Psammosteīdas
Psammosteīdas (; no  — 'smiltis' un οστεος — 'kauls', ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus)) ir izmirusi bežžokļaiņu grupa, kas ietilpst Psammosteīdu apakškārtā. Dzimtu 1896. gadā aprakstīja skotu paleontologs Remzi Trakvairs. Dzimta tiek pārstāvēta ar divām ģintīm Psammosteus un Karelosteus. Dzimtas pārstāvji dzīvoja gan saldūdeņos, gan jūrās.

Apraksts 
Branhiālās plātnes ir ļoti izstieptas platumā un pārveidotas uz leju noliektos balsta orgānos, bez jebkādas saistības ar žaunu dobumu. Postorbitālās plātnes garas un šauras, veido ķermeņa bruņas sānu malas. Muguras un vēdera plātnes izstieptas, pilnībā klātas ar ciklomorām tesērām.

Izplatība 
Psammosteīdas dzīvoja vidusdevonā un augšdevonā līdz frānas beigām. Tie bija izplatīti galvenajā devona laukā (arī Latvijā), Timānā, Severnajā Zemļā, Austrumeiropas platformā (urbumos), Skotijā un Elsmīra salā.

Sistemātika 
 Psammosteidae Traquair, 1896
 Psammosteus Agassiz, 1844
 Psammosteus asper Obruchev, 1965
 Psammosteus bergi (Obruchev, 1943)
 Psammosteus bystrowi Obruchev, 1965
 Psammosteus cuneatus Obruchev, 1965
 Psammosteus falcatus Gross, 1942
 Psammosteus levis Obruchev, 1965
 Psammosteus livonicus Obruchev, 1965
 Psammosteus maeandrinus Agassiz, 1844
 Psammosteus megalopteryx (Trautschold, 1880) Gross, 1933
 Psammosteus pectinatus Obruchev, 1965
 Psammosteus praecursor Obruchev, 1947
 Psammosteus tchernovi Obruchev, 1965
 Psammosteus tenuis Obruchev, 1965

 Karelosteus Obruchev, 1933
 Karelosteus weberi Obruchev, 1933

Atsauces 

Bezžokļaiņi
Devons
Psammosteīdas ( ; no — ' smiltis ' un οστεος — ' kauls ' , ādas zobiem klātās plātnes atgādina smilšu graudiņus ) ) ir izmirusi bežžokļaiņu grupa , kas ietilpst Psammosteīdu apakškārtā . Dzimtu gadā aprakstīja skotu paleontologs Remzi Trakvairs . Dzimta tiek pārstāvēta ar divām ģintīm Psammosteus un Karelosteus . Dzimtas pārstāvji dzīvoja gan saldūdeņos , gan jūrās . Apraksts Branhiālās plātnes ir ļoti izstieptas platumā un pārveidotas uz leju noliektos balsta orgānos , bez jebkādas saistības ar žaunu dobumu . Postorbitālās plātnes garas un šauras , veido ķermeņa bruņas sānu malas . Muguras un vēdera plātnes izstieptas , pilnībā klātas ar ciklomorām tesērām . Izplatība Psammosteīdas dzīvoja vidusdevonā un augšdevonā līdz frānas beigām . Tie bija izplatīti galvenajā devona laukā ( arī Latvijā ) , Timānā , Severnajā Zemļā , Austrumeiropas platformā ( urbumos ) , Skotijā un Elsmīra salā . Sistemātika Psammosteidae Traquair , Psammosteus Agassiz , Psammosteus asper Obruchev , Psammosteus bergi ( Obruchev , Psammosteus bystrowi Obruchev , Psammosteus cuneatus Obruchev , Psammosteus falcatus Gross , Psammosteus levis Obruchev , Psammosteus livonicus Obruchev , Psammosteus maeandrinus Agassiz , Psammosteus megalopteryx ( Trautschold , Gross , Psammosteus pectinatus Obruchev , Psammosteus praecursor Obruchev , Psammosteus tchernovi Obruchev , Psammosteus tenuis Obruchev , Karelosteus Obruchev , Karelosteus weberi Obruchev , Atsauces Bezžokļaiņi Devons