Ceriņi
Ceriņi (Syringa) ir olīvu dzimtas ģints, kura apvieno 12 krūmu sugas. To dabiskais izplatības areāls ir Vecās pasaules tropu un siltās zemes. Tie tiek plaši kultivēti kā krāšņumaugi. Ziedu krāsa var būt dažāda — lillā, violeti, zili, balti, sārti, dzelteni un arī daudzkrāsaini.

Ceriņi ir lapu koks un atkarībā no variācijas augstumā var stiepties līdz pat 2,5-5 metriem, platumā no 1,6 līdz 3 metriem. Ovāla vai sirdsveida formas lapas ir aptuveni 5-12 cm garas un iekrāsojas tumši zaļā, kā arī nedaudz zilganzaļā krāsā. Iespējamas arī dažādas pildīto ceriņziedu variācijas. No apputekšņotajiem ziediņiem attīstās brūni, kapsulveidīgi augļi.

Vēsture 
Uzskata, ka ceriņus kā košumkrūmus Eiropā ieveda no Persijas, to nosaukums cēlies no persiešu valodas vārda "zilgans" (نیلک, "nilak"). Sākotnēji tas 16. gadsimtā no Osmaņu impērijas izplatījās Austrijā, tad kļuva populārs Francijas galvaspilsētā Parīzē ().

Galerija

Atsauces

Ārējās saites 

Olīvaugu dzimta
Krāšņumaugi
Ceriņi ( Syringa ) ir olīvu dzimtas ģints , kura apvienokrūmu sugas . To dabiskais izplatības areāls ir Vecās pasaules tropu un siltās zemes . Tie tiek plaši kultivēti kā krāšņumaugi . Ziedu krāsa var būt dažāda — lillā , violeti , zili , balti , sārti , dzelteni un arī daudzkrāsaini . Ceriņi ir lapu koks un atkarībā no variācijas augstumā var stiepties līdz pat5 -5 metriem , platumā no6 līdzmetriem . Ovāla vai sirdsveida formas lapas ir aptuvenicm garas un iekrāsojas tumši zaļā , kā arī nedaudz zilganzaļā krāsā . Iespējamas arī dažādas pildīto ceriņziedu variācijas . No apputekšņotajiem ziediņiem attīstās brūni , kapsulveidīgi augļi . Vēsture Uzskata , ka ceriņus kā košumkrūmus Eiropā ieveda no Persijas , to nosaukums cēlies no persiešu valodas vārda " zilgans " ( نیلک , " nilak " ) . Sākotnēji tas gadsimtā no Osmaņu impērijas izplatījās Austrijā , tad kļuva populārs Francijas galvaspilsētā Parīzē ( ) . Galerija Atsauces Ārējās saites Olīvaugu dzimta Krāšņumaugi