Šķirstiņu muiža
Šķirstiņu muižas, arī Raudupes muižas, kungu mājas drupas atrodas pie Šķirstiņas upes netālu no vietējā autoceļa V115 Šķirstiņi — Āstere — Ludiņi, ap  no pagasta centra Viļķenes.

Vēsture 

Muiža izveidojusies Limbažu draudzes novadā, Rīgas arhibīskapijas Līvu galā. 

1492. gadā Jirgens Veipte nopircis šo muižu, tolaik sauktu Napkila (), no Jirgena Koskula priekš Klausa Zalces. Tai pašā 1492. gadā Klauss to nodevis brālim Heinriham. 1512. gadā muižu nopircis Jakobs Aderkass. Viņa atraitne vēlāk apprecējās ar Volfu fon Šīrštedtu. Viņu meita Agneta apprecējās ar Magnusu Brimmeru, bet šī pāra meita ar Johanu fon Tīzenhauzenu.

1723. gadā muižu nopirka Alberts Kadeuss, kura dēls ģenerālis Kārlis Gustavs fon Kadeuss 1751. gadā to pārdeva tiesas ierēdnim un vērtētājam fon Fišeram par 8584 dālderiem. 1780. gadā muižu nopirka pulkvedis Cimmermanis. 1834. gadā viņa dēls to pārdeva kopā ar netālo Šucēnu () muižu (austrumos no Pāles) par 92 500 rubļiem pulkvedim Kārlim fon Zommeram. Ap 1860. gadu pie Šķirstiņas uzceltas muižai piederošas dzirnavas, ar krogu un dzīvokļiem, to darbībai izrakts Dzirnezers. Dzirnavas darbojušās līdz Otrajam pasaules karam. Pēc Kārļa Zommera nāves muižas mantoja viņa atraitne Anna un viņu bērni. 1868. gadā dēls nopirka mantojumus no pārējiem mantiniekiem par 120 000 rubļiem un kļuva par vienīgo Šucēnu un Šķirstiņu muižu īpašnieku. Pēdējā muižas ēka ar nosaukumu "Raudupes" tika uzbūvēta no koka 19. gadsimtā un vēlāk apšūta ar ķieģeļiem.

Pēc 1920. gada zemes reformas muižas kungu mājā ierīkoja nespējnieku namu, tautas namu un dzīvokļus, pēc Otrā pasaules kara — kolhoza kantori, klubu un veikalu. Muižas ēka nodega ugunsgrēkā 1999. gada decembrī.

Atsauces

Literatūra 
 Pirang, H. Das Baltische Herrenhaus. Riga: Jonck & Poliewsky, 1926.

Muižas Latvijā
Viļķenes pagasts
Šķirstiņu muižas , arī Raudupes muižas , kungu mājas drupas atrodas pie Šķirstiņas upes netālu no vietējā autoceļa V115 Šķirstiņi — Āstere — Ludiņi , ap no pagasta centra Viļķenes . Vēsture Muiža izveidojusies Limbažu draudzes novadā , Rīgas arhibīskapijas Līvu galā . 1492. gadā Jirgens Veipte nopircis šo muižu , tolaik sauktu Napkila ( ) , no Jirgena Koskula priekš Klausa Zalces . Tai pašā gadā Klauss to nodevis brālim Heinriham . gadā muižu nopircis Jakobs Aderkass . Viņa atraitne vēlāk apprecējās ar Volfu fon Šīrštedtu . Viņu meita Agneta apprecējās ar Magnusu Brimmeru , bet šī pāra meita ar Johanu fon Tīzenhauzenu . 1723. gadā muižu nopirka Alberts Kadeuss , kura dēls ģenerālis Kārlis Gustavs fon Kadeuss gadā to pārdeva tiesas ierēdnim un vērtētājam fon Fišeram pardālderiem . gadā muižu nopirka pulkvedis Cimmermanis . gadā viņa dēls to pārdeva kopā ar netālo Šucēnu ( ) muižu ( austrumos no Pāles ) par500 rubļiem pulkvedim Kārlim fon Zommeram . Ap gadu pie Šķirstiņas uzceltas muižai piederošas dzirnavas , ar krogu un dzīvokļiem , to darbībai izrakts Dzirnezers . Dzirnavas darbojušās līdz Otrajam pasaules karam . Pēc Kārļa Zommera nāves muižas mantoja viņa atraitne Anna un viņu bērni . gadā dēls nopirka mantojumus no pārējiem mantiniekiem par000 rubļiem un kļuva par vienīgo Šucēnu un Šķirstiņu muižu īpašnieku . Pēdējā muižas ēka ar nosaukumu " Raudupes " tika uzbūvēta no koka gadsimtā un vēlāk apšūta ar ķieģeļiem . Pēc gada zemes reformas muižas kungu mājā ierīkoja nespējnieku namu , tautas namu un dzīvokļus , pēc Otrā pasaules kara — kolhoza kantori , klubu un veikalu . Muižas ēka nodega ugunsgrēkā gada decembrī . Atsauces Literatūra Pirang , H. Das Baltische Herrenhaus . Riga : Jonck & Poliewsky , Muižas Latvijā Viļķenes pagasts