Accidentul feroviar de la Vintileanca
Accidentul feroviar de la Vintileanca a avut loc pe data de 2 iulie 1923, când un tren accelerat care venea de la București și se îndrepta spre Iași s-a ciocnit, în stația Vintileanca, în jurul orelor 11:00, cu un tren de marfă, provocând moartea a 66 de oameni și rănirea a 105 persoane, conform rapoartelor finale ale autorităților. La data accidentului, presa dădea cifre și mai mari.

Ancheta
Ancheta care a urmat a stabilit că numeroși călători au murit deoarece călătoreau pe acoperișuri, scări și tampoane și că vinovat de producerea accidentului a fost acarul Ion Păun. Responsabilii pentru sistemul care a făcut posibil accidentul au fost dezvinovățiți, iar de atunci „acarul Păun” indică persoana asupra căreia se aruncă greșelile altora. Presa vremii a declanșat o adevărată campanie în jurul acestui caz, iar ținta lor a vizat demiterea ministrului Traian Moșoiu și a întregului guvern.

Din primele cercetări personalul din stația Vintileanca a fost identificat ca vinovat. La momentul accidentului, șeful gării se afla chiar în tren, nefiind la lucru. Din acest motiv, responsabilitatea sa a fost trecută cu vederea, pentru că și el a devenit victimă a evenimentului, fiind grav rănit. Astfel, singura persoană care a fost trasă la răspundere a fost acarul Ion Păun, celălalt angajat al stației, care trebuia să schimbe macazul; el a fost condamnat la închisoare.

Totuși, dimensiunile impresionante ale accidentului au avut la bază un cumul de cauze și circumstanțe nefericite. Astfel, pentru că avea o întârziere de cinci minute, mecanicul trenului de persoane a plecat rapid din gara Mizil, intrând la locul accidentului cu o viteză de 50 km/h. O viteză mai mică ar fi făcut ca evenimentul să fie unul minor și poate fără victime. Rezultatul coliziunii a fost distrugerea a șase vagoane ale trenului de marfă și, cel mai grav, a două vagoane de clasa a III-a, a unui vagon poștal și a unuia de bagaje din garnitura trenului accelerat. Distrugerea celor două vagoane de călători – supraaglomerate, ca toate trenurile timpului – a avut drept consecință principală numărul mare de morți și răniți. Între aceștia, numeroși săteni și numeroși soldați, care călătoreau cu trenul respectiv.

Referințe

Vezi și
Săhăteni, Buzău

Accidente feroviare în România
1923 în România
Accidentul feroviar de la Vintileanca a avut loc pe data deiulie când un tren accelerat care venea de la București și se îndrepta spre Iași s- a ciocnit , în stația Vintileanca , în jurul orelor00 , cu un tren de marfă , provocând moartea ade oameni și rănirea apersoane , conform rapoartelor finale ale autorităților . La data accidentului , presa dădea cifre și mai mari . Ancheta Ancheta care a urmat a stabilit că numeroși călători au murit deoarece călătoreau pe acoperișuri , scări și tampoane și că vinovat de producerea accidentului a fost acarul Ion Păun . Responsabilii pentru sistemul care a făcut posibil accidentul au fost dezvinovățiți , iar de atunci „ acarul Păun ” indică persoana asupra căreia se aruncă greșelile altora . Presa vremii a declanșat o adevărată campanie în jurul acestui caz , iar ținta lor a vizat demiterea ministrului Traian Moșoiu și a întregului guvern . Din primele cercetări personalul din stația Vintileanca a fost identificat ca vinovat . La momentul accidentului , șeful gării se afla chiar în tren , nefiind la lucru . Din acest motiv , responsabilitatea sa a fost trecută cu vederea , pentru că și el a devenit victimă a evenimentului , fiind grav rănit . Astfel , singura persoană care a fost trasă la răspundere a fost acarul Ion Păun , celălalt angajat al stației , care trebuia să schimbe macazul ; el a fost condamnat la închisoare . Totuși , dimensiunile impresionante ale accidentului au avut la bază un cumul de cauze și circumstanțe nefericite . Astfel , pentru că avea o întârziere de cinci minute , mecanicul trenului de persoane a plecat rapid din gara Mizil , intrând la locul accidentului cu o viteză dekm/h . O viteză mai mică ar fi făcut ca evenimentul să fie unul minor și poate fără victime . Rezultatul coliziunii a fost distrugerea a șase vagoane ale trenului de marfă și , cel mai grav , a două vagoane de clasa a III -a , a unui vagon poștal și a unuia de bagaje din garnitura trenului accelerat . Distrugerea celor două vagoane de călători – supraaglomerate , ca toate trenurile timpului – a avut drept consecință principală numărul mare de morți și răniți . Între aceștia , numeroși săteni și numeroși soldați , care călătoreau cu trenul respectiv . Referințe Vezi și Săhăteni , Buzău Accidente feroviare în România 1923 în România