Dzeltenā latānija
Dzeltenā latānija, Rodrigesas latānija (Latania verschaffeltii) ir areku dzimtas palma. Endēma Rodrigesai, taču tiek audzēta arī citviet kā krāšņumaugs.

Apraksts 

Stumbrs pelēks, viegli gredzenots, nedaudz "uztūcis" tā lejasdaļā. Stumbra garums līdz 12 metriem.

Vainaga diametrs var sasniegt 5 metrus, tajā no 8—24 vēdekļveidā izkārtotas lapas. Lapas tumši vai gaiši zaļas, jauno lapiņu dzīslojums dzeltenīgs. Kātiņa garums 60—120 cm, dzeltenu spīdumu un oranžīgu maliņu. Jauno lapiņu maliņas ir gludas. 

Augļi zaļi, nobriestot kļūst brūni, pēc formas līdzīgi plūmei, garumā līdz 5 cm un lielāki par citu latāniju augļiem. Katrs auglis satur no vienas līdz trim sēklām.

Sēklas viens gals apaļš, otrs smails. Tās no apakšējās daļas sadalītas trīs daļās un atgādina "trijžuburi".

Izplatība 
Dzeltenās latānijas dzimtene ir Maurīcijai piederošā Rodrigesas sala. Dabiskajā vidē palma ir ļoti reta, un tā ir izzudusi no lielākās daļas sava sākotnējā areāla. Lielāko postu nodara cūkas, kuras izēd latāniju sēklas. Vietējo populāciju veido aptuveni 500 palmas, kas aug uz klintīm un piekrastes aizām. Sugu kultivē kā krāšņumaugu parkos un dārzos kā Maurīcijā, tā citviet tropu apgabalos, piemēram Havaju salās.

Atsauces 

Latānijas
Maurīcijas palmas
Maurīcijas endēmā flora
Dzeltenā latānija , Rodrigesas latānija ( Latania verschaffeltii ) ir areku dzimtas palma . Endēma Rodrigesai , taču tiek audzēta arī citviet kā krāšņumaugs . Apraksts Stumbrs pelēks , viegli gredzenots , nedaudz " uztūcis " tā lejasdaļā . Stumbra garums līdzmetriem . Vainaga diametrs var sasniegtmetrus , tajā no24 vēdekļveidā izkārtotas lapas . Lapas tumši vai gaiši zaļas , jauno lapiņu dzīslojums dzeltenīgs . Kātiņa garums120 cm , dzeltenu spīdumu un oranžīgu maliņu . Jauno lapiņu maliņas ir gludas . Augļi zaļi , nobriestot kļūst brūni , pēc formas līdzīgi plūmei , garumā līdzcm un lielāki par citu latāniju augļiem . Katrs auglis satur no vienas līdz trim sēklām . Sēklas viens gals apaļš , otrs smails . Tās no apakšējās daļas sadalītas trīs daļās un atgādina " trijžuburi " . Izplatība Dzeltenās latānijas dzimtene ir Maurīcijai piederošā Rodrigesas sala . Dabiskajā vidē palma ir ļoti reta , un tā ir izzudusi no lielākās daļas sava sākotnējā areāla . Lielāko postu nodara cūkas , kuras izēd latāniju sēklas . Vietējo populāciju veido aptuvenipalmas , kas aug uz klintīm un piekrastes aizām . Sugu kultivē kā krāšņumaugu parkos un dārzos kā Maurīcijā , tā citviet tropu apgabalos , piemēram Havaju salās . Atsauces Latānijas Maurīcijas palmas Maurīcijas endēmā flora