Sarkanais tornis (Pārdaugava)
Sarkanais tornis (, ) bija viduslaiku sargtornis iepretim Rīgas senpilsētai Daugavas kreisajā krastā tagadējā Torņakalna apkaimē. Tas pastāvēja no 15. līdz 17. gadsimtam un atradās seno Jelgavas un Bauskas ceļu sākumā.

Vēsture 
Jau Livonijas krusta karu laikā 1248. gadā minēts krustnešu mūra nams pie pārceltuves Daugavas otrā krastā. Domājams, ka to izmantoja 13. gadsimta cīņās pret zemgaļiem, bet vēlāk Rīgas pilsētas aizsardzībai pret lietuviešiem un Livonijas ordeņa karaspēku. 1483. gadā tas minēts kā "tornis, kas viņpus Daugavai, tieši pretim pilsētai", 1590. gadā par "mūra jeb akmens torni", bet 17. gadsimtā par "seno torni".
1612. gadā N. Mollīna tipogrāfijā iespiestā Rīgas skatā atainots vairākstāvu gotisks tornis. K. Broce 18. gadsimta beigās torni dēvēja par "Sarkano torni".

Zviedru Vidzemes laikā 17. gadsimtā otrpus Mārupītei uzcēla jaunu priekštilta nocietinājumu — Kobronskansti. 17. gadsimta otrajā pusē zīmējumos Sarkanais tornis vairs nav redzams.
Par spīti šķietami precīzai piesaistei zīmējumos precīza torņa atrašanās vieta tā arī nav atrasta, jo ir mainījusies Daugavas krasta konfigurācija. 1905. gadā torņa atrašanās vietu ar nelielu izrakumu palīdzību neveiksmīgi centās atrast N. Bušs.

Apraksts 
Tornis bija sešus stāvus augsta būve ar četrstūra pamatu. Sākot no otrā stāva līmeņa tornim bija logi ar gotiskām smailloka pārsedzēm. Izteiksmīgs elements ir gotiskajam stilam raksturīgs pakāpienveida zelminis. Būve celta no sarkaniem ķieģeļiem, augšdaļa rotāta ar baltiem apmetuma laukumiem. Fasāde rotāta arī ar dekoratīvām joslām, kas vizuāli nodala stāvus. Ieeja visdrīzāk atradās otrā stāva līmenī.

Atsauces 

Rīgas vēsture
Torņakalns
Celtnes un būves Latvijā
Sarkanais tornis ( , ) bija viduslaiku sargtornis iepretim Rīgas senpilsētai Daugavas kreisajā krastā tagadējā Torņakalna apkaimē . Tas pastāvēja no līdz gadsimtam un atradās seno Jelgavas un Bauskas ceļu sākumā . Vēsture Jau Livonijas krusta karu laikā gadā minēts krustnešu mūra nams pie pārceltuves Daugavas otrā krastā . Domājams , ka to izmantoja gadsimta cīņās pret zemgaļiem , bet vēlāk Rīgas pilsētas aizsardzībai pret lietuviešiem un Livonijas ordeņa karaspēku . gadā tas minēts kā " tornis , kas viņpus Daugavai , tieši pretim pilsētai " , gadā par " mūra jeb akmens torni " , bet gadsimtā par " seno torni " . 1612. gadā N. Mollīna tipogrāfijā iespiestā Rīgas skatā atainots vairākstāvu gotisks tornis . K. Broce gadsimta beigās torni dēvēja par " Sarkano torni " . Zviedru Vidzemes laikā gadsimtā otrpus Mārupītei uzcēla jaunu priekštilta nocietinājumu — Kobronskansti . gadsimta otrajā pusē zīmējumos Sarkanais tornis vairs nav redzams . Par spīti šķietami precīzai piesaistei zīmējumos precīza torņa atrašanās vieta tā arī nav atrasta , jo ir mainījusies Daugavas krasta konfigurācija . gadā torņa atrašanās vietu ar nelielu izrakumu palīdzību neveiksmīgi centās atrast N. Bušs . Apraksts Tornis bija sešus stāvus augsta būve ar četrstūra pamatu . Sākot no otrā stāva līmeņa tornim bija logi ar gotiskām smailloka pārsedzēm . Izteiksmīgs elements ir gotiskajam stilam raksturīgs pakāpienveida zelminis . Būve celta no sarkaniem ķieģeļiem , augšdaļa rotāta ar baltiem apmetuma laukumiem . Fasāde rotāta arī ar dekoratīvām joslām , kas vizuāli nodala stāvus . Ieeja visdrīzāk atradās otrā stāva līmenī . Atsauces Rīgas vēsture Torņakalns Celtnes un būves Latvijā