickas) strēlnieku bataljonā, kur ieguva kapteiņa dienesta pakāpi.

1920. gada novembrī kapteinis Bubinduss caur Vladivostokas ostu atgriezās dzimtenē. No 1921. gada dienēja 1. Latvijas strēlnieku pulkā, bija saimniecības priekšnieks. 1922. gadā A. Bubinduss saņēma pulkveža-leitnanta dienesta pakāpi un stājās Jātnieku pulka saimniecības priekšnieka amatā, bet no 1924. gada – pulka komandiera palīgs. 1926. gadā A. Bubindusu iecēla par 11. Dobeles kājnieku pulka bataljona komandieri.
Pēc Virsnieku akadēmisko kursu pabeigšanas pulkvedis A. Bubinduss 1927. gadā kļuva par Virsnieku kursu priekšnieku, bet 1930. gadā par Kurzemes divīzijas štāba priekšnieku.
1934. gadā A. Bubindusu iecēla par 12. Bauskas kājnieku pulka komandieri, 1935. gadā – par Zemgales divīzijas štāba priekšnieku, bet 1939. gadā – par Vidzemes divīzijas štāba priekšnieku. No 1939. gada novembra A. Bubinduss bija 8. Daugavpils kājnieku pulka komandieris.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada jūlijā A. Bubinduss saņēma ģenerāļa dienesta pakāpi, kļuva par Latvijas Tautas armijas Vidzemes divīzijas komandiera palīgu, un augustā uz īsu brīdi – par Augstākās kara skolas priekšnieku. Pēc 24. Latvijas strēlnieku korpusa izveides 1940. gada septembrī viņu atvaļināja no dienesta.
1941. gada 14. jūnija deportācijas laikā A. Bubindusu apcietināja un izsūtīja uz Soļikamskas soda nometni Krievijā. 1942. gada 18. maijā viņam nometnē izpildīja nāvessodu.

Apbalvojumi 
Savas militārās karjers laikā A. Bubinduss saņēma Latvijas 3. šķiras Triju Zvaigžņu ordeni, 2. šķiras Viestura ordeni, Aizsargu Nopelnu krustu; Krievijas 2. un 3. šķiras Sv. Staņislava ordeni, 2., 3. un 4. šķiras Sv. Annas ordeni.

Atsauces 

Krievijas pilsoņu kara dalībnieki
Latviešu strēlnieku virsnieki
Latvijas ģenerāļi
Padomju represijās nogalinātie
Kuldīgas novadā dzimušie
Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri
Viestura ordeņa lielvirsnieki
Andrejs Bubinduss1942 ) bija Latvijas armijas ģenerālis . Dzīvesgājums Dzimis gada augustā Kuldīgā . Mācījās Kuldīgas pilsētas skolā , pēc tās beigšanas gadā iestājās Krievijas Impērijas armijas Leibgvardes pulkā bet gadā viņu nosūtīja mācīties uz Odesas junkurskolu . gadā podporučika pakāpē viņš tupināja dienestu kājnieku pulkā . Pēc Pirmā pasaules kara sākuma gadā saņēma poručika dienesta pakāpi , bet pēc gada štābkapteiņa dienesta pakāpi , bija rotas komandieris , no gada maija pulka saimniecības priekšnieks . Krievijas pilsoņu kara laikā no gada februāra līdz aprīlim A. Bubinduss komandēja musulmaņu strēlnieku divīzijas ( komandieris Eduards Aire ) pulku . gada augustā viņš iestājās Sibīrijas ( vēlākas Kolčaka ) armijas Šadrinskas kalnu strēlnieku pulkā kā bataljona komandieris , bet vēlāk pulka saimniecības priekšnieks . gada oktobrī A. Bubinduss iestājās Latviešu ( Troickas ) strēlnieku bataljonā , kur ieguva kapteiņa dienesta pakāpi . 1920. gada novembrī kapteinis Bubinduss caur Vladivostokas ostu atgriezās dzimtenē . No gada dienēja Latvijas strēlnieku pulkā , bija saimniecības priekšnieks . gadā A. Bubinduss saņēma pulkveža -leitnanta dienesta pakāpi un stājās Jātnieku pulka saimniecības priekšnieka amatā , bet no gada – pulka komandiera palīgs . gadā A. Bubindusu iecēla par Dobeles kājnieku pulka bataljona komandieri . Pēc Virsnieku akadēmisko kursu pabeigšanas pulkvedis A. Bubinduss gadā kļuva par Virsnieku kursu priekšnieku , bet gadā par Kurzemes divīzijas štāba priekšnieku . 1934. gadā A. Bubindusu iecēla par Bauskas kājnieku pulka komandieri , gadā – par Zemgales divīzijas štāba priekšnieku , bet gadā – par Vidzemes divīzijas štāba priekšnieku . No gada novembra A. Bubinduss bija Daugavpils kājnieku pulka komandieris . Pēc Latvijas okupācijas gada jūlijā A. Bubinduss saņēma ģenerāļa dienesta pakāpi , kļuva par Latvijas Tautas armijas Vidzemes divīzijas komandiera palīgu , un augustā uz īsu brīdi – par Augstākās kara skolas priekšnieku . Pēc Latvijas strēlnieku korpusa izveides gada septembrī viņu atvaļināja no dienesta . 1941. gada jūnija deportācijas laikā A. Bubindusu apcietināja un izsūtīja uz Soļikamskas soda nometni Krievijā . gada maijā viņam nometnē izpildīja nāvessodu . Apbalvojumi Savas militārās karjers laikā A. Bubinduss saņēma Latvijas šķiras Triju Zvaigžņu ordeni , šķiras Viestura ordeni , Aizsargu Nopelnu krustu ; Krievijas un šķiras Sv. Staņislava ordeni , , un šķiras Sv. Annas ordeni . Atsauces Krievijas pilsoņu kara dalībnieki Latviešu strēlnieku virsnieki Latvijas ģenerāļi Padomju represijās nogalinātie Kuldīgas novadā dzimušie Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri Viestura ordeņa lielvirsnieki