Smilšbekas (ģints)
Smilšbekas (Gyroporus) ir smilšbeku dzimtas sēņu ģints, no kuras Latvijā ir konstatētas 2 sugas. Ģints tipiskā suga ir rudzupuķu smilšbeka. Ģints sēnes atšķiras no citām bekām ar savu trauslo un bieži dobumaino kātiņu, kā arī dzelteno sporu zīmējumu.

Morfoloģija 

 Augļķermeņi: cepurīšu sēnes, stobriņu sēnes, vidēju līdz lielu izmēru sēnes.
 Cepurīte: sākumā pusapaļa, izpletusies izliekti apaļa līdz polsterveida. Virsmiziņa parasti sausa, gluda vai mataini pūkaina.
 Stobriņi: Atveres baltas, vēlāk dzeltējošas.
 Kātiņš: trausls, sūkļains, vecākām sēnēm parasti ar dobumu vai kamerām, bez tīklota zīmējuma.
 Mīkstums: balts, dažām sugām griezumā spēcīgi zilē.
 Sporas: dzeltenas.

Ekoloģija 

Smilšbekas veido mikorizu gan ar skuju, gan ar lapu kokiem. Augļķermeņi pārsvarā parādās no jūlija līdz septembrim, labvēlīgos klimatiskos apstākļos no jūnija līdz novembrim.) Ir dati, ka Latvijā sastopamās smilšbeku sugas var augt arī bez kontakta ar kokiem, neveidojot mikorizu.

Latvijā atrastās smilšbeku ģints sēnes

Latvijā pagaidām neatrastās smilšbeku ģints sēnes 

 G. aculifer
 G. albisulphureus
 G. asprellus
 G. atroviolaceus
 G. ballouii
 G. biporus
 G. brunneofloccosus
 G. deflexus
 G. earlei
 G. fumosiceps
 G. fuscatus
 G. heterosporus
 G. hyalina
 G. longicystidiatus
 G. malesicus
 G. microsporus
 G. phaeocyanescens
 G. pseudocyanescens
 G. pseudolacteus
 G. pseudomicrosporus
 G. punctatus
 G. purpurinus
 G. roseialbus
 G. setigerus
 G. subalbellus
 G. tuberculatosporus
 G. umbrinisquamosus
 G. variabilis
 G. woodiae

Skatīt arī 

 Beku dzimta
 Ēdamās sēnes
 Stobriņu sēnes
 Sēņu kulinārija

Atsauces

Ārējās saites 

 Index Fungorum
 Boletales.com
 Mycobank

Bekas
Ēdamās sēnes
Stobriņu sēnes
Sēņu sistemātika
Smilšbekas ( Gyroporus ) ir smilšbeku dzimtas sēņu ģints , no kuras Latvijā ir konstatētassugas . Ģints tipiskā suga ir rudzupuķu smilšbeka . Ģints sēnes atšķiras no citām bekām ar savu trauslo un bieži dobumaino kātiņu , kā arī dzelteno sporu zīmējumu . Morfoloģija Augļķermeņi : cepurīšu sēnes , stobriņu sēnes , vidēju līdz lielu izmēru sēnes . Cepurīte : sākumā pusapaļa , izpletusies izliekti apaļa līdz polsterveida . Virsmiziņa parasti sausa , gluda vai mataini pūkaina . Stobriņi : Atveres baltas , vēlāk dzeltējošas . Kātiņš : trausls , sūkļains , vecākām sēnēm parasti ar dobumu vai kamerām , bez tīklota zīmējuma . Mīkstums : balts , dažām sugām griezumā spēcīgi zilē . Sporas : dzeltenas . Ekoloģija Smilšbekas veido mikorizu gan ar skuju , gan ar lapu kokiem . Augļķermeņi pārsvarā parādās no jūlija līdz septembrim , labvēlīgos klimatiskos apstākļos no jūnija līdz novembrim . ) Ir dati , ka Latvijā sastopamās smilšbeku sugas var augt arī bez kontakta ar kokiem , neveidojot mikorizu . Latvijā atrastās smilšbeku ģints sēnes Latvijā pagaidām neatrastās smilšbeku ģints sēnes G. aculifer G. albisulphureus G. asprellus G. atroviolaceus G. ballouii G. biporus G. brunneofloccosus G. deflexus G. earlei G. fumosiceps G. fuscatus G. heterosporus G. hyalina G. longicystidiatus G. malesicus G. microsporus G. phaeocyanescens G. pseudocyanescens G. pseudolacteus G. pseudomicrosporus G. punctatus G. purpurinus G. roseialbus G. setigerus G. subalbellus G. tuberculatosporus G. umbrinisquamosus G. variabilis G. woodiae Skatīt arī Beku dzimta Ēdamās sēnes Stobriņu sēnes Sēņu kulinārija Atsauces Ārējās saites Index Fungorum Boletales.com Mycobank Bekas Ēdamās sēnes Stobriņu sēnes Sēņu sistemātika