Melvila sala (Austrālija)
Melvila sala () vai Jermalnera () ir sala Austrālijas ziemeļos, Tivi salu grupas lielākā un Austrālijas otra lielākā sala. Administratīvi ietilpst Ziemeļu teritorijas Tivi salu reģionālajā padomē. Lielākā apdzīvotā vieta ir pašvaldības centrs Milikapiti salas ziemeļrietumos.

Ģeogrāfija 
Sala izvietojusies Austrālijas ziemeļu piekrastē. Ziemeļos to apskalo Arafuru jūra, bet dienvidaustrumos — Van Dīmena līcis. Dandasa šaurums austrumos to atdala no Koburga pussalas, Klerensa šaurums dienvidos — no kontinenta. Ap  platais Epslija šaurums rietumos Melvila salu atdala no Tivi salu otras lielākās Batērsta salas. Sala līdzena ar lēzeniem pauguriem, augstākais punkts ir Valtera kalns 102 m vjl.

Salā valda tropisks musonu klimats. Tā ir izolēta no kontinenta kopš pēdējā ledus laikmeta. To klāj galvenokārt eikaliptu meži, kā arī nelieli lietusmeži. Daudz endēmo augu un dzīvnieku sugu, tajā skaitā 36 endēmas zīdītāju sugas. Visa salas teritorija noteikta par putniem nozīmīgu vietu.

Vēsture 
Sala apdzīvota jau kopš 40 000 gadu tālas senatnes. Pirmie eiropieši, kas apmeklēja salu, bija holandieši 1705. gada 30. aprīlī. 1818. gadā Tivi salas pētīja britu ceļotājs Filips Pārkers Kings (Phillip Parker King) un nodēvēja salu par godu Britu Admiralitātes lordam Robertam Dandasam, Melvilas 2. vikontam (Robert Dundas, 2nd Viscount Melville).

1824. gadā britu kapteinis Gordons Brēmers (Gordon Bremer) Tivi salas pasludināja par Lielbritānijas īpašumu. Brēmers 1824. gada septembrī Melvila salas ziemeļrietumos nodibināja arī pirmo eiropiešu apmetni Fortdandasu, kas bija pirmā Austrālijas ziemeļos, bet tā tika pamesta jau pēc pieciem gadiem.

1978. gadā tiesības uz Tivi salu zemi tika nodotas aborigēnu kopienai, bet 2001. gadā nodibināta vietējā pašvaldība.

Atsauces

Ārējās saites 

Austrālijas salas
Ziemeļu teritorija
Melvila sala ( ) vai Jermalnera ( ) ir sala Austrālijas ziemeļos , Tivi salu grupas lielākā un Austrālijas otra lielākā sala . Administratīvi ietilpst Ziemeļu teritorijas Tivi salu reģionālajā padomē . Lielākā apdzīvotā vieta ir pašvaldības centrs Milikapiti salas ziemeļrietumos . Ģeogrāfija Sala izvietojusies Austrālijas ziemeļu piekrastē . Ziemeļos to apskalo Arafuru jūra , bet dienvidaustrumos — Van Dīmena līcis . Dandasa šaurums austrumos to atdala no Koburga pussalas , Klerensa šaurums dienvidos — no kontinenta . Ap platais Epslija šaurums rietumos Melvila salu atdala no Tivi salu otras lielākās Batērsta salas . Sala līdzena ar lēzeniem pauguriem , augstākais punkts ir Valtera kalnsm vjl . Salā valda tropisks musonu klimats . Tā ir izolēta no kontinenta kopš pēdējā ledus laikmeta . To klāj galvenokārt eikaliptu meži , kā arī nelieli lietusmeži . Daudz endēmo augu un dzīvnieku sugu , tajā skaitāendēmas zīdītāju sugas . Visa salas teritorija noteikta par putniem nozīmīgu vietu . Vēsture Sala apdzīvota jau kopš000 gadu tālas senatnes . Pirmie eiropieši , kas apmeklēja salu , bija holandieši gada aprīlī . gadā Tivi salas pētīja britu ceļotājs Filips Pārkers Kings ( Phillip Parker King ) un nodēvēja salu par godu Britu Admiralitātes lordam Robertam Dandasam , Melvilas vikontam ( Robert Dundas,d Viscount Melville ) . 1824. gadā britu kapteinis Gordons Brēmers ( Gordon Bremer ) Tivi salas pasludināja par Lielbritānijas īpašumu . Brēmers gada septembrī Melvila salas ziemeļrietumos nodibināja arī pirmo eiropiešu apmetni Fortdandasu , kas bija pirmā Austrālijas ziemeļos , bet tā tika pamesta jau pēc pieciem gadiem . 1978. gadā tiesības uz Tivi salu zemi tika nodotas aborigēnu kopienai , bet gadā nodibināta vietējā pašvaldība . Atsauces Ārējās saites Austrālijas salas Ziemeļu teritorija