Bosnijas un Hercegovinas Republika
Bosnijas un Hercegovinas Republika (serbhorvātu: Republika Bosna i Hercegovina / Република Босна и Херцеговина) bija valsts Dienvidaustrumeiropā, pastāvēja no 1992. gada līdz 1995. gadam. Tā ir tiešā mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas tiesiskā priekštece.

Vēsture 
Bosnija un Hercegovina atdalījās no sairstošās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas 1992. gada 3. martā. Bosnijas karš sākās drīz pēc tās neatkarības pasludināšanas un ilga 3 gadus. Vadītāji no divām no trim galvenajām Bosnijas un Hercegovinas etniskajām grupām, proti, serbi un horvāti, izveidoja atsevišķas valstis, attiecīgi Serbu Republiku un Hercegbosnijas Horvātu Republiku, kuras Bosnijas Republika un starptautiskās valdības neatzina. Neoficiāli šie notikumi tika uzskatīti par pierādījumu tam, ka Bosnijas un Hercegovinas Republika galvenokārt pārstāvēja bošņākus (galvenokārt musulmaņus), lai gan formāli republikas prezidentūru un valdību joprojām veidoja serbi un horvāti kopā ar bošņākiem.

Saskaņā ar 1994. gada Vašingtonas vienošanos bošņāki un Hercegbosnijas horvāti, izveidoja Bosnijas un Hercegovinas Federāciju, kas ir bošņāku un horvātu kopīgs federatīvs subjekts. 1995. gadā Deitonas miera līgums apvienoja Bosnijas un Hercegovinas Federāciju ar serbu valstisko veidojumu Serbu Republiku, kas no šī brīža tika oficiāli atzīta par politisku federatīvu vienību bez atdalīšanās tiesībām no Bosnijas un Hercegovinas.

Vārds "Republika" tika izņemts no valsts nosaukuma pēc Deitonas līguma 4. pielikuma, kurā bija Bosnijas un Hercegovinas konstitūcija, līdzparakstīšanas 1995. gada 14. decembrī.

Atsauces 

Bosnijas un Hercegovinas vēsture
Bosnijas un Hercegovinas Republika ( serbhorvātu : Republika Bosna i Hercegovina / Република Босна и Херцеговина ) bija valsts Dienvidaustrumeiropā , pastāvēja no gada līdz gadam . Tā ir tiešā mūsdienu Bosnijas un Hercegovinas tiesiskā priekštece . Vēsture Bosnija un Hercegovina atdalījās no sairstošās Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas gada martā . Bosnijas karš sākās drīz pēc tās neatkarības pasludināšanas un ilgagadus . Vadītāji no divām no trim galvenajām Bosnijas un Hercegovinas etniskajām grupām , proti , serbi un horvāti , izveidoja atsevišķas valstis , attiecīgi Serbu Republiku un Hercegbosnijas Horvātu Republiku , kuras Bosnijas Republika un starptautiskās valdības neatzina . Neoficiāli šie notikumi tika uzskatīti par pierādījumu tam , ka Bosnijas un Hercegovinas Republika galvenokārt pārstāvēja bošņākus ( galvenokārt musulmaņus ) , lai gan formāli republikas prezidentūru un valdību joprojām veidoja serbi un horvāti kopā ar bošņākiem . Saskaņā ar gada Vašingtonas vienošanos bošņāki un Hercegbosnijas horvāti , izveidoja Bosnijas un Hercegovinas Federāciju , kas ir bošņāku un horvātu kopīgs federatīvs subjekts . gadā Deitonas miera līgums apvienoja Bosnijas un Hercegovinas Federāciju ar serbu valstisko veidojumu Serbu Republiku , kas no šī brīža tika oficiāli atzīta par politisku federatīvu vienību bez atdalīšanās tiesībām no Bosnijas un Hercegovinas . Vārds " Republika " tika izņemts no valsts nosaukuma pēc Deitonas līguma pielikuma , kurā bija Bosnijas un Hercegovinas konstitūcija , līdzparakstīšanas gada decembrī . Atsauces Bosnijas un Hercegovinas vēsture