Vītollapu skābene
Vītollapu skābene () ir skābeņu suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļamerikā, taču mūsdienās augs ir ievazāts arī Eiropā, tostarp Latvijā.

Apraksts 
Vītollapu skābene ir daudzgadīgs, 40-100 cm garš lakstaugs ar stāvu, kailu, zarainu stublāju, kurš  zarojuma vietās ir it kā lauzīts. Piezemes lapu rozetes parasti nav.

Lapas ir lancetiskas, 4-10 cm garas un 1-3,5 cm platas, tumšzaļas, mazliet spīdīgas un ādainas. Lapu mala ir gluda, gals smails vai gari nosmailots, pamats smails, un kāts ir īss. Ziedi ir izvietoti piramidālās skarās stublāja un zaru galā. Iekšējās apziedņa lapas ir sirdsveidīgas, aptuveni 0,4-0,6 cm garas un 0,3-0,5 cm platas, mala sīkzobaina vai gandrīz gluda. Kārpveidīgais izaugums uz apziedņa lapām jeb augonītis ļoti liels (aptuveni 0,3 cm garš) un ovāls. Zied jūnijā un jūlijā.

Atsauces

Ārējās saites 

Skābenes
Sūreņu dzimta
Neļķu rinda
Latvijas flora
Vītollapu skābene ( ) ir skābeņu suga , kuras dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļamerikā , taču mūsdienās augs ir ievazāts arī Eiropā , tostarp Latvijā . Apraksts Vītollapu skābene ir daudzgadīgs , cm garš lakstaugs ar stāvu , kailu , zarainu stublāju , kurš zarojuma vietās ir it kā lauzīts . Piezemes lapu rozetes parasti nav . Lapas ir lancetiskas , cm garas un5 cm platas , tumšzaļas , mazliet spīdīgas un ādainas . Lapu mala ir gluda , gals smails vai gari nosmailots , pamats smails , un kāts ir īss . Ziedi ir izvietoti piramidālās skarās stublāja un zaru galā . Iekšējās apziedņa lapas ir sirdsveidīgas , aptuveni4-0,6 cm garas un3-0,5 cm platas , mala sīkzobaina vai gandrīz gluda . Kārpveidīgais izaugums uz apziedņa lapām jeb augonītis ļoti liels ( aptuveni3 cm garš ) un ovāls . Zied jūnijā un jūlijā . Atsauces Ārējās saites Skābenes Sūreņu dzimta Neļķu rinda Latvijas flora