Boļšojaņuja
Boļšojaņuja (), arī Ulahaneņīja ( — ‘mazā upe’) vai Vilgilvēma ( — ‘bērzu upe’), ir upe Krievijas Federācijas ziemeļaustrumos. Plūst pa Čukotkas autonomā apvidus un Sahas Republikas teritoriju. 

Upe sākas kā Ļevijiļukeivēma Anadiras plakankalnē, pēc citiem avotiem — satekot Ļevijiļukeivēmai un Pravijiļukeivēmai. Plūst rietumu—ziemeļrietumu virzienā starp Aņujas grēdu ziemeļos un Olojas grēdu dienvidos. Pēc Peženkas pietekas noplūst Kolimas zemienē, kur, saplūstot ar Malijaņuju, veido Kolimas pieteku Aņuju. 

Aizsalst oktobra sākumā, ledus iziet jūnija sākumā. Upes baseinā nozīmīgas zelta un sudraba atradnes. Krasti praktiski neapdzīvoti, pastāvīgu apdzīvoto vietu nav. Lejtecē iepretī Konstantinovskas attekai izvietota Konstantinovskas meteostacija.

Atsauces 

Krievijas upes
Ziemeļu Ledus okeāna baseina upes
Jakutija
Čukotkas autonomais apvidus
Aņujas pietekas
Boļšojaņuja ( ) , arī Ulahaneņīja ( — ‘ mazā upe ’ ) vai Vilgilvēma ( — ‘ bērzu upe ’ ) , ir upe Krievijas Federācijas ziemeļaustrumos . Plūst pa Čukotkas autonomā apvidus un Sahas Republikas teritoriju . Upe sākas kā Ļevijiļukeivēma Anadiras plakankalnē , pēc citiem avotiem — satekot Ļevijiļukeivēmai un Pravijiļukeivēmai . Plūst rietumu — ziemeļrietumu virzienā starp Aņujas grēdu ziemeļos un Olojas grēdu dienvidos . Pēc Peženkas pietekas noplūst Kolimas zemienē , kur , saplūstot ar Malijaņuju , veido Kolimas pieteku Aņuju . Aizsalst oktobra sākumā , ledus iziet jūnija sākumā . Upes baseinā nozīmīgas zelta un sudraba atradnes . Krasti praktiski neapdzīvoti , pastāvīgu apdzīvoto vietu nav . Lejtecē iepretī Konstantinovskas attekai izvietota Konstantinovskas meteostacija . Atsauces Krievijas upes Ziemeļu Ledus okeāna baseina upes Jakutija Čukotkas autonomais apvidus Aņujas pietekas