Joičiro Nambu
Joičiro Nambu (, dzimis , miris ) bija Japānas un ASV fiziķis un Čikāgas Universitātes profesors. Pazīstams ar savu ieguldījumu teorētiskās fizikas jomā. 2008. gadā saņēmis Nobela prēmiju fizikā par spontānā simetrijas laušanas mehānisma atklāšanu elementārdaļiņu fizikā 1960. gadā. Nobela prēmiju saņēma vienlaikus ar diviem citiem japāņu fiziķiem — Makoto Kobajaši un Tošihide Maskava, kuri balvu saņēma par lauztās simetrijas izcelšanās atklāšanu, kas nosaka vismaz trīs kvarku ģimeņu esamību dabā"

Agrīnais dzīves posms 
Nambu dzimis Tokijā, Japānā, 1921. gadā. Pēc vidusskolas absolvēšanas Fukui pilsētā viņš iestājās Tokijas Imperiālajā universitātē un studēja fiziku. Viņš ieguva zinātņu bakalaura grādu 1942. gadā un zinātņu doktora grādu 1952. gadā. 1949. gadā viņš tika iecelts par asociēto profesoru Osakas Pilsētas universitātē un nākamajā gadā 29 gadu vecumā paaugstināts par profesoru.

1952. gadā Nambu uzaicināja uz Ņūdžersiju Amerikas Savienotajās Valstīs, uz Prinstonas Padziļināto studiju institūtu. 1954. gadā viņš pārcēlās uz Čikāgas Universitāti, kur 1958. gadā kļuva par profesoru. No 1974. līdz 1977. gadam viņš bija arī Fizikas katedras priekšsēdētājs.

1970. gadā Nambu kļuva par ASV pilsoni.

Karjera 
Nambu 1960. gadā strādāja pie spontānas simetrijas laušanas mehānisma elementārdaļiņu fizikā un atklāja, ka duālās rezonanses modeli var izskaidrot ar kvantu mehānikas stīgu teoriju. Viņš ierosināja kvantu hromodinamikas "krāsu lādiņu" ideju. Nambu tiek uzskatīts par vienu no stīgu teorijas pamatlicējiem.

Pēc vairāk nekā piecdesmit gadiem profesora amatā Čikāgas Universitātē Nambu kļuva par emeritus profesoru Čikāgas Universitātes Fizikas katedrā un Enriko Fermi institūtā.

Nambu-Goto darbība stīgu teorijā ir nosaukta Nambu un Tetsuo Goto vārdā. Arī bezmasas bozoni, kas rodas ar spontānu simetrijas pārrāvumu, dažkārt tiek saukti par Nambu–Goldstouna bozoniem.

Nambu miris 2015. gadā, 94 gadu vecumā, no infarkta.

Apbalvojumi 
Nambu ieguvis daudzus apbalvojumus un balvas, tostarp Denija Heinemana balvu (1970), Roberta Openheimera piemiņas balvu (1977), Japānas Kultūras ordeni (1978), ASV Nacionālo zinātnes medaļu (1982), Maksa Planka medaļu (1985), Diraka balvu (1986), Sakurai balvu (1994), Volfa balvu fizikā (1994/1995) un Franklina institūta Bendžamina Franklina medaļu (2005). Nambu tika piešķirta puse no Nobela prēmijas fizikā (2008).

Atsauces

Ārējās saites 

 Visvairāk citētās Nambu zinātniskās publicācijas inspirehep.net 
 Joičiro Nambu biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā 

Nobela prēmijas laureāti fizikā
Japānā dzimušie
Japāņu fiziķi
ASV fiziķi
Joičiro Nambu ( , dzimis , miris ) bija Japānas un ASV fiziķis un Čikāgas Universitātes profesors . Pazīstams ar savu ieguldījumu teorētiskās fizikas jomā . gadā saņēmis Nobela prēmiju fizikā par spontānā simetrijas laušanas mehānisma atklāšanu elementārdaļiņu fizikā gadā . Nobela prēmiju saņēma vienlaikus ar diviem citiem japāņu fiziķiem — Makoto Kobajaši un Tošihide Maskava , kuri balvu saņēma par lauztās simetrijas izcelšanās atklāšanu , kas nosaka vismaz trīs kvarku ģimeņu esamību dabā " Agrīnais dzīves posms Nambu dzimis Tokijā , Japānā , gadā . Pēc vidusskolas absolvēšanas Fukui pilsētā viņš iestājās Tokijas Imperiālajā universitātē un studēja fiziku . Viņš ieguva zinātņu bakalaura grādu gadā un zinātņu doktora grādu gadā . gadā viņš tika iecelts par asociēto profesoru Osakas Pilsētas universitātē un nākamajā gadāgadu vecumā paaugstināts par profesoru . 1952. gadā Nambu uzaicināja uz Ņūdžersiju Amerikas Savienotajās Valstīs , uz Prinstonas Padziļināto studiju institūtu . gadā viņš pārcēlās uz Čikāgas Universitāti , kur gadā kļuva par profesoru . No līdz gadam viņš bija arī Fizikas katedras priekšsēdētājs . 1970. gadā Nambu kļuva par ASV pilsoni . Karjera Nambu gadā strādāja pie spontānas simetrijas laušanas mehānisma elementārdaļiņu fizikā un atklāja , ka duālās rezonanses modeli var izskaidrot ar kvantu mehānikas stīgu teoriju . Viņš ierosināja kvantu hromodinamikas " krāsu lādiņu " ideju . Nambu tiek uzskatīts par vienu no stīgu teorijas pamatlicējiem . Pēc vairāk nekā piecdesmit gadiem profesora amatā Čikāgas Universitātē Nambu kļuva par emeritus profesoru Čikāgas Universitātes Fizikas katedrā un Enriko Fermi institūtā . Nambu-Goto darbība stīgu teorijā ir nosaukta Nambu un Tetsuo Goto vārdā . Arī bezmasas bozoni , kas rodas ar spontānu simetrijas pārrāvumu , dažkārt tiek saukti par Nambu – Goldstouna bozoniem . Nambu miris gadā , gadu vecumā , no infarkta . Apbalvojumi Nambu ieguvis daudzus apbalvojumus un balvas , tostarp Denija Heinemana balvu Roberta Openheimera piemiņas balvu Japānas Kultūras ordeni ASV Nacionālo zinātnes medaļu Maksa Planka medaļu Diraka balvu Sakurai balvu Volfa balvu fizikā1995 ) un Franklina institūta Bendžamina Franklina medaļu Nambu tika piešķirta puse no Nobela prēmijas fizikā Atsauces Ārējās saites Visvairāk citētās Nambu zinātniskās publicācijas inspirehep.net Joičiro Nambu biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā Nobela prēmijas laureāti fizikā Japānā dzimušie Japāņu fiziķi ASV fiziķi