Duresi amfiteātris
Duresi amfiteātris () ir viens no lielākajiem zināmajiem romiešu amfiteātriem, tas atrodas Duresi pilsētā mūsdienu Albānijā. Celts 1. gs. beigās, pēc citām ziņām 2. gs., un ir viens no ievērojamākiem Senās Romas pieminekļiem Balkānu reģionā.

Duresi amfiteātris atrodas Albānijas kultūras pieminekļu aizsardzības institūta uzraudzībā un kopš 1996. gada ir iekļauts UNESCO pasaules mantojuma kandidātu sarakstā.

Amfiteātris atrodas Duresi pilsētas centrā, 350 metrus no Adrijas jūras krasta. Tas ir celts elipses formā, garums 132,4 m, platums 113,4 m, augstums 20 m. Arēnas garums 61,4 m un platums 42,2 m.
Amfiteātra rietumu siena balstās kalna nogāzē, austrumu siena atrodas līdzenumā. Celtnes tribīnēs varēja ietilpt 15 līdz 20 tūkstoši skatītāju. Skatītāju rindas bija klātas ar balto mālu. Amfiteātris tika aktīvi lietots līdz 4. gs.-5. gs., tajā notika gladiatoru cīņu uzvedumi. Amfiteātra darbības izbeigšana saistāma ar 345.-346. gadu zemestrīcēm vai pēdējā vienotās Romas impērijas imperatora Teodosija I 391. gada rīkojumu aizvērt visas romiešu pagānisko kultu ēkas

4. gs. otrajā pusē amfiteātra daļā tika izveidota agrīno kristiešu kapela, tās sienas tika dekorētas ar freskām, kas daļēji ir saglabājušās un apskatāmas mūsdienās.
16. gs., pēc Osmaņu impērijas iebrukuma, pilsētas sienas būvniecības laikā amfiteātris tika aizbērts.
Aptuveni trešdaļu pieminekļa 20. gs. 60. gados atklāja Vangjela Toci vadītajos izrakumos, pārējais tika atbrīvots no zemes 80. gados Lidas Miraj vadībā. Pēc izrakumu pabeigšanas amfiteātra stāvoklis pamazām pasliktinājās, jo netika veikta drupu konservācija. 2004. gadā Parmas Universitātes zinātnieki uzsāka pieminekļa saglabāšanas darbus.

2013. gadā starptautiskā nevalstiskā organizācija Europa Nostra iekļāva Duresi amfiteātri Eiropas apdraudētāko vēstures pieminekļu sarakstā.

Atsauces

Literatūra 
 Miraj, L. Dyrrachium in the Early Christian and Byzantine Period (Tiranë 2013).
 Miraj, L. ‘The Chapel in the Amphitheater of Dyrrachium and its Mosaics’, Antichità AltoAdriatiche-LIII (Trieste 2003) 245-291.
 Miraj, L. ‘The Earliest Coinage of Epidamnos/Dyrrachion as a Source’, Greek Influence along the East Adriatic Coast, Proceedings of the International Conference held in Split, September 24—26, 1998 (Split 2002) 435-470.

Ārējās saites 

 Balkan Travellers/Life is a Promise in Durres, Albania

Senās Romas arhitektūra
Duresi amfiteātris ( ) ir viens no lielākajiem zināmajiem romiešu amfiteātriem , tas atrodas Duresi pilsētā mūsdienu Albānijā . Celts gs. beigās , pēc citām ziņām gs. , un ir viens no ievērojamākiem Senās Romas pieminekļiem Balkānu reģionā . Duresi amfiteātris atrodas Albānijas kultūras pieminekļu aizsardzības institūta uzraudzībā un kopš gada ir iekļauts UNESCO pasaules mantojuma kandidātu sarakstā . Amfiteātris atrodas Duresi pilsētas centrā , metrus no Adrijas jūras krasta . Tas ir celts elipses formā , garums4 m , platums4 m , augstumsm . Arēnas garums4 m un platums2 m . Amfiteātra rietumu siena balstās kalna nogāzē , austrumu siena atrodas līdzenumā . Celtnes tribīnēs varēja ietilptlīdztūkstoši skatītāju . Skatītāju rindas bija klātas ar balto mālu . Amfiteātris tika aktīvi lietots līdz gs . -5. gs. , tajā notika gladiatoru cīņu uzvedumi . Amfiteātra darbības izbeigšana saistāma ar - 346. gadu zemestrīcēm vai pēdējā vienotās Romas impērijas imperatora Teodosija I gada rīkojumu aizvērt visas romiešu pagānisko kultu ēkas 4. gs. otrajā pusē amfiteātra daļā tika izveidota agrīno kristiešu kapela , tās sienas tika dekorētas ar freskām , kas daļēji ir saglabājušās un apskatāmas mūsdienās . 16. gs. , pēc Osmaņu impērijas iebrukuma , pilsētas sienas būvniecības laikā amfiteātris tika aizbērts . Aptuveni trešdaļu pieminekļa gs. gados atklāja Vangjela Toci vadītajos izrakumos , pārējais tika atbrīvots no zemes gados Lidas Miraj vadībā . Pēc izrakumu pabeigšanas amfiteātra stāvoklis pamazām pasliktinājās , jo netika veikta drupu konservācija . gadā Parmas Universitātes zinātnieki uzsāka pieminekļa saglabāšanas darbus . 2013. gadā starptautiskā nevalstiskā organizācija Europa Nostra iekļāva Duresi amfiteātri Eiropas apdraudētāko vēstures pieminekļu sarakstā . Atsauces Literatūra Miraj , L. Dyrrachium in the Early Christian and Byzantine Period ( Tiranë Miraj , L. ‘ The Chapel in the Amphitheater of Dyrrachium and its Mosaics ’ , Antichità AltoAdriatiche-LIII ( Trieste245 - 291 . Miraj , L. ‘ The Earliest Coinage of Epidamnos / Dyrrachion as a Source ’ , Greek Influence along the East Adriatic Coast , Proceedings of the International Conference held in Split , September26 , ( Split435 - 470 . Ārējās saites Balkan Travellers / Life is a Promise in Durres , Albania Senās Romas arhitektūra