Lūcija Jēruma-Krastiņa
Lūcija Jēruma-Krastiņa (dzimusi , mirusi ) bija latviešu anatome un antropoloģe. Latvijas Universitātes doktora grādu.

Dzīvesgājums 
Dzimusi 1899. gadā Cēsīs būvuzņēmēja Augusta Skrastīša (Krastiņa, 1866–1919) un viņa sievas Annas, dzimušas Dzirnes, ģimenē. 1918. gadā absolvēja mācības Margaritas Neijas Cēsu sieviešu ģimnāzijā. 1919. gada pavasarī lielinieki Cēsu cietumā nošāva viņas tēvu, 1919. gada rudenī Lūcija sāka medicīnas studijas Latvijas Universitātē, studiju laikā sāka strādāt par subasistenti Anatomijas katedrā. Pēc ārsta grāda iegūšanas 1925. gadā bija katedras asistente un privātdocente Latvijas Universitātes Anatomijas institūtā. Pētīja latvietes antropoloģisko tipu un kā otrā sieviete Latvijas Universitātē aizstāvēja doktora disertāciju par pētījumu "Latviete no antropoloģijas viedokļa" un ieguva medicīnas zinātņu doktora grādu.
1930. gadā apprecējās ar psihiatru Nikolaju Jērumu (1904–1991). 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju. 1948. gadā izceļoja uz Venecuēlā. Dzīvodama Venecuēlā, darbojās Karakasas Latviešu biedrībā un veica pētījumus par cietumnieču antropoloģiju, kā arī nodarbojās ar gleznošanu.

Darbi 
 Latviete no antropoloģiskā viedokļa. Rīga: 1934. – 275 lpp. 
 Die Lettin vom anthropologischen Standpunkt. Rīga: 1935. – 192 lpp. 
 Antropoloģiski dati par latviešu skolas jaunatni. LU Raksti 1937.

Literatūra 
  R. Lindberga, J. Vētra. Medicīnas doktore Lūcija Jēruma-Krastiņa. Rīga: 1999. – 74 lpp.

Atsauces 

1899. gadā dzimušie
1968. gadā mirušie
Latviešu antropologi
Trimdas latvieši
Latvijas Universitātes absolventi
Latvijas medicīnas zinātnieki
Latvijas goda doktori
Latvijas Universitātes goda doktori
Lūcija Jēruma-Krastiņa ( dzimusi , mirusi ) bija latviešu anatome un antropoloģe . Latvijas Universitātes doktora grādu . Dzīvesgājums Dzimusi gadā Cēsīs būvuzņēmēja Augusta Skrastīša ( Krastiņa , 1919 ) un viņa sievas Annas , dzimušas Dzirnes , ģimenē . gadā absolvēja mācības Margaritas Neijas Cēsu sieviešu ģimnāzijā . gada pavasarī lielinieki Cēsu cietumā nošāva viņas tēvu , gada rudenī Lūcija sāka medicīnas studijas Latvijas Universitātē , studiju laikā sāka strādāt par subasistenti Anatomijas katedrā . Pēc ārsta grāda iegūšanas gadā bija katedras asistente un privātdocente Latvijas Universitātes Anatomijas institūtā . Pētīja latvietes antropoloģisko tipu un kā otrā sieviete Latvijas Universitātē aizstāvēja doktora disertāciju par pētījumu " Latviete no antropoloģijas viedokļa " un ieguva medicīnas zinātņu doktora grādu . 1930. gadā apprecējās ar psihiatru Nikolaju Jērumu1991 ) . Otrā pasaules kara laikā gadā ar ģimeni devās bēgļu gaitās uz Vāciju . gadā izceļoja uz Venecuēlā . Dzīvodama Venecuēlā , darbojās Karakasas Latviešu biedrībā un veica pētījumus par cietumnieču antropoloģiju , kā arī nodarbojās ar gleznošanu . Darbi Latviete no antropoloģiskā viedokļa . Rīga : – lpp. Die Lettin vom anthropologischen Standpunkt . Rīga : – lpp. Antropoloģiski dati par latviešu skolas jaunatni . LU Raksti Literatūra R. Lindberga , J. Vētra . Medicīnas doktore Lūcija Jēruma-Krastiņa . Rīga : – lpp. Atsauces 1899. gadā dzimušie 1968. gadā mirušie Latviešu antropologi Trimdas latvieši Latvijas Universitātes absolventi Latvijas medicīnas zinātnieki Latvijas goda doktori Latvijas Universitātes goda doktori