Viltuspalmu dzimta
Viltuspalmu dzimta (Cyclanthaceae) ir viena no pandānu rindas dzimtām, kurā apvienotas apmēram 230 daudzgadīgu lakstaugu sugas, kas iedalītas 12 ģintīs.

Apraksts 
Daudzgadīgi lakstaugi uz zemes, kāpelētājaugi un epifīti. Pavirši aplūkoti, pēc lapojuma nedaudz atgādina palmas.

Lapas vairumam ģinšu 40—150 cm garas, dakšaini divšķeltas ar smailām plūksnām un kāta garumu no vienas līdz divām trešdaļām no lapas kopējā garuma, arī veselas (Ludovia) vai plaukstveidīgi dalītas četrās plūksnās (Carludovica). Uz stublāja novietotas pamīšus vai spirāliski.

Ziedi cilindriskās vai ieapaļās vālītēs, kuras pie pamata skauj 2—8 zaļas, baltas, dzeltenas vai sarkanas seglapas. Putekšņlapas 10—20 (dažām sugām līdz 150).

Auglis — sulīga vai pasausa oga. Apputeksnē kukaiņi.

Izplatība 
Sastopamas tropu joslā Centrālamerikā, iekļaujot Karību jūras dienvidu daļas salas, un Dienvidamerikā. Amazones baseina centrālajā daļā regulāri sastopamas 10—12 viltuspalmu sugas. Dzimtas daudzveidības centrs ir apgabals no Panamas līdz Venecuēlai.

Veģetācija 

Aug tropu ēnainu lietus mežu un mākoņu mežu zemsedzē, uz koku stumbriem no jūras līmeņa līdz 2,5—3 km v.j.l. Andu austrumu nogāzēs. Dažas sugas ir tipiski epifīti. Vairākas sugas, kā dakšainā viltuspalma, veido lielas audzes un dažviet ir ekosistēmas dominanti zemsedzē vai kāpelējot augšup pa koku stumbriem.

Klasifikācija 
Dzimtā ietilpst 12 ģintis:
 Asplundia Harling, 1954
 Carludovica Ruiz & Pavón, 1794
 Chorigyne R.Erikss., 1989
 Cyclanthus Richard, 1824 — dakšainās viltuspalmas;
 Dianthoveus Hammel & G.J.Wilder, 1989
 Dicranopygium Harling, 1954
 Evodianthus Öersted, 1857
 Ludovia Brogniart, 1861
 Schultesiophytum Harling, 1958
 Sphaeradenia Harling, 1954
 Stelestylis Drude, 1881
 Thoracocarpus Harling, 1958

Atsauces

Literatūra 
 Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. Zvaigzne. 2008. 
Pandānu rinda
Viltuspalmu dzimta
Viltuspalmu dzimta ( Cyclanthaceae ) ir viena no pandānu rindas dzimtām , kurā apvienotas apmēramdaudzgadīgu lakstaugu sugas , kas iedalītasģintīs . Apraksts Daudzgadīgi lakstaugi uz zemes , kāpelētājaugi un epifīti . Pavirši aplūkoti , pēc lapojuma nedaudz atgādina palmas . Lapas vairumam ģinšu150 cm garas , dakšaini divšķeltas ar smailām plūksnām un kāta garumu no vienas līdz divām trešdaļām no lapas kopējā garuma , arī veselas ( Ludovia ) vai plaukstveidīgi dalītas četrās plūksnās ( Carludovica ) . Uz stublāja novietotas pamīšus vai spirāliski . Ziedi cilindriskās vai ieapaļās vālītēs , kuras pie pamata skauj8 zaļas , baltas , dzeltenas vai sarkanas seglapas . Putekšņlapas20 ( dažām sugām līdz Auglis — sulīga vai pasausa oga . Apputeksnē kukaiņi . Izplatība Sastopamas tropu joslā Centrālamerikā , iekļaujot Karību jūras dienvidu daļas salas , un Dienvidamerikā . Amazones baseina centrālajā daļā regulāri sastopamas12 viltuspalmu sugas . Dzimtas daudzveidības centrs ir apgabals no Panamas līdz Venecuēlai . Veģetācija Aug tropu ēnainu lietus mežu un mākoņu mežu zemsedzē , uz koku stumbriem no jūras līmeņa līdz5 —3 km v. j.l . Andu austrumu nogāzēs . Dažas sugas ir tipiski epifīti . Vairākas sugas , kā dakšainā viltuspalma , veido lielas audzes un dažviet ir ekosistēmas dominanti zemsedzē vai kāpelējot augšup pa koku stumbriem . Klasifikācija Dzimtā ietilpstģintis : Asplundia Harling , Carludovica Ruiz & Pavón , Chorigyne R.Erikss . , Cyclanthus Richard , — dakšainās viltuspalmas ; Dianthoveus Hammel & G.J.Wilder , Dicranopygium Harling , Evodianthus Öersted , Ludovia Brogniart , Schultesiophytum Harling , Sphaeradenia Harling , Stelestylis Drude , Thoracocarpus Harling , Atsauces Literatūra Augu ģeogrāfija un daudzveidība . Normunds Priedītis . Zvaigzne . Pandānu rinda Viltuspalmu dzimta