Cryptolaemus montrouzieri
Cryptolaemus montrouzieri ir mārīšu suga, kuras dabiskais izplatības areāls pieder Austrālijas zooģeogrāfiskajam rajonam. Vairākās kultūraugu kaitēkļu bioloģiskās kontroles programmās mārīte tika introducēta 64 pasaules valstīs — Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Karību reģionā, Āfrikā, Āzijā, Okeānijā un Eiropā. Nepietiekami ir zināms par mārītes izplatību pasaulē, jo tā var būt izplatījusies to valstu, kurās ieviesta, kaimiņvalstīs.

Taksonomija 
Cryptolaemus montrouzieri pirmo reizi aprakstījis Mulsants 1853. gadā. Vēlāk Kokerells un Korševskis veikuši Cryptolaemus ģints pārskati. No visām citām sugām savā ģintī Cryptolaemus montrouzieri atšķīrās ar krāsu: tikai šai sugai ir melnas tībijas.

Izplatība 
Primāri Cryptolaemus montrouzieri apdzīvo Austrāliju. No 1897. līdz 1924. gadam mārīti introducēja Jaunzēlandē māņbruņutu bioloģiskās kontroles programmas ietvaros. Tagad tā ir sastopama Oklendā un Nortlendā. Apgabalos ar aukstāku ziemu mārītes nevar izdzīvot.

Ekoloģija 
Cryptolaemus montrouzieri var sastapt uz augiem, kas ir apdzīvoti ar māņbruņutīm un ar citiem Coccoidea augšdzimtas pārstāvjiem, ka arī lapblusiņas. 

Sugas, ar kuriem barojas Cryptolaemus montrouzieri ir:
 dzimta: ozolu augutis (Triozidae)
 suga: Bactericera cockerelli (Sulc, 1909)
 dzimta: māņbruņutis (Pseudococcidae)
 suga: Balanococcus diminutus (Leonardi, 1918)
 suga: Dysmicoccus ambiguus (Morrison, 1925)
 suga: Ferrisia virgata (Cockerell, 1893)
 suga: Maconellicoccus hirsutus Green , 1908
 suga: Nipaecoccus aurilanatus (Maskell, 1890)
 suga: Paracoccus glaucus (Maskell, 1879)
 suga: Paraferrisia podocarpi (Brittin, 1938)
 suga: Phenacoccus madeirensis Green, 1923
 suga: Phenacoccus solenopsis Tinsley, 1898
 suga: Planococcus citri Risso, 1813
 suga: Pseudococcus calceolariae (Maskell, 1879)
 suga: Pseudococcus longispinus (Targioni Tozzetti, 1867)
 dzimta: bruņutis (Coccidae)
 suga: Coccus hesperidum Linnaeus, 1758
 suga: Parasaissetia nigra (Nietner, 1861)
 suga: Pulvinaria mesembryanthemi (Vallot, 1829)
 suga: Pulvinaria polygonata Cockerell, 1905
 suga: Pulvinaria psidii Maskell, 1893
 suga: Saissetia oleae (Olivier, 1791)
 dzimta: milzbruņutis (Margarodidae)
 suga: Coelostomidia zealandica (Maskell, 1880)
 dzimta: pūkbruņutis (Eriococcidae)
 suga: Eriococcus araucariae Maskell, 1879
 suga: Eriococcus pallidus Maskell, 1885
 dzimta: Dactylopiidae
 suga: Dactylopius tomentosus Lamarck, 1801
 dzimta: baltblusiņas (Aleyrodidae)
 suga: Aleurodicus dispersus Russell, 1965
 dzimta: laputis (Aphididae)
 suga: Schizaphis graminum (Rondani, 1852)
 dzimta: sviļņi (Pyralidae)
 suga: Ephestia kuehniella (Zeller, 1879)

Izmatošana kaitēkļu bioloģiskajā kontrolē 
Cryptolaemus montrouzieri mārīti plaši izmanto kā kaitēkļu bioloģiskās kontroles aģentu. Pirmo reizi mārīti Kalifornijā introducējis Albers Koebels 1891. gadā Planococcus citri māņbruņutu bioloģiskai kontrolei. Kopš tā laika mārīte ir introducēta jau vairākas valstīs visā pasaulē.

Dažādās vietās Karību reģionā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā mārīti introducēja, cīnoties pret Maconellicoccus hirsutus māņbruņuti.

Atsauces 
 

Mārīšu dzimta
Cryptolaemus montrouzieri ir mārīšu suga , kuras dabiskais izplatības areāls pieder Austrālijas zooģeogrāfiskajam rajonam . Vairākās kultūraugu kaitēkļu bioloģiskās kontroles programmās mārīte tika introducētapasaules valstīs — Ziemeļamerikā , Dienvidamerikā , Karību reģionā , Āfrikā , Āzijā , Okeānijā un Eiropā . Nepietiekami ir zināms par mārītes izplatību pasaulē , jo tā var būt izplatījusies to valstu , kurās ieviesta , kaimiņvalstīs . Taksonomija Cryptolaemus montrouzieri pirmo reizi aprakstījis Mulsants gadā . Vēlāk Kokerells un Korševskis veikuši Cryptolaemus ģints pārskati . No visām citām sugām savā ģintī Cryptolaemus montrouzieri atšķīrās ar krāsu : tikai šai sugai ir melnas tībijas . Izplatība Primāri Cryptolaemus montrouzieri apdzīvo Austrāliju . No līdz gadam mārīti introducēja Jaunzēlandē māņbruņutu bioloģiskās kontroles programmas ietvaros . Tagad tā ir sastopama Oklendā un Nortlendā . Apgabalos ar aukstāku ziemu mārītes nevar izdzīvot . Ekoloģija Cryptolaemus montrouzieri var sastapt uz augiem , kas ir apdzīvoti ar māņbruņutīm un ar citiem Coccoidea augšdzimtas pārstāvjiem , ka arī lapblusiņas . Sugas , ar kuriem barojas Cryptolaemus montrouzieri ir : dzimta : ozolu augutis ( Triozidae ) suga : Bactericera cockerelli ( Sulc , dzimta : māņbruņutis ( Pseudococcidae ) suga : Balanococcus diminutus ( Leonardi , suga : Dysmicoccus ambiguus ( Morrison , suga : Ferrisia virgata ( Cockerell , suga : Maconellicoccus hirsutus Green , suga : Nipaecoccus aurilanatus ( Maskell , suga : Paracoccus glaucus ( Maskell , suga : Paraferrisia podocarpi ( Brittin , suga : Phenacoccus madeirensis Green , suga : Phenacoccus solenopsis Tinsley , suga : Planococcus citri Risso , suga : Pseudococcus calceolariae ( Maskell , suga : Pseudococcus longispinus ( Targioni Tozzetti , dzimta : bruņutis ( Coccidae ) suga : Coccus hesperidum Linnaeus , suga : Parasaissetia nigra ( Nietner , suga : Pulvinaria mesembryanthemi ( Vallot , suga : Pulvinaria polygonata Cockerell , suga : Pulvinaria psidii Maskell , suga : Saissetia oleae ( Olivier , dzimta : milzbruņutis ( Margarodidae ) suga : Coelostomidia zealandica ( Maskell , dzimta : pūkbruņutis ( Eriococcidae ) suga : Eriococcus araucariae Maskell , suga : Eriococcus pallidus Maskell , dzimta : Dactylopiidae suga : Dactylopius tomentosus Lamarck , dzimta : baltblusiņas ( Aleyrodidae ) suga : Aleurodicus dispersus Russell , dzimta : laputis ( Aphididae ) suga : Schizaphis graminum ( Rondani , dzimta : sviļņi ( Pyralidae ) suga : Ephestia kuehniella ( Zeller , Izmatošana kaitēkļu bioloģiskajā kontrolē Cryptolaemus montrouzieri mārīti plaši izmanto kā kaitēkļu bioloģiskās kontroles aģentu . Pirmo reizi mārīti Kalifornijā introducējis Albers Koebels gadā Planococcus citri māņbruņutu bioloģiskai kontrolei . Kopš tā laika mārīte ir introducēta jau vairākas valstīs visā pasaulē . Dažādās vietās Karību reģionā , Centrālamerikā un Dienvidamerikā mārīti introducēja , cīnoties pret Maconellicoccus hirsutus māņbruņuti . Atsauces Mārīšu dzimta