Vītītis
Vītītis (Phylloscopus trochilus) ir neliels ķauķīšu dzimtas (Phylloscopidae) dziedātājputns, kas ligzdo plašā areālā Eiropā un Āzijā, ziemo Subsahāras Āfrikā. Izdala 3 pasugas. 

Zinātniskais nosaukums Phylloscopus trochilus atvasināts no sengrieķu valodas un latviski nozīmē "lapu pārmeklētājs, paceplītis": Phyllon — lapa, scopus — pārmeklētājs un trochilus — paceplītis.

Izplatība 

Vītītis ir izteikts gājputns. Ligzdo gandrīz visā Eiropā (izņemot tās dienviddaļu) un tālāk uz austrumiem pāri Sibīrijas centrālajai daļai līdz Tālajiem Ausrumiem. Ziemo Āfrikā uz dievidiem no Sahāras. Austrumsibīrijas pasuga P. t. yakutensis no ligzdošanas vietām Austrumsibīrijā līdz ziemošanas vietām Āfrikas dienvidos veic apmēram 12 000 km tālu migrāciju, līdz ar to tā ir viena no garākajām putnu migrācijas distancēm pasaulē.

Latvijā 
Vītītis Latvijā ir parasts un izplatīts ligzdotājs. Samērā lielā skaitā arī caurceļo. Agrākie novērojumi vītītim pavasarī ir aprīlī, bet vēlākie novembra sākumā. Bijis viens novērojums arī ziemā, janvārī. Latvijā sastopama Austrumeiropas pasuga P. t. acredula.

Izskats 
Vītītis ir vidēji liels, slaids ķauķītis ar salīdzinoši garu, smailu knābi. Ķermeņa garums 11—13 cm, spārnu plētums 16—22 cm, svars 6,3—14,6 g.

Apspalvojums mugurpusē zaļganbrūns, apakšpusē dzeltenīgi balts vai pelēkbalts ar košāk dzeltenām padusēm, pazodi un krūtīm. Spārni vienkrāsaini zaļganbrūni, bez šķērsjoslām. Lidspalvām košākas, dzeltenzaļas maliņas. Arī muguras lejas daļa ir košāk dzeltenzaļa kā pārēja mugura. Sejā izceļas garas, gaiši dzeltenas uzacis. Kājas gaiši dzeltenbrūnas, knābis brūns, bet apakšējās daļas pamatne ir dzeltenīgi oranža. Abi dzimumi izskatās līdzīgi. Jauno putnu apakšpuse dzeltenāka kā pieaugušajiem īpatņiem.

Pasugu atšķirības 
Vismazākā no visām pasugām ir nominālpasuga, tās apspalvojums ir viszaļākais mugurpusē un dzletenākais apakšpusē. Latvijā dzīvojošā pasuga P. t. acredula ir pelēcīgi brūnāka mugurpusē un baltāka apakšpusē. Jo tālāk austrumos mājo šī pasuga, jo pelēkāka kļūst. Sibīrijas pasugai P. t. yakutensis mugurpuse ir vēsi pelēkbrūna, apakšpuse pelēkbalta, uz krūtīm pelēkas svītriņas vai raibumiņi. Uzacis baltas.

Līdzīgas sugas 

Vītīša atšķiršana no citiem ķauķīšiem, it īpaši čuņčiņa, ir sarežģīta, un nepieredzējušiem putnu vērotājiem pat nav iespējama. Abas sugas salīdzinot, vītītim ir gaišākas un dzeltenākas kājas, garāks un gaišāks knābis un spārnu primārās lidspalvas izteikti garākas nekā sekundārās. Tomēr drošākā pazīme sugas noteikšanai ir to dziesma.

Uzvedība 

Vītītis ligzdo lapu koku un jauktu koku mežos, kuros dominē bērzi, bet labprāt apmetas arī vītolu un alkšņu audzēs un krūmos. Uzturas mežos ar laucēm, mežmalās, lielos, aizaugušos dārzos, ceļmalās, upju krastos, krūmos gar tīrumiem un ganībām. Vītītis ir ļoti aktīvs putniņš, kurš nepārtraukti pārvietojas, pārlidojot no vienas vietas uz otru.

Migrācijas lidojumu vītītis veic galvenokārt naktī, nolidojot apmēram 100 km, tomēr daži īpatņi nolido līdz 218 km dienā.

Barība 
Vītītis barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem un olām, arī ar zirnekļiem un rudenī nelielos apjomos ar ogām. Iecienīti kukaiņi ir viendienītes, spāres un strauteņi. Barību galvenokārt meklē uz koku lapām un zariem, bet ķer kukaiņus arī lidojumā.

Ligzdošana 
Ligzdošanas sezona ilgst no aprīļa līdz jūlijam. Pirmais pavasarī ierodas tēviņš, nostiprina vienu vai divas ligzdošanas teritorijas, kuras agresīvi apsargā. Pāris veidojas, mātītei ierodoties pie tēviņa. Ligzdai lodveida forma, vīta no sausas zāles, lapām, augu šķiedrām, sūnām, ķērpjiem, mizas stērbelītēm, saknītēm, zariņiem, skujkoku skujām, no iekšpuses izklāta ar smalkākiem stiebriņiem, dzīvnieku vilnu un spalvām. Atrodas uz zemes, paslēpta zem kupliem augiem. Ļoti retos gadījumos ligzda novietota kokā, vīteņaugā vai klints spraugā, līdz 5 m augstumam. Ligzdu galvenokārt būvē mātīte.  

Sezonā viens perējums. Dējumā 4—8 olas. Inkubācijas periods ilgst 10—16 dienas, perē tikai mātīte. Arī par mazuļiem galvenokārt rūpējas mātīte. Jaunie putni izlido 11—15 dienu vecumā. Vecāki turpina tos barot papildu divas nedēļas.

Sistemātika 
Vītītim ir 3 pasugas:
Phylloscopus trochilus trochilus — nominālpasuga, ligzdo Rietumeiropā un Centrāleiropā līdz Zviedrijas dienvidiem;
Phylloscopus trochilus acredula — ligzdo Skandināvijā (izņemot Zviedrijas dienvidus), Austrumeiropā un Sibīrijas rietumos;
Phylloscopus trochilus yakutensis — ligzdo Sibīrijas centrālajā daļā un austrumos.

Atsauces

Ārējās saites 
Latvijas Daba: Vītītis
Dziedava: Vītītis
Xeno-Canto: Willow Warbler Phylloscopus trochilus (Linnaeus, 1758)
Nature Gate: Willow Warbler

Ķauķīši
Latvijas putni
Eiropas putni
Āzijas putni
Āfrikas putni
Vītītis ( Phylloscopus trochilus ) ir neliels ķauķīšu dzimtas ( Phylloscopidae ) dziedātājputns , kas ligzdo plašā areālā Eiropā un Āzijā , ziemo Subsahāras Āfrikā . Izdalapasugas . Zinātniskais nosaukums Phylloscopus trochilus atvasināts no sengrieķu valodas un latviski nozīmē " lapu pārmeklētājs , paceplītis " : Phyllon — lapa , scopus — pārmeklētājs un trochilus — paceplītis . Izplatība Vītītis ir izteikts gājputns . Ligzdo gandrīz visā Eiropā ( izņemot tās dienviddaļu ) un tālāk uz austrumiem pāri Sibīrijas centrālajai daļai līdz Tālajiem Ausrumiem . Ziemo Āfrikā uz dievidiem no Sahāras . Austrumsibīrijas pasuga P. t. yakutensis no ligzdošanas vietām Austrumsibīrijā līdz ziemošanas vietām Āfrikas dienvidos veic apmēram000 km tālu migrāciju , līdz ar to tā ir viena no garākajām putnu migrācijas distancēm pasaulē . Latvijā Vītītis Latvijā ir parasts un izplatīts ligzdotājs . Samērā lielā skaitā arī caurceļo . Agrākie novērojumi vītītim pavasarī ir aprīlī , bet vēlākie novembra sākumā . Bijis viens novērojums arī ziemā , janvārī . Latvijā sastopama Austrumeiropas pasuga P. t. acredula . Izskats Vītītis ir vidēji liels , slaids ķauķītis ar salīdzinoši garu , smailu knābi . Ķermeņa garums13 cm , spārnu plētums22 cm , svars3—14,6 g. Apspalvojums mugurpusē zaļganbrūns , apakšpusē dzeltenīgi balts vai pelēkbalts ar košāk dzeltenām padusēm , pazodi un krūtīm . Spārni vienkrāsaini zaļganbrūni , bez šķērsjoslām . Lidspalvām košākas , dzeltenzaļas maliņas . Arī muguras lejas daļa ir košāk dzeltenzaļa kā pārēja mugura . Sejā izceļas garas , gaiši dzeltenas uzacis . Kājas gaiši dzeltenbrūnas , knābis brūns , bet apakšējās daļas pamatne ir dzeltenīgi oranža . Abi dzimumi izskatās līdzīgi . Jauno putnu apakšpuse dzeltenāka kā pieaugušajiem īpatņiem . Pasugu atšķirības Vismazākā no visām pasugām ir nominālpasuga , tās apspalvojums ir viszaļākais mugurpusē un dzletenākais apakšpusē . Latvijā dzīvojošā pasuga P. t. acredula ir pelēcīgi brūnāka mugurpusē un baltāka apakšpusē . Jo tālāk austrumos mājo šī pasuga , jo pelēkāka kļūst . Sibīrijas pasugai P. t. yakutensis mugurpuse ir vēsi pelēkbrūna , apakšpuse pelēkbalta , uz krūtīm pelēkas svītriņas vai raibumiņi . Uzacis baltas . Līdzīgas sugas Vītīša atšķiršana no citiem ķauķīšiem , it īpaši čuņčiņa , ir sarežģīta , un nepieredzējušiem putnu vērotājiem pat nav iespējama . Abas sugas salīdzinot , vītītim ir gaišākas un dzeltenākas kājas , garāks un gaišāks knābis un spārnu primārās lidspalvas izteikti garākas nekā sekundārās . Tomēr drošākā pazīme sugas noteikšanai ir to dziesma . Uzvedība Vītītis ligzdo lapu koku un jauktu koku mežos , kuros dominē bērzi , bet labprāt apmetas arī vītolu un alkšņu audzēs un krūmos . Uzturas mežos ar laucēm , mežmalās , lielos , aizaugušos dārzos , ceļmalās , upju krastos , krūmos gar tīrumiem un ganībām . Vītītis ir ļoti aktīvs putniņš , kurš nepārtraukti pārvietojas , pārlidojot no vienas vietas uz otru . Migrācijas lidojumu vītītis veic galvenokārt naktī , nolidojot apmēramkm , tomēr daži īpatņi nolido līdzkm dienā . Barība Vītītis barojas ar kukaiņiem un to kāpuriem un olām , arī ar zirnekļiem un rudenī nelielos apjomos ar ogām . Iecienīti kukaiņi ir viendienītes , spāres un strauteņi . Barību galvenokārt meklē uz koku lapām un zariem , bet ķer kukaiņus arī lidojumā . Ligzdošana Ligzdošanas sezona ilgst no aprīļa līdz jūlijam . Pirmais pavasarī ierodas tēviņš , nostiprina vienu vai divas ligzdošanas teritorijas , kuras agresīvi apsargā . Pāris veidojas , mātītei ierodoties pie tēviņa . Ligzdai lodveida forma , vīta no sausas zāles , lapām , augu šķiedrām , sūnām , ķērpjiem , mizas stērbelītēm , saknītēm , zariņiem , skujkoku skujām , no iekšpuses izklāta ar smalkākiem stiebriņiem , dzīvnieku vilnu un spalvām . Atrodas uz zemes , paslēpta zem kupliem augiem . Ļoti retos gadījumos ligzda novietota kokā , vīteņaugā vai klints spraugā , līdzm augstumam . Ligzdu galvenokārt būvē mātīte . Sezonā viens perējums . Dējumā8 olas . Inkubācijas periods ilgst16 dienas , perē tikai mātīte . Arī par mazuļiem galvenokārt rūpējas mātīte . Jaunie putni izlido15 dienu vecumā . Vecāki turpina tos barot papildu divas nedēļas . Sistemātika Vītītim irpasugas : Phylloscopus trochilus trochilus — nominālpasuga , ligzdo Rietumeiropā un Centrāleiropā līdz Zviedrijas dienvidiem ; Phylloscopus trochilus acredula — ligzdo Skandināvijā ( izņemot Zviedrijas dienvidus ) , Austrumeiropā un Sibīrijas rietumos ; Phylloscopus trochilus yakutensis — ligzdo Sibīrijas centrālajā daļā un austrumos . Atsauces Ārējās saites Latvijas Daba : Vītītis Dziedava : Vītītis Xeno-Canto : Willow Warbler Phylloscopus trochilus ( Linnaeus , Nature Gate : Willow Warbler Ķauķīši Latvijas putni Eiropas putni Āzijas putni Āfrikas putni