Sfânta Kinga
Sfânta Kinga (n. 5 martie 1234, Esztergom - d. 24 iulie 1292, Stary Sącz; sfânta patroană a Poloniei și a Lituaniei, canonizată în 1999 de către Papa Ioan Paul al II-lea) a fost fiica regelui Ungariei Béla al IV-lea și a prințesei Maria Laskarina (fiica împăratului grec Teodor Lascăr). Kinga a fost căsătorită cu Boleslav al V-lea cel Sfios, fiul lui Leszek I al Poloniei, prinț de Sandomierz, și al prințesei ruse Grzymisława. Este canonizată în Biserica Catolică.

A fost logodită de timpuriu cu prințul polonez Boleslaw al V-lea. Căsătoria celor doi, benefică pentru relațiile polono-maghiare, a avut loc în 1239. Regele Bela al IV-lea a dăruit fiicei sale cele mai bogate zăcăminte de sare din Ungaria, minele de sare din Maramureș.

Zestrea completă a Kingăi a contribuit la apărarea împotriva tătarilor. Cu toate acestea, în 1241 Polonia a cotropită de marea invazie mongolă. Cuplul regal a fugit înainte de Podolini, apoi pe malul stâng al Dunajec la castelul Czorsztyn.

După invazia mongolă, în 1249 a vizitat Ungaria și cu mineri primiți de la tatăl ei în 1251 a deschis la minele de sare Wieliczka, oferind astfel importante resurse de sare Poloniei. Soțul ei a donat acesteia terenul Szandec in 1257. Pe acest teren ,Kinga in 1280 [7] (potrivit altor surse, în 1273, a fondat mănăstirea (franciscană) de maici clarissa - Stary Sącz, (Clarisele - al doilea Ordin Franciscan - grup feminin franciscan înființat de sfânta Clara de Assisi și sfântul Francisc de Assisi  - ramura feminină a Ordinului Franciscan, care având același fondator are și aceeași spiritualitate cu Primul Ordin, dar alături și în complementaritate cu el, are o caracteristică proprie: dimensiunea contemplativă în clauzură. Și astăzi caracteristicile fundamentale sunt contemplarea, penitența, iubirea silențioasă, smerita dăruire fraternă de slujire în comunitatea marii familii umane) pe fondul crizei instituite între 1230-1260, după moartea fondatorului Ordinului Franciscan, Sfântul Francisc de Assisi. De asemenea, în altă parte, s-au construit spitale, biserici și mănăstiri sub tutela cuplului regal. Kinga și Boleslaw au ajutat beatificarea lui Sf. Stanislaus, care a avut loc în 1253.

Soțul ei a murit în 1279. Kinga, a fondat o mănăstire clarissă în Stary Sącz, împreună cu sora ei Jolanda , văduva cu șase luni mai devreme,la care se retrăsese. În 1284 a fost aleasă stareța mănăstirii. Prima biserică a fost construită în 1285. În 1287 în timpul unei invazii a tătarilor la Czorsztyn maicile au trebuit să fugă la castel. Mănăstirea a fost devastată de mongoli, dar reconstruită sub supravegherea lui Kinga. Aici, a murit în 1292, după 10 luni de boală. 

Pentru comemorarea prințesei , s-a săpat cea mai mare capelă subterană din lume, dedicată sfintei Kinga, la o adâncime de 101 m în salina de la Wieliczka, una din cele mai renumite saline din lume.

Stema orașului Stary Sącz o reprezintă pe sfânta Kinga.

Galerie de imagini

Note

Legături externe
Święta Kinga, Księżna Polski

Nașteri pe 5 martie
Nașteri în 1224
Regine ale Poloniei
Sfinți în Biserica Catolică
Dinastia Piast
Decese pe 24 iulie
Decese în 1292
Sfânta Kinga ( n.martie Esztergom - d.iulie Stary Sącz ; sfânta patroană a Poloniei și a Lituaniei , canonizată înde către Papa Ioan Paul al II -lea ) a fost fiica regelui Ungariei Béla al IV -lea și a prințesei Maria Laskarina ( fiica împăratului grec Teodor Lascăr ) . Kinga a fost căsătorită cu Boleslav al V -lea cel Sfios , fiul lui Leszek I al Poloniei , prinț de Sandomierz , și al prințesei ruse Grzymisława . Este canonizată în Biserica Catolică . A fost logodită de timpuriu cu prințul polonez Boleslaw al V -lea . Căsătoria celor doi , benefică pentru relațiile polono-maghiare , a avut loc în Regele Bela al IV -lea a dăruit fiicei sale cele mai bogate zăcăminte de sare din Ungaria , minele de sare din Maramureș . Zestrea completă a Kingăi a contribuit la apărarea împotriva tătarilor . Cu toate acestea , înPolonia a cotropită de marea invazie mongolă . Cuplul regal a fugit înainte de Podolini , apoi pe malul stâng al Dunajec la castelul Czorsztyn . După invazia mongolă , îna vizitat Ungaria și cu mineri primiți de la tatăl ei îna deschis la minele de sare Wieliczka , oferind astfel importante resurse de sare Poloniei . Soțul ei a donat acesteia terenul Szandec in Pe acest teren,Kinga in[7 ] ( potrivit altor surse , în a fondat mănăstirea ( franciscană ) de maici clarissa - Stary Sącz , ( Clarisele - al doilea Ordin Franciscan - grup feminin franciscan înființat de sfânta Clara de Assisi și sfântul Francisc de Assisi - ramura feminină a Ordinului Franciscan , care având același fondator are și aceeași spiritualitate cu Primul Ordin , dar alături și în complementaritate cu el , are o caracteristică proprie : dimensiunea contemplativă în clauzură . Și astăzi caracteristicile fundamentale sunt contemplarea , penitența , iubirea silențioasă , smerita dăruire fraternă de slujire în comunitatea marii familii umane ) pe fondul crizei instituite între după moartea fondatorului Ordinului Franciscan , Sfântul Francisc de Assisi . De asemenea , în altă parte , s- au construit spitale , biserici și mănăstiri sub tutela cuplului regal . Kinga și Boleslaw au ajutat beatificarea lui Sf. Stanislaus , care a avut loc în Soțul ei a murit în Kinga , a fondat o mănăstire clarissă în Stary Sącz , împreună cu sora ei Jolanda , văduva cu șase luni mai devreme,la care se retrăsese . Îna fost aleasă stareța mănăstirii . Prima biserică a fost construită în Înîn timpul unei invazii a tătarilor la Czorsztyn maicile au trebuit să fugă la castel . Mănăstirea a fost devastată de mongoli , dar reconstruită sub supravegherea lui Kinga . Aici , a murit în dupăluni de boală . Pentru comemorarea prințesei , s- a săpat cea mai mare capelă subterană din lume , dedicată sfintei Kinga , la o adâncime dem în salina de la Wieliczka , una din cele mai renumite saline din lume . Stema orașului Stary Sącz o reprezintă pe sfânta Kinga . Galerie de imagini Note Legături externe Święta Kinga , Księżna Polski Nașteri pemartie Nașteri în Regine ale Poloniei Sfinți în Biserica Catolică Dinastia Piast Decese peiulie Decese în