Armamentul Armatei României în Primul Război Mondial
Înzestrarea cu armament a Armatei României după Războiul de Independență s-a făcut aproape exclusiv prin achiziții din străinătate. Având în vedere aderarea Regatului României la Tripla Alianță, aceste achiziții s-au făcut cu precădere de la firmele germane - pentru armamentul de artilerie - și austriece, pentru armamentul ușor de infanterie. Pe de altă parte, înzestrarea aeronauticii și a marinei militare s-a făcut prin intermediul firmelor franceze, britanice și italiene.

În acest sens,  generalul Dumitru Iliescu remarca cu amărăciune că, „arsenalul adevărat, pirotehnia și pulberăria noastră se aflau în Essen-Krupp (pentru tunuri) sau în Austria, la Steyr (pentru puști) și Hirtenberg (cartușe), la Bluman, Troisdorf și Rottweil (pentru pulberi)”. 

La începutul anului 1914, Ministerul de Război a întocmit un plan de completare a materialului de război, care prevedea achiziționarea din străinătate, în special din Germania si Austria, a următoarelor echipamente militare: 200 000 de puști, 134 de mitraliere, 582 de pusti-mitralieră, 22 000 de carabine, 45 000 de pistoale; 85 000 de pumnale; 60 de baterii de câmp de 75 mm, 26 de baterii de tunuri grele de 155 mm, 100 de milioane de cartușe de infanterie, 4.000 de proiectile de obuziere de 150 mm.  

Izbucnirea războiului a oprit importurile, până în august 1914 ajungând în țară doar 24 de mitraliere, 102.806 puști și 29.535 carabine Mannlicher.

Pregătiri de război

La izbucnirea războiului, Armata României, din punct de vedere al nivelului capacității de luptă, nu putea asigura instrumentul de forță la îndemâna conducerii politice a țării pentru atingerea scopurilor unei eventuale participări la ostilități. Această stare de fapt se datora unei neglijări permanente a armatei de către decidenții politici. După cum arăta Ion G. Duca: „Expediția din Bulgaria din anul precedent ne dovedise că puterea noastră militară era fictivă, că armata noastră n-avea cadre suficiente, că rezervele ei nu erau organizate, că lipseau echipamentul, munițiile, armamentul, artileria grea, serviciile dinapoi, medicamentele”.

Sub impactul acestor lecții identificate, noul guvern liberal instalat la începutul anului 1914 a decis demararea unui program masiv de recuperare a întârzierilor și întărirea capacității de luptă a armatei, aflată într-o situație critică pentru că, după cum arăta generalul Dumitru Iliescu, sub-șef al Marelui Stat Major, „la 1 ianuarie 1914 armata se găsea în cea mai mare lipsă de tot ce-i era neapărat trebuincios pentru a intra în campanie”.

În acest context, Ministerul de Război - al cărui titular era chiar premierul Ion I.C. Brătianu - și Marele Stat Major au elaborat patru planuri de reformă a armatei având ca obiectiv general creșterea capacității combative a acesteia, printre care și „Planul de completare, transformare și reparare a armamentului, munițiilor și materialelor de război” și „Planul pentru completarea echipamentului de toate categoriile și acela pentru hotărârea subzistențelor oamenilor și animalelor la toate eșaloanele de luptă și studierea înființării centrelor mari de aprovizionare de nutriment si echipament”.

Pentru punerea în practică a acestor planuri au fost alocate fonduri importante, atât prin buget cât și prin credite extraordinare. Bugetul Ministerului de Război a crescut de la 73.000.000 lei în 1913 la 115.000.000 lei (18% din bugetul de stat) în 1916. În același timp, până în toamna anului 1916 suma creditelor pentru armată a atins  700.000.000 lei, iar până la intrarea României în război la 838.841.215 lei.

In privința completării armamentului și echipamentului militar, responsabilii militari au fost nevoiți să facă față la două situații critice: lipsa unui personal și a mijloacelor calificate pentru producția internă de război și restrângerea surselor de aprovizionare externe, cele două coaliții aflate în luptă fiind reticente atunci când era vorba de onorarea comenzilor statului român. De asemenea, diversitatea de tipuri de calibre a armamentului a avut un impact negativ asupra instruirii trupelor, nepermițând o uniformizare a instrucției și a adus greutăți în aprovizionarea cu muniții în timpul războiului mondial.

Rezultatul eforturilor din anii neutralității au avut ca efect transformarea armatei române într-un instrument de luptă, având însă două mari limitări: o inferioritate a înzestrării tehnice - ca rezultat al greutăților în asigurarea cu armament și muniție ca urmare a izbucnirii războiului – și o lipsă de pregătire și instruire privind noile metode, tactici și procedee de ducere a luptei utilizate pe fronturile de război.

Armament de infanterie
În perioada imediat următoare cuceririi independenței s-a desfășurat o primă etapă a procesului de înzestrare a Armatei României cu armament modern. Acum au fost achiziționate și au intrat în dotare puștil și carabinele „Henry-Martini”, model 1879, importate din Germania, precum și carabinele Steyr din Austria. Într-o etapă ulterioară, începând cu anul 1894 acestea au fost înlocuite cu pușca cu repetiție „Mannlicher”, model 1893, calibru 6,5 - pentru infanterie și carabinele similare pentru cavalerie.

Pușca Mannlicher a fost livrată într-un model modificat conform cerințelor părții române (în special înlocuirea țevii standard de calibru 8 mm cu una de calibru 6,5 mm), cunoscut sub denumirea de „Mannlicher model românesc - 1893”. Până în 1902 au fost comandate un număr de 150.000 de astfel de puști și carabine. Odată cu intrarea acestor arme în dotare s-a introdus și muniția cu pulbere fără fum, care asigura o viteză inițială a glonțului de peste 700 m/s.

După 1910 au fost comandat primele arme automate, mitralierele Maxim, Md. 1909, cal. 6,5 mm (modificate special pentru a folosi aceeași muniție ca și puștile Mannlicher), din Germania, respectiv mitralierele Schwarzlose, Md. 1907/1912, 6,5 mm, din Austro-Ungaria. Cantitățile livrate până la izbucnirea războiului au fost mici, asigurând doar înzestrarea unei companii cu patru piese pentru fiecare regiment de infanterie (160 de bucăți).

Înaintea declanșării războiului mondial armamentul de infanterie din înzestrarea Armatei României cuprindea: 474 036 puști, 39.231 carabine, 413 mitraliere și 61.189 pistoale și revolvere, de o mare diversitate de tipuri și calibre, ceea ce avea să influențeze negativ atât calitatea instruirii trupelor cât și aprovizionarea cu muniție pe timpul războiului.

Arme de foc

Pistoale și revolvere
 Revolver Saint Etienne, Md. 1896 cal. 8 mm
 Revolver Smith&Wesson, Md. 1914, cal. 11 mm
 Revolver Bayard, Md. 1915, cal. 8 mm
 Pistol automatic Steyr, md 1912, cal 9 mm

Puști
 Pușcă cu repetiție Mannlicher, Md. 1893, cal. 6,5 mm
 Pușcă cu repetiție Mannlicher, Md. 1888, cal. 8 mm
 Pușcă cu repetiție Mannlicher, Md. 1895, cal. 8 mm
 Pușcă cu repetiție Lebel, Md. 1886 M93, cal. 8 mm
 Pușcă cu repetiție Berthier, Md. 1907/1915, cal. 8 mm
 Pușcă Vetterly-Vitali, Md. 1870/1887, cal. 10,35 mm
 Pușcă Martini–Henry, Md. 1879, cal. 11,43 mm

Puști mitraliere
 Pușcă-mitralieră Hotchkiss, Md. 1909, cal. 8 mm
 Pușcă-mitralieră Chauchat CSRG Md. 1915, cal. 8 mm
 Pușcă-mitralieră Lewis, Md. 1912, cal. 7,62 mm

Mitraliere
 Mitralieră Maxim, Md. 1909, cal. 6,5 mm
 Mitralieră Maxim, Md 1910, cal. 7,62 mm 
 Mitralieră Chattellerault,Md. 1907, cal. 8 mm
 Mitralieră Schwarzlose, Md. 1907/1912, 6,5 mm
 Mitralieră Vickers Mk. 1, cal. 7,7 mm
 Mitralieră Colt, Md. 1895/1916, cal. 7,62 mm
 Mitralieră Hotchkiss, Md. 1914, cal. 8 mm

Arme albe

 Sabie de ofițer, Md. 1893
 Sabie de ofițer de infanterie, Md. 1916

Armament de cavalerie
Trupele de cavalerie erau înzestrate cu același tip de armament ca și cel al infanteriei, cu specificația că era varianta carabină a armelor respective. Situația înzestrării trupelor de cavalerie la începutul războiului este prezentată în tabelul următor.

Arme de foc

Pistoale și revolvere
 Revolver Saint Etienne, Md. 1896 cal. 8 mm
 Pistol automatic Steyr, md 1912, cal 9 mm

Puști
 Carabină Mannlicher, Md. 1893, cal. 6,5 mm
 [[Pușcă „Martini–Henry”, model 1879|Carabină, Md. 1879, cal. 11,43 mm]]

Mitraliere
 Mitralieră Maxim, Md. 1909, cal. 6,5 mm

Arme albe

 Sabie de ofițer, Md. 1893
 Sabie pentru jandarmi călări, Md. 1895
 Sabie pentru cavalerie trupă, Md. 1906
 Sabie de ofițer de cavalerie, Md. 1909
 Sabie pentru cavalerie trupă, Md. 1916
 Lance de cavalerie, Md. 1908

Armament de artilerie

La începutul războiului, artileria de câmp era înzestrată cu tunuri germane din oțel „Krupp”, model 1880, calibrul 75 mm și 87 mm (tunuri cu tragere înceată). Începând cu 1905 au intrat în dotare tunurile „cu tragere repede”, „Krupp”, model 1904, calibru 75 mm, cu muniție care folosea pulberea fără fum. În afară de tunuri artileria de câmp mai avea în dotare și obuziere de mare calibru „Krupp” model 1901, calibru 120 și model 1912, calibru 105 și „Schneider-Creusot”, model 1912 calibru 150 (importate din Franța).

Artileria de munte era înzestrată cu tunuri din bronz „Armstrong”, model 1883, calibru 63 mm. Înainte de intrarea în război au sosit din import un număr mic de tunuri franceze mai performante „Schneider-Creusot”, model 1912, calibru 75.

Artileria de cetate era dotată cu tunuri germane „Krupp” și franceze „Hotchkiss”, cu cupole cuirasate produse la Uzinele „Saint Chamond” (Franța) și „Grüson” (Germania).

Artilerie de munte

 Tun Armstrong, Md. 1883, cal. 63 mm
 Tun Krupp, Md. 1880 cal. 75 mm

Artilerie de câmp

 Tun cu tragere înceată Krupp, Md. 1880, cal. 75 mm
 Tun Krupp, Md. 1904, cal. 75 mm
 Tun Krupp, Md. 1880, cal. 87 mm
 Obuzier Krupp, Md. 1912, cal. 105 mm
 Obuzier Krupp, Md. 1901, cal. 120 mm
 Obuzier Schneider, Md. 1912, cal. 105 mm
 Obuzier Schneider, Md. 1912, cal. 150 mm
 Obuzier Schneider, Md. 1917, cal. 155 mm
 Tun Puteaux, Md. 1897, cal. 75 mm
 Tun scurt De Bange, Md. 1878, cal. 90 mm 
 Tun lung De Bange, Md. 1878, cal. 120 mm
 
 Obuzier Vickers, Md. 1896, cal. 127 mm
 Mortier de tranșee
 Mortier Negrei, Md. 1916, cal. 250 mm

Artilerie de cetate

 Tun cu tragere repede Hotchkiss, Md. 1888/1891 cal. 57 mm
 
 
 
 Tun cu tragere repede Gruson, Md. 1887, cal. 37 mm
 Tun cu tragere repede Gruson, Md. 1887, cal. 53 mm
 Obuzier Gruson, Md. 1888, cal. 120 mm
 Mortiere sferice Gruson, Md. 1887, cal. 120 mm

Artilerie antiaeriană

 
 Tun cu tragere repede Hotchkiss, Md. 1888/1891, cal. 57 mm, montat pe afet tip „Negrei” 
 Tun cu tragere repede Hotchkiss, Md. 1888/1891, cal. 57 mm, montat pe afet tip „Burileanu”
 Tun cu tragere repede Gruson, Md. 1887, cal. 53 mm, montat pe afet tip „Burileanu”
 Tun cu tragere repede Hotchkiss, Md. 1888/1891, cal. 57 mm, montat pe afet tip „Krupp”
 Tun antiaerian cu tragere repede Deport, Md. 1911, cal. 75 mm
 Tun antiaerian cu tragere repede Puteaux, Md. 1897, cal. 75 mm
 Autotun antiaerian Putilov, Md. 1902, cal. 76,2 mm
 Mitraliere antiaeriene
 Mitraliere antiaeriene Cristopher&Montigny, Md 1872, cal. 11 mm
 Proiectoare Harel, de 90 mm
Arme albe

 Sabie pentru artilerie trupă, Md. 1890
 Sabie de ofițer, Md. 1893
 Sabie pentru artilerie trupă, Md. 1896
 Sabie pentru artilerie trupă, Md. 1916

Echipament de aviație
În anul 1913, aviația militară a cunoscut un progres simțitor având 20 de piloți brevetați și un parc de 34 de avioane. Aeronautica dispunea de:
 Avioane militare: 
 3 Bristol-Coandă cu motor de 50 CP; 
 7  cu motoare de 80 CP; 
 4 H. Farman tip 20; 
 1 Etrich Taube cu motor de 100 CP; 
 1 Nieuport biloc cu motor de 80 CP; 
 1  cu motor de 100 CP; 
 8 Blériot biloc cu motoare de 80 CP aflate în proprietatea Ligii Naționale Aeriene, dar mobilizabile în caz de război.
 Avioane de școală și antrenament: 
 2 Bristol-Coandă cu motoare de 50 CP „coté a coté”; 
 2 Bristol-Coandă fără motor; 
 1 Bristol-Coandă cu motor de 70 CP; 
 1 ; 
 2 Blériot cu motoare Anzani de 25 CP (Liga Națională Aeriană); 
 1  cu motor de 50 CP, pilotat de Mircea Zorileanu. 
Până la izbucnirea războiului în România în 1916, numărul avioanelor a ajuns la 44.

Avioane

 Vlaicu I
 
 Bristol-Coandă 
 Bleriot XI
 Farman F.40
 Maurice Farman MF.11
 Henry Farman HF.20
 Voisin III
 Caudron G.3
 
 Morane Saulnier L
 Nieuport (tip 11, 12, , , , )
 Aviatik C.I
 
 Breguet Bre.5
 Farman 40
 Sopwith 1 1/2 Strutter

Echipament pentru aerostație

 Baloane captive cilindrice Drachen de 630 mc
 Baloane Caquot tip M de 930 mc

Marina militară

Programul de dezvoltare a Marinei Militare a prevăzut achiziționare, în perioada 1886-1887, a doisprezece nave noi (trei torpiloare, un crucișător, cinci șalupe de poliție, trei șalupe canoniere) de la firme franceze și britanice, precum și diverse nave de transport și șlepuri produse la Atelierul flotilei din Galați.

Începând cu anul 1906, au intrat în înzestrarea  opt vedete produse în Marea Britanie și patru monitoare cuirasate din Austro-Ungaria.
Monitoare

„Brătianu”
„Catargiu”
„Lahovary”
„Kogălniceanu”

Vedete

„Maior Constantin Ene”
„Căpitan Nicolae L. Bogdan”
„Căpitan Mihail Romano”
„Maior Dimitrie Giurescu”
„Maior Gheorghe Șonțu”
„Maior Nicolae G. Ioan”
„Locotenent Dimitrie Călinescu”
„Căpitan Walter Mărăcineanu”

 Note 

 Bibliografie 
 Kirițescu, Constantin, Istoria războiului pentru întregirea României, Editura Științifică și Enciclopedică, București, 1989
 Ioanițiu Alexandru (Lt.-Colonel), Războiul României: 1916-1918,vol 1, Tipografia Geniului, București, 1929
  ***, România în războiul mondial 1916-1919, Documente, Anexe, Volumul 1, Monitorul Oficial și Imprimeriile Statului, București, 1934
 ***, Marele Cartier General al Armatei României. Documente 1916 – 1920, Editura Machiavelli, București, 1996
 ***, Istoria militară a poporului român, vol. V, Editura Militară, București, 1989
 ***, România în anii primului Război Mondial, Editura Militară, București, 1987
 ***, România în primul război mondial'', Editura Militară, 1979

Vezi și 
Participarea României la Primul Război Mondial
Vezi aici totul despre Participarea României în Primul Război Mondial, de la arme, batălii, la personalități și medalii, totul in 3D.

Armamentul Armatei României în Primul Război Mondial
Înzestrarea cu armament a Armatei României după Războiul de Independență s- a făcut aproape exclusiv prin achiziții din străinătate . Având în vedere aderarea Regatului României la Tripla Alianță , aceste achiziții s- au făcut cu precădere de la firmele germane - pentru armamentul de artilerie - și austriece , pentru armamentul ușor de infanterie . Pe de altă parte , înzestrarea aeronauticii și a marinei militare s- a făcut prin intermediul firmelor franceze , britanice și italiene . În acest sens , generalul Dumitru Iliescu remarca cu amărăciune că , „ arsenalul adevărat , pirotehnia și pulberăria noastră se aflau în Essen-Krupp ( pentru tunuri ) sau în Austria , la Steyr ( pentru puști ) și Hirtenberg ( cartușe ) , la Bluman , Troisdorf și Rottweil ( pentru pulberi ) ” . La începutul anului Ministerul de Război a întocmit un plan de completare a materialului de război , care prevedea achiziționarea din străinătate , în special din Germania si Austria , a următoarelor echipamente militare:000 de puști,de mitraliere,de pusti-mitralieră,000 de carabine,000 de pistoale;000 de pumnale; de baterii de câmp demm,de baterii de tunuri grele demm,de milioane de cartușe de infanterie,000 de proiectile de obuziere demm . Izbucnirea războiului a oprit importurile , până în augustajungând în țară doarde mitraliere,806 puști și535 carabine Mannlicher . Pregătiri de război La izbucnirea războiului , Armata României , din punct de vedere al nivelului capacității de luptă , nu putea asigura instrumentul de forță la îndemâna conducerii politice a țării pentru atingerea scopurilor unei eventuale participări la ostilități . Această stare de fapt se datora unei neglijări permanente a armatei de către decidenții politici . După cum arăta Ion G. Duca : „ Expediția din Bulgaria din anul precedent ne dovedise că puterea noastră militară era fictivă , că armata noastră n- avea cadre suficiente , că rezervele ei nu erau organizate , că lipseau echipamentul , munițiile , armamentul , artileria grea , serviciile dinapoi , medicamentele ” . Sub impactul acestor lecții identificate , noul guvern liberal instalat la începutul anuluia decis demararea unui program masiv de recuperare a întârzierilor și întărirea capacității de luptă a armatei , aflată într- o situație critică pentru că , după cum arăta generalul Dumitru Iliescu , sub -șef al Marelui Stat Major , „ laianuariearmata se găsea în cea mai mare lipsă de tot ce - i era neapărat trebuincios pentru a intra în campanie ” . În acest context , Ministerul de Război - al cărui titular era chiar premierul Ion I.C. Brătianu - și Marele Stat Major au elaborat patru planuri de reformă a armatei având ca obiectiv general creșterea capacității combative a acesteia , printre care și „ Planul de completare , transformare și reparare a armamentului , munițiilor și materialelor de război ” și „ Planul pentru completarea echipamentului de toate categoriile și acela pentru hotărârea subzistențelor oamenilor și animalelor la toate eșaloanele de luptă și studierea înființării centrelor mari de aprovizionare de nutriment si echipament ” . Pentru punerea în practică a acestor planuri au fost alocate fonduri importante , atât prin buget cât și prin credite extraordinare . Bugetul Ministerului de Război a crescut de la000.000 lei înla000.000 lei din bugetul de stat ) în În același timp , până în toamna anuluisuma creditelor pentru armată a atins 000.000 lei , iar până la intrarea României în război la841.215 lei . In privința completării armamentului și echipamentului militar , responsabilii militari au fost nevoiți să facă față la două situații critice : lipsa unui personal și a mijloacelor calificate pentru producția internă de război și restrângerea surselor de aprovizionare externe , cele două coaliții aflate în luptă fiind reticente atunci când era vorba de onorarea comenzilor statului român . De asemenea , diversitatea de tipuri de calibre a armamentului a avut un impact negativ asupra instruirii trupelor , nepermițând o uniformizare a instrucției și a adus greutăți în aprovizionarea cu muniții în timpul războiului mondial . Rezultatul eforturilor din anii neutralității au avut ca efect transformarea armatei române într- un instrument de luptă , având însă două mari limitări : o inferioritate a înzestrării tehnice - ca rezultat al greutăților în asigurarea cu armament și muniție ca urmare a izbucnirii războiului – și o lipsă de pregătire și instruire privind noile metode , tactici și procedee de ducere a luptei utilizate pe fronturile de război . Armament de infanterie În perioada imediat următoare cuceririi independenței s- a desfășurat o primă etapă a procesului de înzestrare a Armatei României cu armament modern . Acum au fost achiziționate și au intrat în dotare puștil și carabinele „ Henry-Martini ” , model importate din Germania , precum și carabinele Steyr din Austria . Într- o etapă ulterioară , începând cu anulacestea au fost înlocuite cu pușca cu repetiție „ Mannlicher ” , model calibru5 - pentru infanterie și carabinele similare pentru cavalerie . Pușca Mannlicher a fost livrată într- un model modificat conform cerințelor părții române ( în special înlocuirea țevii standard de calibrumm cu una de calibru5 mm ) , cunoscut sub denumirea de „ Mannlicher model românesc - . Până înau fost comandate un număr de000 de astfel de puști și carabine . Odată cu intrarea acestor arme în dotare s- a introdus și muniția cu pulbere fără fum , care asigura o viteză inițială a glonțului de pestem/s . Dupăau fost comandat primele arme automate , mitralierele Maxim , Md. cal.5 mm ( modificate special pentru a folosi aceeași muniție ca și puștile Mannlicher ) , din Germania , respectiv mitralierele Schwarzlose , Md.1912,5 mm , din Austro-Ungaria . Cantitățile livrate până la izbucnirea războiului au fost mici , asigurând doar înzestrarea unei companii cu patru piese pentru fiecare regiment de infanteriede bucăți ) . Înaintea declanșării războiului mondial armamentul de infanterie din înzestrarea Armatei României cuprindea:036 puști,231 carabine,mitraliere și189 pistoale și revolvere , de o mare diversitate de tipuri și calibre , ceea ce avea să influențeze negativ atât calitatea instruirii trupelor cât și aprovizionarea cu muniție pe timpul războiului . Arme de foc Pistoale și revolvere Revolver Saint Etienne , Md.cal.mm Revolver Smith&Wesson , Md. cal.mm Revolver Bayard , Md. cal.mm Pistol automatic Steyr , md calmm Puști Pușcă cu repetiție Mannlicher , Md. cal.5 mm Pușcă cu repetiție Mannlicher , Md. cal.mm Pușcă cu repetiție Mannlicher , Md. cal.mm Pușcă cu repetiție Lebel , Md.M93 , cal.mm Pușcă cu repetiție Berthier , Md.1915 , cal.mm Pușcă Vetterly-Vitali , Md.1887 , cal.35 mm Pușcă Martini–Henry , Md. cal.43 mm Puști mitraliere Pușcă -mitralieră Hotchkiss , Md. cal.mm Pușcă-mitralieră Chauchat CSRG Md. cal.mm Pușcă -mitralieră Lewis , Md. cal.62 mm Mitraliere Mitralieră Maxim , Md. cal.5 mm Mitralieră Maxim , Md cal.62 mm Mitralieră Chattellerault ,Md . cal.mm Mitralieră Schwarzlose , Md.1912,5 mm Mitralieră Vickers Mk . cal.7 mm Mitralieră Colt , Md.1916 , cal.62 mm Mitralieră Hotchkiss , Md. cal.mm Arme albe Sabie de ofițer , Md . Sabie de ofițer de infanterie , Md . Armament de cavalerie Trupele de cavalerie erau înzestrate cu același tip de armament ca și cel al infanteriei , cu specificația că era varianta carabină a armelor respective . Situația înzestrării trupelor de cavalerie la începutul războiului este prezentată în tabelul următor . Arme de foc Pistoale și revolvere Revolver Saint Etienne , Md.cal.mm Pistol automatic Steyr , md calmm Puști Carabină Mannlicher , Md. cal.5 mm [ [Pușcă „ Martini–Henry ” , modelCarabină , Md. cal.43 mm ] ] Mitraliere Mitralieră Maxim , Md. cal.5 mm Arme albe Sabie de ofițer , Md . Sabie pentru jandarmi călări , Md . Sabie pentru cavalerie trupă , Md . Sabie de ofițer de cavalerie , Md . Sabie pentru cavalerie trupă , Md . Lance de cavalerie , Md . Armament de artilerie La începutul războiului , artileria de câmp era înzestrată cu tunuri germane din oțel „ Krupp ” , model calibrulmm șimm ( tunuri cu tragere înceată ) . Începând cuau intrat în dotare tunurile „ cu tragere repede ” , „ Krupp ” , model calibrumm , cu muniție care folosea pulberea fără fum . În afară de tunuri artileria de câmp mai avea în dotare și obuziere de mare calibru „ Krupp ” model calibruși model calibruși „ Schneider-Creusot ” , modelcalibru( importate din Franța ) . Artileria de munte era înzestrată cu tunuri din bronz „ Armstrong ” , model calibrumm . Înainte de intrarea în război au sosit din import un număr mic de tunuri franceze mai performante „ Schneider-Creusot ” , model calibru Artileria de cetate era dotată cu tunuri germane „ Krupp” și franceze „ Hotchkiss ” , cu cupole cuirasate produse la Uzinele „ Saint Chamond ” ( Franța ) și „ Grüson” ( Germania ) . Artilerie de munte Tun Armstrong , Md. cal.mm Tun Krupp , Md.cal.mm Artilerie de câmp Tun cu tragere înceată Krupp , Md. cal.mm Tun Krupp , Md. cal.mm Tun Krupp , Md. cal.mm Obuzier Krupp , Md. cal.mm Obuzier Krupp , Md. cal.mm Obuzier Schneider , Md. cal.mm Obuzier Schneider , Md. cal.mm Obuzier Schneider , Md. cal.mm Tun Puteaux , Md. cal.mm Tun scurt De Bange , Md. cal.mm Tun lung De Bange , Md. cal.mm Obuzier Vickers , Md. cal.mm Mortier de tranșee Mortier Negrei , Md. cal.mm Artilerie de cetate Tun cu tragere repede Hotchkiss , Md.1891 cal.mm Tun cu tragere repede Gruson , Md. cal.mm Tun cu tragere repede Gruson , Md. cal.mm Obuzier Gruson , Md. cal.mm Mortiere sferice Gruson , Md. cal.mm Artilerie antiaeriană Tun cu tragere repede Hotchkiss , Md.1891 , cal.mm , montat pe afet tip „ Negrei ” Tun cu tragere repede Hotchkiss , Md.1891 , cal.mm , montat pe afet tip „ Burileanu ” Tun cu tragere repede Gruson , Md. cal.mm , montat pe afet tip „ Burileanu ” Tun cu tragere repede Hotchkiss , Md.1891 , cal.mm , montat pe afet tip „ Krupp ” Tun antiaerian cu tragere repede Deport , Md. cal.mm Tun antiaerian cu tragere repede Puteaux , Md. cal.mm Autotun antiaerian Putilov , Md. cal.2 mm Mitraliere antiaeriene Mitraliere antiaeriene Cristopher&Montigny , Md cal.mm Proiectoare Harel , demm Arme albe Sabie pentru artilerie trupă , Md . Sabie de ofițer , Md . Sabie pentru artilerie trupă , Md . Sabie pentru artilerie trupă , Md . Echipament de aviație În anul aviația militară a cunoscut un progres simțitor avândde piloți brevetați și un parc dede avioane . Aeronautica dispunea de : Avioane militare : Bristol-Coandă cu motor deCP ; cu motoare deCP ; H. Farman tip Etrich Taube cu motor deCP ; Nieuport biloc cu motor deCP ; cu motor deCP ; Blériot biloc cu motoare deCP aflate în proprietatea Ligii Naționale Aeriene , dar mobilizabile în caz de război . Avioane de școală și antrenament : Bristol-Coandă cu motoare deCP „ coté a coté ” ; Bristol-Coandă fără motor ; Bristol-Coandă cu motor deCP ; ; Blériot cu motoare Anzani deCP ( Liga Națională Aeriană ) ; cu motor deCP , pilotat de Mircea Zorileanu . Până la izbucnirea războiului în România în numărul avioanelor a ajuns la Avioane Vlaicu I Bristol-Coandă Bleriot XI Farman F.40 Maurice Farman MF.11 Henry Farman HF.20 Voisin III Caudron G.3 Morane Saulnier L Nieuport ( tip , , , ) Aviatik C.I Breguet Bre.5 Farman Sopwith1/2 Strutter Echipament pentru aerostație Baloane captive cilindrice Drachen demc Baloane Caquot tip M demc Marina militară Programul de dezvoltare a Marinei Militare a prevăzut achiziționare , în perioada a doisprezece nave noi ( trei torpiloare , un crucișător , cinci șalupe de poliție , trei șalupe canoniere ) de la firme franceze și britanice , precum și diverse nave de transport și șlepuri produse la Atelierul flotilei din Galați . Începând cu anul au intrat în înzestrarea opt vedete produse în Marea Britanie și patru monitoare cuirasate din Austro-Ungaria . Monitoare „ Brătianu” „ Catargiu ” „ Lahovary” „ Kogălniceanu ” Vedete „ Maior Constantin Ene ” „ Căpitan Nicolae L. Bogdan” „ Căpitan Mihail Romano ” „ Maior Dimitrie Giurescu” „ Maior Gheorghe Șonțu” „ Maior Nicolae G. Ioan” „ Locotenent Dimitrie Călinescu” „ Căpitan Walter Mărăcineanu ” Note Bibliografie Kirițescu , Constantin , Istoria războiului pentru întregirea României , Editura Științifică și Enciclopedică , București , Ioanițiu Alexandru ( Lt.-Colonel ) , Războiul României:vol Tipografia Geniului , București , * * * , România în războiul mondial Documente , Anexe , Volumul Monitorul Oficial și Imprimeriile Statului , București , * * * , Marele Cartier General al Armatei României . Documente– Editura Machiavelli , București , * * * , Istoria militară a poporului român , vol . V , Editura Militară , București , * * * , România în anii primului Război Mondial , Editura Militară , București , * * * , România în primul război mondial' ' , Editura Militară , Vezi și Participarea României la Primul Război Mondial Vezi aici totul despre Participarea României în Primul Război Mondial , de la arme , batălii , la personalități și medalii , totul in . Armamentul Armatei României în Primul Război Mondial