Lacul Pețea (sit SCI)
Lacul Pețea este un sit de importanță comunitară (SCI) desemnat în scopul protejării biodiversității și menținerii într-o stare de conservare favorabilă a florei spontane și faunei sălbatice, precum și a habitatelor naturale de interes comunitar aflate în arealul zonei protejate. Acesta este situat în nord-vestul Transilvaniei, pe teritoriul județului Bihor.

Localizare 
Aria protejată se află în partea vestică a județului Bihor, pe teritoriul administrativ al municipiului Oradea și pe cel al comunei Sînmartin, în imediata apropiere a drumului național DN76.

Descriere 
Aria naturală a fost declarată sit de importanță comunitară prin Ordinul Ministerului Mediului și Dezvoltării Durabile Nr.1964 din 13 decembrie 2007 (privind instituirea regimului de arie naturală protejată a siturilor de importanță comunitară, ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Natura 2000 în România) și se întinde pe o suprafață de 49 hectare. 

Lacul Pețea a fost desemnat ca sit Natura 2000 în scopul protejării biodiversității și menținerii într-o stare de conservare favorabilă a unor specii de floră și faună sălbatică, precum și a unui habitat de interes comunitar (Ape termale din Transilvania acoperite de lotus/drețe). Situl reprezintă o zonă naturală (constituită din ochiuri de apă - Lacul Pețea,  ecosistem acvatic termal unic în România; terenuri arabile cultivate; pășuni) încadrată în bioregiunea panonică a Crișanei. Acesta include rezervația naturală Pârâul Pețea.

Biodiversitate 
La baza desemnării sitului se află o gamă diversă de specii faunistice și floristice, dintre care unele protejate prin Directiva Consiliului European 92/43/CE din 21 mai 1992 (privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică) sau aflate pe lista roșie a IUCN.

Specii de faună protejată (mamifere, păsări, reptile, amfibieni, pești, scoici, melci, insecte): hârciog european (Cricetus cricetus), pescăraș albastru (Alcedo atthis), stârc de noapte (Nycticorax nycticorax), găinușă de baltă (Gallinula chloropus), șarpe de apă (Natrix tessellata), șarpe de casă (Natrix natrix), șopârla de câmp (Lacerta agilis),  gușter (Lacerta viridis), broasca țestoasă de baltă (Emys orbicularis), tritonul cu creastă (Triturus cristatus), tritonul comun transilvănean (Triturus vulgaris ampelensis), ivorașul-cu-burta-galbenă (Bombina veriegata), buhaiul de baltă cu burta roșie (Bombina bombina)brotacul-verde-de-copac (Hyla arborea), broasca-roșie-de-pădure (Rana dalmatina), broasca mare de lac (Rana ridibunda), broasca de pământ (Pelobates fuscus), roșioară de Pețea (Scardinius racovitzai), zvârlugă (Cobitis taenia), dunăriță (Sabanejewia aurata), o scoică din specia Unio crassus (scoică-mică-de-râu, specie considerată cu risc ridicat de dispariție în sălbăticie și inclusă în lista roșie a IUCN), melcul carenat bănățean (Chilostoma banaticum), fluturele-tigru   (Callimorpha quadripunctaria), precum și o insectă (Mesovelia thermalis) rară, dintr-o specie endemică pentru această zonă.

În arealul sitului este semnalată prezența nufărului termal (Nymphaea lotus var. thermalis); element floristic rar care vegetează alături de alte specii de plante; printre care: crețușcă (Filipendula ulmaria), broscăriță (Triglochin palustris), piciorul-cocoșului-de-apă (Ranunculus aquatilis) sau buzdugan-de-apă (Sparganium erectum).

Căi de acces 
 Drumul național DN67 pe ruta Oradea - Sînmartin.

Monumente și atracții turistice 
În vecinătatea sitului se află câteva obiective de interes istoric, cultural și turistic; astfel:

 Biserica de lemn "Sf. Arhangheli" din Băile Felix, construcție 1785, monument istoric.
 Biserica reformată din satul Fughiu, construcție secolul al XVIII-lea, monument istoric.
 Biserica de lemn "Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil" din Hidișelu de Jos, construcție 1730, monument istoric.
 Biserica ortodoxă "Nașterea Maicii Domnului" din Haieu, construcție secolul al XIV-lea(modificări 1857), monument istoric.
 Biserica ortodoxă din satul Rontău, construcție secolul al XV-lea.
 Biserica romano-catolică din Haieu, construcție secolul al XIX-lea și capela (construcție secolul al XIV-lea).
 Castelul Sînmartin (Fosta mănăstire Premonstratensă) din satul omonim, construcție 1784, monument istoric.
 Cazinoul din stațiunea Băile 1 Mai, construcție secolul al XX-lea, monument istoric.
 Stațiunea balneo-climatică Băile Felix.
 Ștrandul cu apă termală "Apollo" din Băile Felix, construcție 1917, monument istoric.
 Ariile protejate: Locul fosilifer de pe Dealul Șomleu (5 ha), Pârâul Pețea (4 ha), Pădurea cu narcise de la Oșorhei, Beftia.

Vezi și 
 Natura 2000
 Lista siturilor Natura 2000 din România

Note

Legături externe 
 Paradisul nuferilor de la Pețea , taifasuri.ro (Laura Zmaranda).
Reportaje
 Autoritățile fac eforturi pentru salvarea de la dispariție a unei rezervații unice în Europa - Lacul Pețea, cu nuferi termali din comuna Sânmartin, din județul Bihor, romania-actualitati.ro (Stelian Radu-Cacuci - 28 octombrie 2014).
 Lacul cu nuferi termali este în pericol - Lacul Pețea cu nuferi termali, din comuna bihoreană Sânmartin, va fi alimentat cu apă geotermală, în mod artificial, dintr-un foraj apropiat, radiocluj.ro (27 octombrie 2014).
 Singurul pârâu termal din România și printre singurele din Europa traversează orașul Oradea de la est la vest, digi24.ro (17 ianuarie 2018).
Lacul Pețea este un sit de importanță comunitară ( SCI ) desemnat în scopul protejării biodiversității și menținerii într- o stare de conservare favorabilă a florei spontane și faunei sălbatice , precum și a habitatelor naturale de interes comunitar aflate în arealul zonei protejate . Acesta este situat în nord-vestul Transilvaniei , pe teritoriul județului Bihor . Localizare Aria protejată se află în partea vestică a județului Bihor , pe teritoriul administrativ al municipiului Oradea și pe cel al comunei Sînmartin , în imediata apropiere a drumului național DN76 . Descriere Aria naturală a fost declarată sit de importanță comunitară prin Ordinul Ministerului Mediului și Dezvoltării Durabile Nr.1964 dindecembrie( privind instituirea regimului de arie naturală protejată a siturilor de importanță comunitară , ca parte integrantă a rețelei ecologice europene Naturaîn România ) și se întinde pe o suprafață dehectare . Lacul Pețea a fost desemnat ca sit Naturaîn scopul protejării biodiversității și menținerii într- o stare de conservare favorabilă a unor specii de floră și faună sălbatică , precum și a unui habitat de interes comunitar ( Ape termale din Transilvania acoperite de lotus/drețe ) . Situl reprezintă o zonă naturală ( constituită din ochiuri de apă - Lacul Pețea , ecosistem acvatic termal unic în România ; terenuri arabile cultivate ; pășuni ) încadrată în bioregiunea panonică a Crișanei . Acesta include rezervația naturală Pârâul Pețea . Biodiversitate La baza desemnării sitului se află o gamă diversă de specii faunistice și floristice , dintre care unele protejate prin Directiva Consiliului European43/CE dinmai( privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică ) sau aflate pe lista roșie a IUCN . Specii de faună protejată ( mamifere , păsări , reptile , amfibieni , pești , scoici , melci , insecte ) : hârciog european ( Cricetus cricetus ) , pescăraș albastru ( Alcedo atthis ) , stârc de noapte ( Nycticorax nycticorax ) , găinușă de baltă ( Gallinula chloropus ) , șarpe de apă ( Natrix tessellata ) , șarpe de casă ( Natrix natrix ) , șopârla de câmp ( Lacerta agilis ) , gușter ( Lacerta viridis ) , broasca țestoasă de baltă ( Emys orbicularis ) , tritonul cu creastă ( Triturus cristatus ) , tritonul comun transilvănean ( Triturus vulgaris ampelensis ) , ivorașul -cu - burta-galbenă ( Bombina veriegata ) , buhaiul de baltă cu burta roșie ( Bombina bombina)brotacul-verde-de-copac ( Hyla arborea ) , broasca-roșie-de-pădure ( Rana dalmatina ) , broasca mare de lac ( Rana ridibunda ) , broasca de pământ ( Pelobates fuscus ) , roșioară de Pețea ( Scardinius racovitzai ) , zvârlugă ( Cobitis taenia ) , dunăriță ( Sabanejewia aurata ) , o scoică din specia Unio crassus ( scoică-mică-de -râu , specie considerată cu risc ridicat de dispariție în sălbăticie și inclusă în lista roșie a IUCN ) , melcul carenat bănățean ( Chilostoma banaticum ) , fluturele-tigru ( Callimorpha quadripunctaria ) , precum și o insectă ( Mesovelia thermalis ) rară , dintr- o specie endemică pentru această zonă . În arealul sitului este semnalată prezența nufărului termal ( Nymphaea lotus var . thermalis ) ; element floristic rar care vegetează alături de alte specii de plante ; printre care : crețușcă ( Filipendula ulmaria ) , broscăriță ( Triglochin palustris ) , piciorul-cocoșului-de- apă ( Ranunculus aquatilis ) sau buzdugan-de-apă ( Sparganium erectum ) . Căi de acces Drumul național DN67 pe ruta Oradea - Sînmartin . Monumente și atracții turistice În vecinătatea sitului se află câteva obiective de interes istoric , cultural și turistic ; astfel : Biserica de lemn " Sf. Arhangheli " din Băile Felix , construcție monument istoric . Biserica reformată din satul Fughiu , construcție secolul al XVIII -lea , monument istoric . Biserica de lemn " Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil " din Hidișelu de Jos , construcție monument istoric . Biserica ortodoxă " Nașterea Maicii Domnului " din Haieu , construcție secolul al XIV-lea (modificări monument istoric . Biserica ortodoxă din satul Rontău , construcție secolul al XV -lea . Biserica romano-catolică din Haieu , construcție secolul al XIX -lea și capela ( construcție secolul al XIV -lea ) . Castelul Sînmartin ( Fosta mănăstire Premonstratensă ) din satul omonim , construcție monument istoric . Cazinoul din stațiunea BăileMai , construcție secolul al XX -lea , monument istoric . Stațiunea balneo-climatică Băile Felix . Ștrandul cu apă termală " Apollo " din Băile Felix , construcție monument istoric . Ariile protejate : Locul fosilifer de pe Dealul Șomleuha ) , Pârâul Pețeaha ) , Pădurea cu narcise de la Oșorhei , Beftia . Vezi și Natura Lista siturilor Naturadin România Note Legături externe Paradisul nuferilor de la Pețea , taifasuri.ro ( Laura Zmaranda ) . Reportaje Autoritățile fac eforturi pentru salvarea de la dispariție a unei rezervații unice în Europa - Lacul Pețea , cu nuferi termali din comuna Sânmartin , din județul Bihor , romania-actualitati.ro ( Stelian Radu-Cacuci -octombrie Lacul cu nuferi termali este în pericol - Lacul Pețea cu nuferi termali , din comuna bihoreană Sânmartin , va fi alimentat cu apă geotermală , în mod artificial , dintr- un foraj apropiat , radiocluj.rooctombrie Singurul pârâu termal din România și printre singurele din Europa traversează orașul Oradea de la est la vest , digi24.roianuarie