Kokes muiža
Kokes muiža () bija muiža senajā Daugavas krastā, kuras vieta mūsdienās atrodama Spilves pļavās Hapaka grāvja rietumu pusē. Līdz mūsdienām nav saglabājusies.

Vēsture 
Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas Daugavas lejteces kreiso krastu līdz 1630. gadam pārvaldīja Kurzemes un Zemgales hercogi, 1572. gadā hercogs Gothards šeit izlēņoja zemi Francim Oldhevelingam. Poļu-zviedru kara laikā muižu ieņēma zviedru karaspēks, tā iekļauta Daugavgrīvas draudzes novadā. Muižas vārds cēlies no tās vēlākā īpašnieka Karstena Kokes.  

1924. gadā agrākās Kokes muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās.

Atsauces 

Muižas Rīgā
Kurzemes rajons
Kokes muiža ( ) bija muiža senajā Daugavas krastā , kuras vieta mūsdienās atrodama Spilves pļavās Hapaka grāvja rietumu pusē . Līdz mūsdienām nav saglabājusies . Vēsture Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas Daugavas lejteces kreiso krastu līdz gadam pārvaldīja Kurzemes un Zemgales hercogi , gadā hercogs Gothards šeit izlēņoja zemi Francim Oldhevelingam . Poļu - zviedru kara laikā muižu ieņēma zviedru karaspēks , tā iekļauta Daugavgrīvas draudzes novadā . Muižas vārds cēlies no tās vēlākā īpašnieka Karstena Kokes . 1924. gadā agrākās Kokes muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās . Atsauces Muižas Rīgā Kurzemes rajons