Parastā bekmanija
Parastā bekmanija () ir augu suga graudzāļu dzimtā, kura savvaļā ir sastopama Eiropas dienvidaustrumu un austrumu daļā, kā arī Rietumāzijā. Suga ir arī ievazāta Latvijā, kur tā ir sastopama ļoti reti. 

Augu grupas aug gar dzelzceļiem un mitrās krastmalās, taču augtenē ilgstoši nesaglabājas. Latvijas kaimiņvalstīs bekmaniju mitrās augtenēs dažviet audzē lopbarībai.

Apraksts 
Parastā bekmanija ir daudzgadīgs, 40-100 cm garš  lakstaugs, kurš veido irdenu velēnu. Auga stiebrs ir stāvs vai lokveidīgi stāvs, kails, pie pamata vairāk vai mazāk paresnināts, sīpolveida. Lapas ir plakanas, raupjas, 0,2-1 cm platas, izvietotas visā stublāja garumā. Maksts ir kaila un mēlīte ir smaila. Bieži augšējā lapas maksts daļēji skauj saliktās vārpas pamatu. Saliktā vārpa ir 10-25 cm gara, to veido daudzas sēdošas (apakšdaļā var būt īskātainas) un plakanas vārpas, kas parasti visai blīvi piespiestas pie ziedkopas ass; tikai apakšējās otrās pakāpes vārpas no ass dažreiz mazliet atstāv. Vārpiņa ir ar 2 ziediem, tā ir ieapaļa, uzpūsta. Vārpiņas plēksnes ir strupas. Ārējās zieda plēksnes vidējā dzīsla galā pāriet ļoti īsā smailītē vai smailītes nav. Akota nav. Grauds ir aptuveni 0,2 cm garš. Zied jūnija beigās un jūlijā.

Atsauces 

 Latvijas flora
Parastā bekmanija ( ) ir augu suga graudzāļu dzimtā , kura savvaļā ir sastopama Eiropas dienvidaustrumu un austrumu daļā , kā arī Rietumāzijā . Suga ir arī ievazāta Latvijā , kur tā ir sastopama ļoti reti . Augu grupas aug gar dzelzceļiem un mitrās krastmalās , taču augtenē ilgstoši nesaglabājas . Latvijas kaimiņvalstīs bekmaniju mitrās augtenēs dažviet audzē lopbarībai . Apraksts Parastā bekmanija ir daudzgadīgs , cm garš lakstaugs , kurš veido irdenu velēnu . Auga stiebrs ir stāvs vai lokveidīgi stāvs , kails , pie pamata vairāk vai mazāk paresnināts , sīpolveida . Lapas ir plakanas , raupjas,2 -1 cm platas , izvietotas visā stublāja garumā . Maksts ir kaila un mēlīte ir smaila . Bieži augšējā lapas maksts daļēji skauj saliktās vārpas pamatu . Saliktā vārpa ircm gara , to veido daudzas sēdošas ( apakšdaļā var būt īskātainas ) un plakanas vārpas , kas parasti visai blīvi piespiestas pie ziedkopas ass ; tikai apakšējās otrās pakāpes vārpas no ass dažreiz mazliet atstāv . Vārpiņa ir arziediem , tā ir ieapaļa , uzpūsta . Vārpiņas plēksnes ir strupas . Ārējās zieda plēksnes vidējā dzīsla galā pāriet ļoti īsā smailītē vai smailītes nav . Akota nav . Grauds ir aptuveni2 cm garš . Zied jūnija beigās un jūlijā . Atsauces Latvijas flora