Jean Picard
Jean-Felix Picard, cunoscut ca abatele Picard, () a fost un astronom și un geodez francez.

A fost primul care a calculat, cu precizie, raza Pământului.

Biografie
A studiat în orașul natal, La Flèche, la colegiul iezuit Henry-Le-Grand.

În 1655 el a fost numit profesor de Collège royal. A fost unul dintre primii 21 de membri ai Academiei Franceze de Științe la fondarea acesteia la Paris, în 1666.

În 1667-1668 a lucrat împreună cu astronomul Adrien Auzout.

Este inventatorul unei lunete care i-a permis să realizeze nivelmente cu o precizie de ordinul de 1 centimetru pe kilometru.

În 1669-1670 Academia de Științe l-a însărcinat cu măsurarea arcului de meridian între Paris și Amiens. Măsurătorile prin triangulație l-au condus la un rezultat de 111 până la 112 km pentru un grad de latitudine, ceea ce dă o rază terestră de  km, raza măsurată în prezent fiind de  km.

În anul 1671 Picard a plecat în Danemarca să facă relevmentul observatorului lui Tycho Brahe, pe insula Hven. L-a invitat pe astronomul Rømer să-l însoțească la reîntoarcerea la Paris.

Picard a colaborat și a corespondat cu mulți oameni de știință, printre care Isaac Newton, Christiaan Huygens, Ole Rømer, Rasmus Bartholin, Johann Hudde, și chiar cu principalul său concurent, Giovanni Cassini. Aceste corespondențe l-au condus pe Picard la contribuții din domenii ale științei aflate în afara geodeziei, precum aberația luminii pe care a observat-o în timp ce se afla în Danemarca, la Uraniborg.

Apele de la Versailles
Specialist în relevee de nivelment, Colbert a făcut apel la Jean Picard, deoarece avea îndoieli în privința proiectului unui canal de la Loara la Versailles. Acest proiect propus regelui Ludovic al XIV-lea de către Riquet, cel care a conceput Canal du Midi, viza alimentarea fântânilor și bazinelor din parcul Castelului de la Versailles, mari consumatoare de apă. Picard a demonstrat că priza de apă intenționată, de pe Loara, era mai joasă decât domeniul Versailles și, prin urmare, de nerealizat.

Dar fiind îngrijorat să găsească o soluție problemei, prospectând împrejurimile Versailles-ului, Picard a constatat că mlaștinile situate la Trappes și la Bois d'Arcy, la sud-vest de Versailles, sunt mai înalte decât rezervoarele de la Versailles. Trebuiau barate gurile de scurgere ale apelor spre valea Bièvre și amenajate astfel iazurile Trappes Saint-Quentin, de la Bois d'Arcy și de la Bois Robert. Două rigole asigură scurgerea apelor de ploaie spre Versailles. Un apeduct subteran aduce apele de la iazul Saint-Quentin la rezervoarele Gobert și la „bassin des Suisses”. Acest apeduct prezintă o pantă de 2,93 metri pe o lungime totală de 11 km, cu alte cuvinte, pe o pantă mai mică de 0,3 mm/m, ceea ce constituie o lucrare remarcabilă pentru acea epocă.

Jean Picard a lăsat un Traité du nivellement, publicat cu titlu postum de către Philippe de La Hire.

Scrieri
 Mesure de la terre de Jean Picard (1671)  lucrare disponibilă pe site-ul Google Cărți
 Connaissance des Temps
 Voyage à Uraniborg
 Traité du nivellement de Jean Picard (1684)  lucrare disponibilă pe site-ul Google Cărți

Omagii
 În 1740 Academia Franceză de Științe, al cărui membru a fost de la fondare (1666), a pus să se ridice două piramide pe marginea drumului spre Paris, la Juvisy-sur-Orge și la Villejuif, în memoria lucrărilor lui Jean Picard, cele două puncte servindu-i de bază la triangulația folosită pentru măsurarea Pământului.
Un crater de pe Lună îi poartă numele.

Măsurile diametrului solar
Jean Picard a efectuat măsurări ale diametrului solar. Satelitul francez de observare a Soarelui, Picard, a fost denumit în onoarea lui Jean Picard. Măsurătorile făcute de el, în timpul minimului lui Maunder (1645 - 1715), sunt și acum folosite pentru evaluarea influenței constantei solare asupra încălzirii globale.

Instrumentele lui Picard
Picard a conceput el însuși instrumente de măsură și a fost primul care a folosit o lunetă prevăzută cu un reticul.

Planșe din Encyclopédie méthodique:

Note

Bibliografie
 Colectiv, Jean Picard et les débuts de l'astronomie de précision au XVIIe  siècle, CNRS, 1999.

Legături externe

  Mémoires de l'Académie Royale des Sciences depuis 1666 jusqu'à 1699, Volume 7, câteva comunicări ale lui Jean Picard la Academia Franceză de Științe.

Astronomi din secolul al XVII-lea
Astronomi francezi
Geodezi francezi
Membri ai Academiei Franceze de Științe
Preoți romano-catolici în știință
Nașteri pe 21 iulie
Nașteri în 1620
Decese în 1682
Decese pe 12 iulie
Oameni de știință francezi din secolul al XVII-lea
Eponime ale craterelor de pe Lună
Jean-Felix Picard , cunoscut ca abatele Picard , ( ) a fost un astronom și un geodez francez . A fost primul care a calculat , cu precizie , raza Pământului . Biografie A studiat în orașul natal , La Flèche , la colegiul iezuit Henry-Le-Grand . Înel a fost numit profesor de Collège royal . A fost unul dintre primiide membri ai Academiei Franceze de Științe la fondarea acesteia la Paris , în Îna lucrat împreună cu astronomul Adrien Auzout . Este inventatorul unei lunete care i- a permis să realizeze nivelmente cu o precizie de ordinul decentimetru pe kilometru . ÎnAcademia de Științe l- a însărcinat cu măsurarea arcului de meridian între Paris și Amiens . Măsurătorile prin triangulație l- au condus la un rezultat depână lakm pentru un grad de latitudine , ceea ce dă o rază terestră de km , raza măsurată în prezent fiind de km . În anulPicard a plecat în Danemarca să facă relevmentul observatorului lui Tycho Brahe , pe insula Hven . L- a invitat pe astronomul Rømer să -l însoțească la reîntoarcerea la Paris . Picard a colaborat și a corespondat cu mulți oameni de știință , printre care Isaac Newton , Christiaan Huygens , Ole Rømer , Rasmus Bartholin , Johann Hudde , și chiar cu principalul său concurent , Giovanni Cassini . Aceste corespondențe l- au condus pe Picard la contribuții din domenii ale științei aflate în afara geodeziei , precum aberația luminii pe care a observat -o în timp ce se afla în Danemarca , la Uraniborg . Apele de la Versailles Specialist în relevee de nivelment , Colbert a făcut apel la Jean Picard , deoarece avea îndoieli în privința proiectului unui canal de la Loara la Versailles . Acest proiect propus regelui Ludovic al XIV -lea de către Riquet , cel care a conceput Canal du Midi , viza alimentarea fântânilor și bazinelor din parcul Castelului de la Versailles , mari consumatoare de apă . Picard a demonstrat că priza de apă intenționată , de pe Loara , era mai joasă decât domeniul Versailles și , prin urmare , de nerealizat . Dar fiind îngrijorat să găsească o soluție problemei , prospectând împrejurimile Versailles -ului , Picard a constatat că mlaștinile situate la Trappes și la Bois d'Arcy , la sud-vest de Versailles , sunt mai înalte decât rezervoarele de la Versailles . Trebuiau barate gurile de scurgere ale apelor spre valea Bièvre și amenajate astfel iazurile Trappes Saint-Quentin , de la Bois d'Arcy și de la Bois Robert . Două rigole asigură scurgerea apelor de ploaie spre Versailles . Un apeduct subteran aduce apele de la iazul Saint-Quentin la rezervoarele Gobert și la „ bassin des Suisses ” . Acest apeduct prezintă o pantă de93 metri pe o lungime totală dekm , cu alte cuvinte , pe o pantă mai mică de3 mm/m , ceea ce constituie o lucrare remarcabilă pentru acea epocă . Jean Picard a lăsat un Traité du nivellement , publicat cu titlu postum de către Philippe de La Hire . Scrieri Mesure de la terre de Jean Picard lucrare disponibilă pe site -ul Google Cărți Connaissance des Temps Voyage à Uraniborg Traité du nivellement de Jean Picard lucrare disponibilă pe site -ul Google Cărți Omagii ÎnAcademia Franceză de Științe , al cărui membru a fost de la fondare a pus să se ridice două piramide pe marginea drumului spre Paris , la Juvisy -sur-Orge și la Villejuif , în memoria lucrărilor lui Jean Picard , cele două puncte servindu -i de bază la triangulația folosită pentru măsurarea Pământului . Un crater de pe Lună îi poartă numele . Măsurile diametrului solar Jean Picard a efectuat măsurări ale diametrului solar . Satelitul francez de observare a Soarelui , Picard , a fost denumit în onoarea lui Jean Picard . Măsurătorile făcute de el , în timpul minimului lui Maunder- sunt și acum folosite pentru evaluarea influenței constantei solare asupra încălzirii globale . Instrumentele lui Picard Picard a conceput el însuși instrumente de măsură și a fost primul care a folosit o lunetă prevăzută cu un reticul . Planșe din Encyclopédie méthodique : Note Bibliografie Colectiv , Jean Picard et les débuts de l'astronomie de précision au XVIIe siècle , CNRS , Legături externe Mémoires de l'Académie Royale des Sciences depuisjusqu'à Volume câteva comunicări ale lui Jean Picard la Academia Franceză de Științe . Astronomi din secolul al XVII -lea Astronomi francezi Geodezi francezi Membri ai Academiei Franceze de Științe Preoți romano-catolici în știință Nașteri peiulie Nașteri în Decese în Decese peiulie Oameni de știință francezi din secolul al XVII -lea Eponime ale craterelor de pe Lună