Rudastes čakste
Rudastes čakste (Lanius phoenicuroides) ir čakstu dzimtas (Laniidae) zvirbuļveidīgais putns, kas ligzdo Centrālāzijā, ziemo Āfrikā un Āzijas dienvidrietumos. Ģeogrāfisko variāciju nav. Nesenā pagātnē rudastes čakste tika sistematizēta kā viena no Daurijas čakstes (Lanius isabellinus) pasugām. Rudastes čakste reizumis ieklīst Eiropā, trīs reizes novērota arī Latvijā.

Izplatība 

Rudastes čakste ligzdo Vidusāzijā no Kazahstānas dienvidiem līdz Pakistānas ziemeļiem, ietverot Afganistānu un Irānu. Iespējams, ligzdo arī Indijas ziemeļrietumos un pašos Ķīnas ziemeļrietumos. Ziemo Āfrikas centrālajā un austrumdaļā, Arābijas pussalā. Migrācijas laikā mēdz aizklejot gan uz rietumiem, gan ziemeļiem.

Latvijā 
Latvijā līdz šim bijuši trīs rudastes čakstes novērojumi. Viens no vēturiskajiem novērojumiem pēc sugas sadalīšanas divās sugās tika atzīts par Daurijas čakstes novērojumu.

Izskats 
Rudastes čakste ir neliels vai vidēji liels dziedātājputns. Ķermeņa garums 16,5—22 cm, spārnu izplētums 37—42 cm, svars 25—41 g.

Rudastes čakstes apspalvojums ķermeņa augšpusē ir pelēkbrūns. Galvas virsa rudi brūna vai pelēkbrūna, piere gaiša, gandrīz balta. Pāri acīm melna maska, kas sākas pie knābja pamatnes un beidzas pie auss atveres. Gar pašu knābja pamatni stiepjas šaura, melna josliņa, kas nodala gaišo pieri no knābja. Uzacis baltas, savienotas ar pieri kā vienota josla. Pakakle, krūtis, vēders un zemaste gaiši, gandrīz balti. Astes virspuse un tās lidspalvas rudas vai rudi brūnas. Spārnu lidspalvas pelēkbrūnas ar platu, baltu spoguli. Sāni gaiši brūni. 

Mātītes ir nedaudz pelēcīgākas, nekā tēviņi, arī tās maska ir mazāka. Abiem dzimumiem ir brūnas acis, melns knābis un kājas. Jaunie putni ir pelēkbrūni ar siltāk brūnu raibumojumu. Raibumojums ir arī uz vēdera. Aste pelēkbrūna, nevis ruda. Sejas maska brūna.

Uzvedība 
Rudastes čakste mājo sausos lapukoku vai saksaulu mežos, krūmājos, dārzos, apmetoties mežmalās, upju un citu ūdenstilpju tuvumā. Sastopama gan līdzenumos, gan kalnos līdz 2500—2700 m virs jūras līmeņa. Rudens migrācija sākas augustā, bet septembrī aizlido pēdējie putni. Migrācijas laikā atpūšas arī niedrāju audzēs.

Barošanās ieradumi 
Kā visas čakstes, arī rudastes čakste ir plēsīga. Galvenokārt barojas ar kukaiņiem un nelieliem mugurkaulniekiem, piemēram, grauzējiem, ķirzakām un maziem putniņiem. Tā spēj baroties arī ar indīgiem kukaiņiem, nekaitējot savai veselībai. Rudastes čakste medījot vēro zemi no paaugstinājuma, kas var būt kāds koka zars vai staba gals. Pamanījusi iespējamo upuri, tā strauji uzbrūk. Reizēm tā uzlasa kukaiņus no koku un krūmu zariem un lapām vai noķer tos gaisā. Lielāks medījums tiek uzdurts uz dzeloņiem, lai to būtu vieglāk saplēst gabaliņos.

Ligzdošana 

Rudastes čakstes veido monogāmus pārus. Tās ligzdošanas laikā ir teritoriālas, un pāri apmetas 100—300 m attālumā viens no otra. Ligzda tiek vīta koku zaros vai krūmos. Iecienīti koki ligzdošanai ir papele, saksauls, ābele, aprikoze, olīvkoks, ķirsis un kadiķis, bet biežāk izmantotie krūmi ligzdošanai ir mežrozītes, kārkli, sausserži. Vietu izvēlas tēviņš. Ligzda atrodas 0,3—7 m augstumā no zemes. Tā vīta no sausas zāles un oderēta ar mīkstākiem un smalkākiem zāļu stiebriņiem. 

Ligzdošanas sezona sākas maija beigās vai jūnija sākumā. Gadā viens perējums, bet pirmo dējumu zaudējot, tas tiek atkārtots. Dējumā ir 4—8 olas, biežāk 5—6 olas. Inkubācijas periods ilgst 15—16 dienas. Perē tikai mātīte, bet tēviņš to tikmēr baro. Par mazuļiem rūpējas abi vecāki. Jaunie putni izlido 12—16 dienu vecumā, bet vecāki tos turpina barot apmēram mēnesi ilgāk.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Rudastes čakste 
Avibase: Turkestan Shrike Lanius phoenicuroides (Schalow, 1875)
Xeno-Canto: Red-tailed Shrike · Lanius phoenicuroides · (Schalow, 1875)
IUCN: Lanius phoenicuroides
IBC: Red-tailed Shrike Lanius phoenicuroides
Pie-grièche du Turkestan, Lanius phoenicuroides - Red-tailed Shrike

Čakstes
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Āfrikas putni
Rudastes čakste ( Lanius phoenicuroides ) ir čakstu dzimtas ( Laniidae ) zvirbuļveidīgais putns , kas ligzdo Centrālāzijā , ziemo Āfrikā un Āzijas dienvidrietumos . Ģeogrāfisko variāciju nav . Nesenā pagātnē rudastes čakste tika sistematizēta kā viena no Daurijas čakstes ( Lanius isabellinus ) pasugām . Rudastes čakste reizumis ieklīst Eiropā , trīs reizes novērota arī Latvijā . Izplatība Rudastes čakste ligzdo Vidusāzijā no Kazahstānas dienvidiem līdz Pakistānas ziemeļiem , ietverot Afganistānu un Irānu . Iespējams , ligzdo arī Indijas ziemeļrietumos un pašos Ķīnas ziemeļrietumos . Ziemo Āfrikas centrālajā un austrumdaļā , Arābijas pussalā . Migrācijas laikā mēdz aizklejot gan uz rietumiem , gan ziemeļiem . Latvijā Latvijā līdz šim bijuši trīs rudastes čakstes novērojumi . Viens no vēturiskajiem novērojumiem pēc sugas sadalīšanas divās sugās tika atzīts par Daurijas čakstes novērojumu . Izskats Rudastes čakste ir neliels vai vidēji liels dziedātājputns . Ķermeņa garums5 —22 cm , spārnu izplētums42 cm , svars41 g. Rudastes čakstes apspalvojums ķermeņa augšpusē ir pelēkbrūns . Galvas virsa rudi brūna vai pelēkbrūna , piere gaiša , gandrīz balta . Pāri acīm melna maska , kas sākas pie knābja pamatnes un beidzas pie auss atveres . Gar pašu knābja pamatni stiepjas šaura , melna josliņa , kas nodala gaišo pieri no knābja . Uzacis baltas , savienotas ar pieri kā vienota josla . Pakakle , krūtis , vēders un zemaste gaiši , gandrīz balti . Astes virspuse un tās lidspalvas rudas vai rudi brūnas . Spārnu lidspalvas pelēkbrūnas ar platu , baltu spoguli . Sāni gaiši brūni . Mātītes ir nedaudz pelēcīgākas , nekā tēviņi , arī tās maska ir mazāka . Abiem dzimumiem ir brūnas acis , melns knābis un kājas . Jaunie putni ir pelēkbrūni ar siltāk brūnu raibumojumu . Raibumojums ir arī uz vēdera . Aste pelēkbrūna , nevis ruda . Sejas maska brūna . Uzvedība Rudastes čakste mājo sausos lapukoku vai saksaulu mežos , krūmājos , dārzos , apmetoties mežmalās , upju un citu ūdenstilpju tuvumā . Sastopama gan līdzenumos , gan kalnos līdz2700 m virs jūras līmeņa . Rudens migrācija sākas augustā , bet septembrī aizlido pēdējie putni . Migrācijas laikā atpūšas arī niedrāju audzēs . Barošanās ieradumi Kā visas čakstes , arī rudastes čakste ir plēsīga . Galvenokārt barojas ar kukaiņiem un nelieliem mugurkaulniekiem , piemēram , grauzējiem , ķirzakām un maziem putniņiem . Tā spēj baroties arī ar indīgiem kukaiņiem , nekaitējot savai veselībai . Rudastes čakste medījot vēro zemi no paaugstinājuma , kas var būt kāds koka zars vai staba gals . Pamanījusi iespējamo upuri , tā strauji uzbrūk . Reizēm tā uzlasa kukaiņus no koku un krūmu zariem un lapām vai noķer tos gaisā . Lielāks medījums tiek uzdurts uz dzeloņiem , lai to būtu vieglāk saplēst gabaliņos . Ligzdošana Rudastes čakstes veido monogāmus pārus . Tās ligzdošanas laikā ir teritoriālas , un pāri apmetas300 m attālumā viens no otra . Ligzda tiek vīta koku zaros vai krūmos . Iecienīti koki ligzdošanai ir papele , saksauls , ābele , aprikoze , olīvkoks , ķirsis un kadiķis , bet biežāk izmantotie krūmi ligzdošanai ir mežrozītes , kārkli , sausserži . Vietu izvēlas tēviņš . Ligzda atrodas3 — 7 m augstumā no zemes . Tā vīta no sausas zāles un oderēta ar mīkstākiem un smalkākiem zāļu stiebriņiem . Ligzdošanas sezona sākas maija beigās vai jūnija sākumā . Gadā viens perējums , bet pirmo dējumu zaudējot , tas tiek atkārtots . Dējumā ir8 olas , biežāk6 olas . Inkubācijas periods ilgst16 dienas . Perē tikai mātīte , bet tēviņš to tikmēr baro . Par mazuļiem rūpējas abi vecāki . Jaunie putni izlido16 dienu vecumā , bet vecāki tos turpina barot apmēram mēnesi ilgāk . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Rudastes čakste Avibase : Turkestan Shrike Lanius phoenicuroides ( Schalow , Xeno-Canto : Red-tailed Shrike · Lanius phoenicuroides · ( Schalow , IUCN : Lanius phoenicuroides IBC : Red-tailed Shrike Lanius phoenicuroides Pie -grièche du Turkestan , Lanius phoenicuroides - Red-tailed Shrike Čakstes Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni Āfrikas putni