Șarpe de alun
Șarpele de alun (Coronella austriaca) este un șarpe neveninos din familia colubride (Colubridae) răspândit în Europa centrală, de nord și de sud-est și regiunea ponto-caspică.  În România și Republica Moldova trăiește subspecia Coronella austriaca austriaca. În România se întâlnește pretutindeni unde găsește condiții bune de viață și este ocrotit prin lege.

Descrierea 
Este un șarpe mic, zvelt, cu o lungime de până la 70—80 cm, coada de lungime mijlocie. Longevitate 8-10 ani. Botul  proeminent. Solzii dorsali sunt netezi, dispuși în 19 șiruri longitudinale. Ventral are 153-199 scuturi. Scutul anal divizat. Mai are 41-70 de perechi de scuturi subcaudale. Ochiul în contact cu scuturile supralabialele 3-4, nara situată în mijlocul scutului nazal; scutul frontal mai scurt decât scuturile parietalele; scutul frenal mai lung decât înalt. Din cauza aspectului general și a petei închise de pe cap, mulți îl confundă la prima vedere cu o viperă.

Coloritul 
Spatele este brun sau brun-roșcat, la mascul, iar la femelă, cenușiu-brun. Desenul dorsal variază, de obicei se văd două sau patru șiruri de pete brun-închise, care pot fuziona, formând un desen vărgat longitudinal sau transversal. Uneori au patru dungi longitudinale mai închise, brune, cu pete negre-brune. Pe porțiunea posterioară a capului se observă o pată închisă, mare, neagră-brună, adesea scobită posterior sau cu două prelungiri. De la nară, începe o dungă neagră-brună, care trece prin dreptul ochilor până la colțurile gurii. Abdomenul este brun sau roșu-cărămiziu la mascul, cenușiu până la negru la femelă; în regiunea cefalică abdomenul este alburiu. Puii au capul (pileusul) adesea negru, iar abdomenul roșu-cărămiziu intens.

Răspândirea 
Este răspândit în Europa și sud-vestul Asiei.

A fost găsit în Sudul Marii Britanii, sudul Norvegiei, sudul Suediei, sudul Finlandei, nordul Portugaliei, nordul Spaniei, Franța, Belgia, Luxemburg, Olanda, Germania, Elveția, Italia, Austria, Republica Cehă, Slovacia, Polonia, Estonia, Letonia, Lituania, Belarus, Ungaria, Bosnia și Herțegovina, Croația, Slovenia, Muntenegru, Macedonia, Serbia, România, Bulgaria, Albania, nordul Greciei, nordul Turciei, Republica Moldova, Ucraina, sud-vestul Rusiei, Georgia, Armenia, Azerbaidjan, vestul Kazahstanului și nord-vestul Iranului.

Habitatul 
Preferă solurile uscate și însorite de la margini de pădure, în luminișuri și de lângă drumuri cu tufe, zone de stâncărie cu vegetație arborescentă, buruienișuri, bolovănișuri, de la pădurile de șes până la 1500 m altitudine. În zonele umede este foarte rar.

Comportamentul 
Are o activitatea diurnă. Se mișcă relativ lent, se poate cățăra pe arbuști, pe ramurile cărora se sorește. Devine foarte agresiv când este capturat sau deranjat, se face colac și șuieră, repezindu-se să muște. Mușcătura este inofensivă. Luat în mână împroașcă o secreție rău mirositoare, eliminată de glandele anale situate la baza cozii. La finalul lunii octombrie se retrage în găuri, în locuri destul de ascunse unde intră în hibernare până în luna aprilie, când iese și devine activ.

Hrana 
Se hrănește îndeosebi cu reptile (șopârle, chiar de mărimea unui gușter, șerpi tineri), rareori cu mamifere mici rozătoare sau insectivore și păsări. Prada este imobilizată prin încolăcire, pe care o sugrumă și apoi o înghite.

Reproducerea 
Împerecherea are loc în lunile aprilie-mai, masculul imobilizează femela, apucând-o de cap și încolăcindu-se în jurul ei. Este ovovivipar, dar adesea depune ouă din care ies curând puii. Femela depune ponta formată din 3-15 ouă în lunile august-septembrie. Puii la eclozare au 125-180 mm și năpârlesc destul de curând.

Referințe

Bibliografie 
 Ion E. Fuhn, Șt. Vancea. Fauna Republicii Populare Române. Vol. XIV. Fascicula 2: Reptilia (Țestoase, Șopîrle, Șerpi). București: Editura Academiei Republicii Populare România, 1961, 352 p.
 Ion E. Fuhn. Broaște, șerpi, șopîrle. Editura Științifică, București 1969.
 Constantin Pârvu. Dicționar enciclopedic de mediu (DEM), Volumul 2. Regia Autonomă Monitorul oficial, 2005

Legături externe

 Șarpele de alun (Coronella austriaca). Herpeto Life 
 Tibor Sos. List, key features and distribution of Romanian reptile species
  Reptilele din Munții Măcinului 
 Smooth snake (Coronella austriaca). ARKive . Imagini, video

 Colubridae
Reptile din România
Reptile din Republica Moldova
Șarpele de alun ( Coronella austriaca ) este un șarpe neveninos din familia colubride ( Colubridae ) răspândit în Europa centrală , de nord și de sud-est și regiunea ponto-caspică . În România și Republica Moldova trăiește subspecia Coronella austriaca austriaca . În România se întâlnește pretutindeni unde găsește condiții bune de viață și este ocrotit prin lege . Descrierea Este un șarpe mic , zvelt , cu o lungime de până la80 cm , coada de lungime mijlocie . Longevitateani . Botul proeminent . Solzii dorsali sunt netezi , dispuși înșiruri longitudinale . Ventral arescuturi . Scutul anal divizat . Mai arede perechi de scuturi subcaudale . Ochiul în contact cu scuturile supralabialele nara situată în mijlocul scutului nazal ; scutul frontal mai scurt decât scuturile parietalele ; scutul frenal mai lung decât înalt . Din cauza aspectului general și a petei închise de pe cap , mulți îl confundă la prima vedere cu o viperă . Coloritul Spatele este brun sau brun-roșcat , la mascul , iar la femelă , cenușiu -brun . Desenul dorsal variază , de obicei se văd două sau patru șiruri de pete brun-închise , care pot fuziona , formând un desen vărgat longitudinal sau transversal . Uneori au patru dungi longitudinale mai închise , brune , cu pete negre-brune . Pe porțiunea posterioară a capului se observă o pată închisă , mare , neagră -brună , adesea scobită posterior sau cu două prelungiri . De la nară , începe o dungă neagră -brună , care trece prin dreptul ochilor până la colțurile gurii . Abdomenul este brun sau roșu-cărămiziu la mascul , cenușiu până la negru la femelă ; în regiunea cefalică abdomenul este alburiu . Puii au capul ( pileusul ) adesea negru , iar abdomenul roșu-cărămiziu intens . Răspândirea Este răspândit în Europa și sud-vestul Asiei . A fost găsit în Sudul Marii Britanii , sudul Norvegiei , sudul Suediei , sudul Finlandei , nordul Portugaliei , nordul Spaniei , Franța , Belgia , Luxemburg , Olanda , Germania , Elveția , Italia , Austria , Republica Cehă , Slovacia , Polonia , Estonia , Letonia , Lituania , Belarus , Ungaria , Bosnia și Herțegovina , Croația , Slovenia , Muntenegru , Macedonia , Serbia , România , Bulgaria , Albania , nordul Greciei , nordul Turciei , Republica Moldova , Ucraina , sud-vestul Rusiei , Georgia , Armenia , Azerbaidjan , vestul Kazahstanului și nord-vestul Iranului . Habitatul Preferă solurile uscate și însorite de la margini de pădure , în luminișuri și de lângă drumuri cu tufe , zone de stâncărie cu vegetație arborescentă , buruienișuri , bolovănișuri , de la pădurile de șes până lam altitudine . În zonele umede este foarte rar . Comportamentul Are o activitatea diurnă . Se mișcă relativ lent , se poate cățăra pe arbuști , pe ramurile cărora se sorește . Devine foarte agresiv când este capturat sau deranjat , se face colac și șuieră , repezindu -se să muște . Mușcătura este inofensivă . Luat în mână împroașcă o secreție rău mirositoare , eliminată de glandele anale situate la baza cozii . La finalul lunii octombrie se retrage în găuri , în locuri destul de ascunse unde intră în hibernare până în luna aprilie , când iese și devine activ . Hrana Se hrănește îndeosebi cu reptile ( șopârle , chiar de mărimea unui gușter , șerpi tineri ) , rareori cu mamifere mici rozătoare sau insectivore și păsări . Prada este imobilizată prin încolăcire , pe care o sugrumă și apoi o înghite . Reproducerea Împerecherea are loc în lunile aprilie -mai , masculul imobilizează femela , apucând -o de cap și încolăcindu -se în jurul ei . Este ovovivipar , dar adesea depune ouă din care ies curând puii . Femela depune ponta formată dinouă în lunile august-septembrie . Puii la eclozare aumm și năpârlesc destul de curând . Referințe Bibliografie Ion E. Fuhn , Șt. Vancea . Fauna Republicii Populare Române . Vol . XIV . Fascicula Reptilia ( Țestoase , Șopîrle , Șerpi ) . București : Editura Academiei Republicii Populare România,p . Ion E. Fuhn . Broaște , șerpi , șopîrle . Editura Științifică , București Constantin Pârvu . Dicționar enciclopedic de mediu ( DEM ) , Volumul Regia Autonomă Monitorul oficial , Legături externe Șarpele de alun ( Coronella austriaca ) . Herpeto Life Tibor Sos . List , key features and distribution of Romanian reptile species Reptilele din Munții Măcinului Smooth snake ( Coronella austriaca ) . ARKive \ . Imagini , video Colubridae Reptile din România Reptile din Republica Moldova