Ukrainas pievienošanās Eiropas Savienībai
Ukrainas pievienošanās Eiropas Savienībai ir pašlaik notiekošs process, kurā Ukraina tiek uzņemta Eiropas Savienības sastāvā.

2022. gada 28. februārī, dažas dienas pēc Krievijas iebrukuma sākuma, Ukraina iesniedza pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (ES). Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis lūdza tūlītēju uzņemšanu saskaņā ar "jaunu īpašu procedūru", un astoņu ES valstu prezidenti aicināja paātrināt pievienošanās procesu. Eiropas Komisijas prezidente Urzula fon der Leiena paziņoja, ka atbalsta Ukrainas pievienošanos, taču process prasīs laiku. 2022. gada 1. martā Eiropas Parlaments ieteica Ukrainu padarīt par oficiālu dalības kandidāti, un 2022. gada 10. martā Eiropas Savienības Padome lūdza Komisijai sniegt atzinumu par pieteikumu. 2022. gada 8. aprīlī fon der Leiena iesniedza Zelenskim vajadzīgo likumdošanas aktu anketu, uz kuru Ukraina atbildēja 9. maijā.

2022. gada 17. jūnijā Eiropas Komisija ieteica Eiropadomei piešķirt Ukrainai kandidātvalsts statusu, lai pievienotos Eiropas Savienībai.

2022. gada 23. jūnijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, aicinot nekavējoties piešķirt Ukrainai kandidātvalsts statusu dalībai Eiropas Savienībā. Tajā pašā dienā Eiropadome Ukrainai piešķīra Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu.

Attiecību ar Eiropas Savienību hronoloģija 

Eiropas Savienības un Ukrainas asociācijas līgums tika parakstīts 2014. gadā pēc vairākiem notikumiem, kas bija apstādinājuši tā ratifikāciju, vainagojoties ar revolūciju Ukrainā un toreizējā Ukrainas prezidenta Viktora Janukoviča gāšanu. Brīvās tirdzniecības zona ar Ukrainu stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī pēc tam, kad tā tika provizoriski piemērota kopš 2016. gada 1. janvāra, un asociācijas nolīgums arī pilnībā stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī. 2022. gada 24. februārī Krievija iebruka Ukrainā, kā rezultātā steidzīgi tika iesniegts dalības pieteikums.

Pieteikums 

Pēc Krievijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā iebrukuma izskanēja papildu aicinājumi sākt formālu pievienošanās procesu: Ukraina atkārtoti pauda vēlmi kļūt par savienības dalībvalsti, un Eiropas Komisijas prezidente fon der Leiena paziņoja, ka Ukraina piederēs pie Eiropas Savienības.

28. februārī Ukraina oficiāli iesniedza dalības pieteikuma vēstuli. Radušās krīzes dēļ prezidents Zelenskis lūdza tūlītēju uzņemšanu Eiropas Savienībā saskaņā ar īpašu procedūru. Tajā pašā dienā astoņas ES valstis parakstīja vēstuli, kas atbalsta paātrinātu pievienošanās procesu Ukrainai. 1. martā Eiropas Parlaments pēc debatēm, kurās uzstājās Ukrainas prezidents, ieteica Ukrainu padarīt par oficiālu kandidāti dalībai ES. Eiropas Parlaments nobalsoja par Ukrainas pievienošanās atbalstu, 637 deputātiem balsojot par, 13 pret un 26 atturoties.

2022. gada 1. martā astoņu ES dalībvalstu (Bulgārijas, Čehijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas) prezidenti parakstīja atklātu vēstuli. aicinot Ukrainai dot iespēju pievienoties ES un nekavējoties sākt sarunu procesu. Tajā pašā dienā Ungārijas ārlietu ministrs Pēters Sijarto aicināja paātrināt Ukrainas pievienošanos.

7. martā ES paziņoja, ka oficiāli izvērtēs Ukrainas pieteikumu, un 2022. gada 10. martā Eiropas Savienības Padome lūdza Komisijai sniegt atzinumu par pieteikumu.

2022. gada 8. aprīlī Komisijas priekšsēdētāja fon der Leiena pēc Bučas apmeklējuma pēc Krievijas spēku tur veiktā slaktiņa apmeklēja Kijivu un tikās ar prezidentu Zelenski. Fon der Leiena iesniedza Zelenskim tiesību aktu anketu, lai sāktu Ukrainas pieteikuma virzību, un piedāvāja paātrināt procesu. Borels paziņoja, ka ES delegācija Ukrainā, kuru vadīs Mati Māsikass, atgriezīsies Kijivā pēc tās evakuācijas, sākoties karam. Ukraina atbildēja uz tiesību aktu anketas pirmo daļu 2022. gada 17. aprīlī, bet uz otro un pēdējo daļu — 2022. gada 9. maijā.

2022. gada 17. jūnijā Eiropas Komisija ieteica Eiropadomei piešķirt Ukrainai perspektīvu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti un pievienošanās kandidātvalsts statusu.

2022. gada 23. jūnijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, aicinot nekavējoties piešķirt Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovai, kā arī atbalstīt Gruzijas Eiropas perspektīvu nākotnē. 2022. gada 23. jūnijā Eiropadome Ukrainai piešķīra Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu.

Oficiālās sarunas 

2022. gada jūnijā oficiālās sarunas vēl nav sākušās. Eiropas Komisija apņēmās 2022. gada beigās novērtēt 7 kritēriju izpildi, pēc tam tiks definēti nākamie soļi.

Ukraina cer sākt oficiālās sarunas 2023. gada sākumā, izmantojot paātrināto pievienošanās procedūru.

Sabiedriskā doma

Ukrainā 
91% ukraiņu atbalstīja pievienošanos Eiropas Savienībai 2022. gada martā, liecināja Rating Sociological Group 2022. gada 30.-31.martā veiktā aptauja.

ES 
Saskaņā ar Ifop aptauju, ko no 2022. gada 3. līdz 7. martam veica pēc Jaltas Eiropas stratēģijas un Žana-Žoresa fonda pasūtījuma, Ukrainas pievienošanās ES atbalstītāju bija 92% Polijā, 71% Itālijā, 68% Vācijā un 62% Francijā.

Aprīlī visās ES valstīs veiktā Flash Eurobarometer aptauja uzrādīja vislielāko atbalstu Ukrainas uzņemšanai ES Portugālē, kur to atbalstīja 87% aptaujāto. Tai sekoja Igaunija (83%), Lietuva (82%), Polija (81%) un Īrija (79%). Ungāri bija visskeptiskākie par Ukrainas pievienošanos, un tikai 48% aptaujāto atbalstīja šo ideju (ar 37% pret). Tajā pašā laikā Ungārijā bija vislielākais šajā jautājumā neizlēmušo iedzīvotāju īpatsvars - 16% (tāds pats bija Francijā un Beļģijā).

Skatīt arī 
 2004. gada ES paplašināšanās
 Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai

Atsauces

Ārējās saites 

 Komisijas atzinums par Ukrainas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā

Eiropas Savienības paplašināšanās
Eiropas Savienība
Ukrainas vēsture
Ukrainas politika
Krievijas—Ukrainas karš
Ukrainas pievienošanās Eiropas Savienībai ir pašlaik notiekošs process , kurā Ukraina tiek uzņemta Eiropas Savienības sastāvā . 2022. gada februārī , dažas dienas pēc Krievijas iebrukuma sākuma , Ukraina iesniedza pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā ( ES ) . Ukrainas prezidents Volodimirs Zelenskis lūdza tūlītēju uzņemšanu saskaņā ar " jaunu īpašu procedūru " , un astoņu ES valstu prezidenti aicināja paātrināt pievienošanās procesu . Eiropas Komisijas prezidente Urzula fon der Leiena paziņoja , ka atbalsta Ukrainas pievienošanos , taču process prasīs laiku . gada martā Eiropas Parlaments ieteica Ukrainu padarīt par oficiālu dalības kandidāti , un gada martā Eiropas Savienības Padome lūdza Komisijai sniegt atzinumu par pieteikumu . gada aprīlī fon der Leiena iesniedza Zelenskim vajadzīgo likumdošanas aktu anketu , uz kuru Ukraina atbildēja maijā . 2022. gada jūnijā Eiropas Komisija ieteica Eiropadomei piešķirt Ukrainai kandidātvalsts statusu , lai pievienotos Eiropas Savienībai . 2022. gada jūnijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju , aicinot nekavējoties piešķirt Ukrainai kandidātvalsts statusu dalībai Eiropas Savienībā . Tajā pašā dienā Eiropadome Ukrainai piešķīra Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu . Attiecību ar Eiropas Savienību hronoloģija Eiropas Savienības un Ukrainas asociācijas līgums tika parakstīts gadā pēc vairākiem notikumiem , kas bija apstādinājuši tā ratifikāciju , vainagojoties ar revolūciju Ukrainā un toreizējā Ukrainas prezidenta Viktora Janukoviča gāšanu . Brīvās tirdzniecības zona ar Ukrainu stājās spēkā gada septembrī pēc tam , kad tā tika provizoriski piemērota kopš gada janvāra , un asociācijas nolīgums arī pilnībā stājās spēkā gada septembrī . gada februārī Krievija iebruka Ukrainā , kā rezultātā steidzīgi tika iesniegts dalības pieteikums . Pieteikums Pēc Krievijas gada februārī uzsāktā iebrukuma izskanēja papildu aicinājumi sākt formālu pievienošanās procesu : Ukraina atkārtoti pauda vēlmi kļūt par savienības dalībvalsti , un Eiropas Komisijas prezidente fon der Leiena paziņoja , ka Ukraina piederēs pie Eiropas Savienības . 28. februārī Ukraina oficiāli iesniedza dalības pieteikuma vēstuli . Radušās krīzes dēļ prezidents Zelenskis lūdza tūlītēju uzņemšanu Eiropas Savienībā saskaņā ar īpašu procedūru . Tajā pašā dienā astoņas ES valstis parakstīja vēstuli , kas atbalsta paātrinātu pievienošanās procesu Ukrainai . martā Eiropas Parlaments pēc debatēm , kurās uzstājās Ukrainas prezidents , ieteica Ukrainu padarīt par oficiālu kandidāti dalībai ES . Eiropas Parlaments nobalsoja par Ukrainas pievienošanās atbalstu , deputātiem balsojot par , pret unatturoties . 2022. gada martā astoņu ES dalībvalstu ( Bulgārijas , Čehijas , Igaunijas , Latvijas , Lietuvas , Polijas , Slovākijas un Slovēnijas ) prezidenti parakstīja atklātu vēstuli . aicinot Ukrainai dot iespēju pievienoties ES un nekavējoties sākt sarunu procesu . Tajā pašā dienā Ungārijas ārlietu ministrs Pēters Sijarto aicināja paātrināt Ukrainas pievienošanos . 7. martā ES paziņoja , ka oficiāli izvērtēs Ukrainas pieteikumu , un gada martā Eiropas Savienības Padome lūdza Komisijai sniegt atzinumu par pieteikumu . 2022. gada aprīlī Komisijas priekšsēdētāja fon der Leiena pēc Bučas apmeklējuma pēc Krievijas spēku tur veiktā slaktiņa apmeklēja Kijivu un tikās ar prezidentu Zelenski . Fon der Leiena iesniedza Zelenskim tiesību aktu anketu , lai sāktu Ukrainas pieteikuma virzību , un piedāvāja paātrināt procesu . Borels paziņoja , ka ES delegācija Ukrainā , kuru vadīs Mati Māsikass , atgriezīsies Kijivā pēc tās evakuācijas , sākoties karam . Ukraina atbildēja uz tiesību aktu anketas pirmo daļu gada aprīlī , bet uz otro un pēdējo daļu — gada maijā . 2022. gada jūnijā Eiropas Komisija ieteica Eiropadomei piešķirt Ukrainai perspektīvu kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti un pievienošanās kandidātvalsts statusu . 2022. gada jūnijā Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju , aicinot nekavējoties piešķirt Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu Ukrainai un Moldovai , kā arī atbalstīt Gruzijas Eiropas perspektīvu nākotnē . gada jūnijā Eiropadome Ukrainai piešķīra Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu . Oficiālās sarunas 2022. gada jūnijā oficiālās sarunas vēl nav sākušās . Eiropas Komisija apņēmās gada beigās novērtētkritēriju izpildi , pēc tam tiks definēti nākamie soļi . Ukraina cer sākt oficiālās sarunas gada sākumā , izmantojot paātrināto pievienošanās procedūru . Sabiedriskā doma Ukrainā 91 % ukraiņu atbalstīja pievienošanos Eiropas Savienībai gada martā , liecināja Rating Sociological Group gada-31.mart ā veiktā aptauja . ES Saskaņā ar Ifop aptauju , ko no gada līdz martam veica pēc Jaltas Eiropas stratēģijas un Žana-Žoresa fonda pasūtījuma , Ukrainas pievienošanās ES atbalstītāju bija Polijā , Itālijā , Vācijā un Francijā . Aprīlī visās ES valstīs veiktā Flash Eurobarometer aptauja uzrādīja vislielāko atbalstu Ukrainas uzņemšanai ES Portugālē , kur to atbalstīja aptaujāto . Tai sekoja Igaunija ) , Lietuva ) , Polija ) un Īrija ) . Ungāri bija visskeptiskākie par Ukrainas pievienošanos , un tikai aptaujāto atbalstīja šo ideju ( ar pret ) . Tajā pašā laikā Ungārijā bija vislielākais šajā jautājumā neizlēmušo iedzīvotāju īpatsvars - ( tāds pats bija Francijā un Beļģijā ) . Skatīt arī gada ES paplašināšanās Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai Atsauces Ārējās saites Komisijas atzinums par Ukrainas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā Eiropas Savienības paplašināšanās Eiropas Savienība Ukrainas vēsture Ukrainas politika Krievijas—Ukrainas karš