Ungārijas forints
Forints (Valūtas simbols: Ft; ISO 4217 kods: HUF) ir Ungārijas Republikas nacionālā naudas vienība. To sīkāk iedala 100 filleros, lai gan filleru monētas vairāk nav apgrozībā. Forinta ieviešana 1946. gada 1. augustā bija nozīmīgs solis pēc Otrā pasaules kara Ungārijas ekonomikas stabilizācijā un valūta bija relatīvi stabila līdz 1980. gadiem. Valsts pāreja uz tirgus ekonomiku 1990. gadu sākumā pasliktināja forinta vērtību, 1991. gadā inflācija sasniedza tās lielāko punktu — 35%. Ungārijai kā Eiropas Savienības dalībvalstij ir bijis mērķis kļūt par eirozonas dalībvalsti, aizvietojot forintu ar eiro, bet tās valdošajai konservatīvajai partijai nav plānots ieviest eiro pirms 2020. gada, līdz ar to nav uzsākta Eiropas Monetārās Savienības otrās kārtas izpilde.

Vēsture 

Valūtas nosaukums nāk no Florences, kur zelta monētas tika kaltas no 1252. gada, sauktas par fiorino d'oro. Ungārijā arī bija sava zelta valūta florentinus (vēlāk forint), kas tika izmantota kopš 1325. gada, Kārola I valdīšanas laikā, un vairākas valstis sekoja Ungārijas piemēram.

Valūtu atkārtoti ieviesa 1946. gada 1. augustā, pēc pengo zemās vērtības, kuru izraisīja lielākā hiperinflācija, kas jebkad ir izmērīta, 1945.—1946. gadā. Pāreju vadīja Ungārijas Komunistiskā partija, kurai bja noteicošā loma valdībā. Forinta veiksmi izmantoja, veicinot komunistu pilnīgu varas pārņemšanu 1948.—1949. gadā. Forints aizvietoja pengo pēc kursa 1 forints = 4 pengo—noņemot 29 nulles no vecās valūtas. Faktiski tas bija izdomāts valūtas kurss. Lielāka nominālā vērtība pengo banknotei bija 100 miljoni pengo (1020 pengo), kopējā pengo vērtība apgrozībā bija mazāka par 0,1 filleru. Lielāka nozīme bija kursam starp adopengo, kurā 1 forints = 200 miljoni adopengo.

Vēsturiski forinta subvienība ir 100 filleri () (salīdzināma ar centu), kaut gan filleru monētas ir kļuvušas bezvērtīgas dēļ inflācijas un vairs neatrodas apgrozībā kopš 1999. gada. Ungāru abreviatūra forintam ir Ft, kas atrodas aiz skaitļa. Fillers ir izmantots kā subvienība Ungāru valūtām kopš 1925. gada, kas radusies no vācu naudas nosaukuma Heller. Tā abreviatūra ir f, kas arī rakstīta aiz skaitļa.

Eiro ieviešana 
Ungārija plānoja sākotnēji kļūt par eirozonas dalībvalsti 2007. vai 2008. gadā. Vēlāk par mērķa datumu tika noteikts 2010. gada 1. janvāris, bet plāns tika pamests pārmērīgi augstā budžeta deficīta, inflācijas un valsts parāda dēļ. Vairākus gadus Ungārija nespēja izpildīt nevienu no Eiro konverģences kritērijiem.

Atsauces

Ārējās saites 

 Official Daily Exchange Rates Archive, Ungārijas Nacionālā banka 
 bankjegy.szabadsagharcos.org (Ungāru banknošu katalogs)  
 www.numismatics.hu (Roman and Hungarian related numismatic site)  
 papirpenz.hu  (Ungāru banknošu attēli) 
 www.eremgyujtok.hu (homepage of the Hungarian Coin Collectors' Society)    
 Hungarian banknotes (lielas izšķirtspējas attēli, ieskaitot vecas forintu banknotes) 
 Visaptverošs katalogs ar ungāru monētām 
 Ungārijas Nacionālā banka — "Information on forint banknotes and their security features, and forint coins" 

Ungārijas naudasvienības
Ungārijas nauda
Eiropas naudasvienības
Nacionālās valūtas
Forints ( Valūtas simbols : Ft ; ISOkods : HUF ) ir Ungārijas Republikas nacionālā naudas vienība . To sīkāk iedalafilleros , lai gan filleru monētas vairāk nav apgrozībā . Forinta ieviešana gada augustā bija nozīmīgs solis pēc Otrā pasaules kara Ungārijas ekonomikas stabilizācijā un valūta bija relatīvi stabila līdz gadiem . Valsts pāreja uz tirgus ekonomiku gadu sākumā pasliktināja forinta vērtību , gadā inflācija sasniedza tās lielāko punktu — . Ungārijai kā Eiropas Savienības dalībvalstij ir bijis mērķis kļūt par eirozonas dalībvalsti , aizvietojot forintu ar eiro , bet tās valdošajai konservatīvajai partijai nav plānots ieviest eiro pirms gada , līdz ar to nav uzsākta Eiropas Monetārās Savienības otrās kārtas izpilde . Vēsture Valūtas nosaukums nāk no Florences , kur zelta monētas tika kaltas no gada , sauktas par fiorino d' oro . Ungārijā arī bija sava zelta valūta florentinus ( vēlāk forint ) , kas tika izmantota kopš gada , Kārola I valdīšanas laikā , un vairākas valstis sekoja Ungārijas piemēram . Valūtu atkārtoti ieviesa gada augustā , pēc pengo zemās vērtības , kuru izraisīja lielākā hiperinflācija , kas jebkad ir izmērīta , — 1946. gadā . Pāreju vadīja Ungārijas Komunistiskā partija , kurai bja noteicošā loma valdībā . Forinta veiksmi izmantoja , veicinot komunistu pilnīgu varas pārņemšanu —1949. gadā . Forints aizvietoja pengo pēc kursaforints =pengo —noņemotnulles no vecās valūtas . Faktiski tas bija izdomāts valūtas kurss . Lielāka nominālā vērtība pengo banknotei bijamiljoni pengopengo ) , kopējā pengo vērtība apgrozībā bija mazāka par1 filleru . Lielāka nozīme bija kursam starp adopengo , kurāforints =miljoni adopengo . Vēsturiski forinta subvienība irfilleri ( ) ( salīdzināma ar centu ) , kaut gan filleru monētas ir kļuvušas bezvērtīgas dēļ inflācijas un vairs neatrodas apgrozībā kopš gada . Ungāru abreviatūra forintam ir Ft , kas atrodas aiz skaitļa . Fillers ir izmantots kā subvienība Ungāru valūtām kopš gada , kas radusies no vācu naudas nosaukuma Heller . Tā abreviatūra ir f , kas arī rakstīta aiz skaitļa . Eiro ieviešana Ungārija plānoja sākotnēji kļūt par eirozonas dalībvalsti vai gadā . Vēlāk par mērķa datumu tika noteikts gada janvāris , bet plāns tika pamests pārmērīgi augstā budžeta deficīta , inflācijas un valsts parāda dēļ . Vairākus gadus Ungārija nespēja izpildīt nevienu no Eiro konverģences kritērijiem . Atsauces Ārējās saites Official Daily Exchange Rates Archive , Ungārijas Nacionālā banka bankjegy.szabadsagharcos.org ( Ungāru banknošu katalogs ) www.numismatics.hu ( Roman and Hungarian related numismatic site ) papirpenz.hu ( Ungāru banknošu attēli ) www.eremgyujtok.hu ( homepage of the Hungarian Coin Collectors ' Society ) Hungarian banknotes ( lielas izšķirtspējas attēli , ieskaitot vecas forintu banknotes ) Visaptverošs katalogs ar ungāru monētām Ungārijas Nacionālā banka — " Information on forint banknotes and their security features , and forint coins " Ungārijas naudasvienības Ungārijas nauda Eiropas naudasvienības Nacionālās valūtas