Poluarea aerului
.  
Poluarea este contaminarea mediului înconjurător cu materiale care interferează cu sănătatea umană, calitatea vieții sau funcția naturală a ecosistemelor (organismele vii și mediul în care trăiesc). Chiar dacă uneori poluarea mediului înconjurător este un rezultat al cauzelor naturale, cum ar fi erupțiile vulcanice, cea mai mare parte a substanțelor poluante provine din activitățile umane. Se disting următoarele categorii: poluare fizică (incluzând poluarea fonică și poluarea radioactivă), poluarea chimică (produsă de diverse substanțe eliberate în mediu sub formă gazoasă, lichidă sau de particule solide), poluare biologică (cu germeni patogeni, substanțe organice putrescibile etc.).

Învelișul gazos care înconjoară Pământul fără o limită superioară precisă, trecând treptat în spațiul interplanetar, se numește atmosferă. Masa acesteia reprezintă 0,000001 din masa globului pământesc, și densitatea sa scade cu creșterea altitudinii. Compoziția atmosferei se modifică de asemenea cu altitudinea.
Amestecul de gaze ce formează atmosfera este numit aer.

Compoziția aerului nu este aceeași în orice loc de pe planetă. Aceasta variază de la o zi la alta și de la un loc la altul.

Acțiunea umană asupra atmosferei Pământului poate lua multe forme și a existat de când oamenii au început să utilizeze focul pentru agricultură, încălzire și gătitul alimentelor. În timpul revoluției industriale (secolele XVIII și XIX), poluarea aerului a devenit o problemă majoră.

Poluarea urbană a aerului este cunoscută sub denumirea de „smog”. Smogul este în general un amestec de monoxid de carbon și compuși organici proveniți din combustia incompletă a combustibililor fosili cum ar fi cărbunii și de dioxid de sulf de la impuritățile din combustibili. În timp ce smogul reacționează cu oxigenul, acizii organici și sulfurici se condensează sub formă de picături, întețind ceața. Până în secolul al XX-lea smogul devenise deja un pericol major pentru sănătate.

Un alt tip de smog, cel fotochimic, a început să reducă calitatea aerului deasupra orașelor mari cum ar fi Los Angeles în anii '30. Acest smog este cauzat de combustia în motoarele autovehiculelor și ale avioanelor (a combustibilului acestora care produce oxizi de azot și eliberează hidrocarburi din combustibilii nearși). Razele solare fac ca oxizii de azot și hidrocarburile să se combine și să transforme oxigenul în ozon, un agent chimic care atacă cauciucul, rănește plantele și irită plămânii. Hidrocarburile sunt oxidate în substanțe care se condensează și formează o ceață vizibilă și pătrunzătoare.

Majoritatea poluanților sunt eventual „spălați” de către ploaie, zăpadă sau ceață, dar după ce au parcurs distanțe mari, uneori chiar continente. În timp ce poluanții se adună în atmosferă, oxizii de sulf și de azot sunt transformați în acizi care se combină cu ploaia. Această ploaie acidă cade peste lacuri și păduri unde poate duce la moartea peștilor sau plantelor și poate să afecteze întregi ecosisteme. În cele din urmă, lacurile și pădurile contaminate pot ajunge să fie lipsite de viață. Regiunile care sunt în drumul vântului care bate dinspre zone industrializate, cum ar fi Europa și estul Statelor Unite și Canadei, sunt cele mai afectate de ploi acide. Ploile acide pot să afecteze și sănătatea umană și obiecte create de oameni; ele dizolvă încet statui istorice din piatră și fațade din Roma, Atena și Londra.

Una din cele mai mari probleme cauzate de poluarea aerului este încălzirea globală, o creștere a temperaturii Pământului cauzată de acumularea unor gaze atmosferice cum ar fi dioxidul de carbon. Odată cu folosirea intensivă a combustibililor fosili în secolul XX, concentrația de dioxid de carbon din atmosferă a crescut dramatic. Dioxidul de carbon și alte gaze, cunoscute sub denumirea de gaze de seră, reduc căldura disipată de Pământ dar nu blochează radiațiile Soarelui. Din cauza efectului de seră se așteaptă ca temperatura globală să crească cu 1,4° C până la 5,8° C până în anul 2100. Chiar dacă această tendință pare a fi o schimbare minoră, creșterea ar face ca Pământul să fie mai cald decât a fost în ultimii 125.000 ani, schimbând probabil tiparul climatic, afectând producția agricolă, modificând distribuția animalelor și plantelor și crescând nivelul mării.

Poluarea aerului poate să afecteze zona superioară a atmosferei, numită stratosferă. Producția excesivă a compușilor care conțin clor cum ar fi clorofluorocarburile (CFC) (compuși folosiți până recent în frigidere, aparate de aer condiționat și în fabricarea produselor pe bază de polistiren) a redus stratul de ozon stratosferic, creând o gaură deasupra Antarcticii care durează mai multe săptămâni în fiecare an. Ca rezultat, expunerea directă la razele solare a afectat viața acvatică și terestră și amenință sănătatea oamenilor din zonele sudice ale planetei.

Conform unui raport publicat de Organizația Mondială a Sănătății în 2014, circa 7 milioane de oameni au murit în anul 2012 doar din cauza poluării aerului.

Note

Vezi și 
 Gaz de evacuare
 Poluarea apei
 Smog

 
Atmosfera Pământului
Ecologie
. Poluarea este contaminarea mediului înconjurător cu materiale care interferează cu sănătatea umană , calitatea vieții sau funcția naturală a ecosistemelor ( organismele vii și mediul în care trăiesc ) . Chiar dacă uneori poluarea mediului înconjurător este un rezultat al cauzelor naturale , cum ar fi erupțiile vulcanice , cea mai mare parte a substanțelor poluante provine din activitățile umane . Se disting următoarele categorii : poluare fizică ( incluzând poluarea fonică și poluarea radioactivă ) , poluarea chimică ( produsă de diverse substanțe eliberate în mediu sub formă gazoasă , lichidă sau de particule solide ) , poluare biologică ( cu germeni patogeni , substanțe organice putrescibile etc. ) . Învelișul gazos care înconjoară Pământul fără o limită superioară precisă , trecând treptat în spațiul interplanetar , se numește atmosferă . Masa acesteia reprezintă000001 din masa globului pământesc , și densitatea sa scade cu creșterea altitudinii . Compoziția atmosferei se modifică de asemenea cu altitudinea . Amestecul de gaze ce formează atmosfera este numit aer . Compoziția aerului nu este aceeași în orice loc de pe planetă . Aceasta variază de la o zi la alta și de la un loc la altul . Acțiunea umană asupra atmosferei Pământului poate lua multe forme și a existat de când oamenii au început să utilizeze focul pentru agricultură , încălzire și gătitul alimentelor . În timpul revoluției industriale ( secolele XVIII și XIX ) , poluarea aerului a devenit o problemă majoră . Poluarea urbană a aerului este cunoscută sub denumirea de „ smog ” . Smogul este în general un amestec de monoxid de carbon și compuși organici proveniți din combustia incompletă a combustibililor fosili cum ar fi cărbunii și de dioxid de sulf de la impuritățile din combustibili . În timp ce smogul reacționează cu oxigenul , acizii organici și sulfurici se condensează sub formă de picături , întețind ceața . Până în secolul al XX -lea smogul devenise deja un pericol major pentru sănătate . Un alt tip de smog , cel fotochimic , a început să reducă calitatea aerului deasupra orașelor mari cum ar fi Los Angeles în anii '30 . Acest smog este cauzat de combustia în motoarele autovehiculelor și ale avioanelor ( a combustibilului acestora care produce oxizi de azot și eliberează hidrocarburi din combustibilii nearși ) . Razele solare fac ca oxizii de azot și hidrocarburile să se combine și să transforme oxigenul în ozon , un agent chimic care atacă cauciucul , rănește plantele și irită plămânii . Hidrocarburile sunt oxidate în substanțe care se condensează și formează o ceață vizibilă și pătrunzătoare . Majoritatea poluanților sunt eventual „ spălați ” de către ploaie , zăpadă sau ceață , dar după ce au parcurs distanțe mari , uneori chiar continente . În timp ce poluanții se adună în atmosferă , oxizii de sulf și de azot sunt transformați în acizi care se combină cu ploaia . Această ploaie acidă cade peste lacuri și păduri unde poate duce la moartea peștilor sau plantelor și poate să afecteze întregi ecosisteme . În cele din urmă , lacurile și pădurile contaminate pot ajunge să fie lipsite de viață . Regiunile care sunt în drumul vântului care bate dinspre zone industrializate , cum ar fi Europa și estul Statelor Unite și Canadei , sunt cele mai afectate de ploi acide . Ploile acide pot să afecteze și sănătatea umană și obiecte create de oameni ; ele dizolvă încet statui istorice din piatră și fațade din Roma , Atena și Londra . Una din cele mai mari probleme cauzate de poluarea aerului este încălzirea globală , o creștere a temperaturii Pământului cauzată de acumularea unor gaze atmosferice cum ar fi dioxidul de carbon . Odată cu folosirea intensivă a combustibililor fosili în secolul XX , concentrația de dioxid de carbon din atmosferă a crescut dramatic . Dioxidul de carbon și alte gaze , cunoscute sub denumirea de gaze de seră , reduc căldura disipată de Pământ dar nu blochează radiațiile Soarelui . Din cauza efectului de seră se așteaptă ca temperatura globală să crească cu4° C până la8° C până în anul Chiar dacă această tendință pare a fi o schimbare minoră , creșterea ar face ca Pământul să fie mai cald decât a fost în ultimii000 ani , schimbând probabil tiparul climatic , afectând producția agricolă , modificând distribuția animalelor și plantelor și crescând nivelul mării . Poluarea aerului poate să afecteze zona superioară a atmosferei , numită stratosferă . Producția excesivă a compușilor care conțin clor cum ar fi clorofluorocarburile ( CFC ) ( compuși folosiți până recent în frigidere , aparate de aer condiționat și în fabricarea produselor pe bază de polistiren ) a redus stratul de ozon stratosferic , creând o gaură deasupra Antarcticii care durează mai multe săptămâni în fiecare an . Ca rezultat , expunerea directă la razele solare a afectat viața acvatică și terestră și amenință sănătatea oamenilor din zonele sudice ale planetei . Conform unui raport publicat de Organizația Mondială a Sănătății în circamilioane de oameni au murit în anuldoar din cauza poluării aerului . Note Vezi și Gaz de evacuare Poluarea apei Smog Atmosfera Pământului Ecologie