Sparassis crispa
Sparassis crispa (Franz Xaver von Wulfen ex Elias Magnus Fries 1821, sin. Clavaria crispa (Franz Xaver von Wulfen, 1781), din încrengătura Basidiomycota, în familia Sparassidaceae și de genul Sparassis, denumită în popor (tot așa ca „gemenul” ei Sparassis laminosa) creasta cocoșului, crețușcă sau crețișoare, este o ciupercă comestibilă, fitoparazită care atacă rădăcinile pomilor. Ea se poate găsi În România, Basarabia și Bucovina de Nord în păduri de conifere (și montane) în primul rând sub pini de pădure, dar de asemenea și mult mai rar pe lângă alte specii de pini sau sub brazi, larici și molizi. Provoacă putregaiul roșu al lemnului. Timpul apariției este  din august până în octombrie (noiembrie). Specia crește pe toate continentele (în afară de Antarctică).

Taxonomie 
Ciuperca a fost menționată pentru prima dată de Giovanni Antonio Scopoli în volumul I al cărții sale din 1772, Dissertationes ad scientiam naturalem pertinentes, aprobată de Franz Xaver von Wulfen (1728-1805) sub numele Clavaria crispa. În 1774 savantul și superintendentul luteran german Jacob Christian Schäffer a descris-o, de verificat în Index fungorum, ca Helvella ramosa. În sfârșit, în anul 1821, Elias Magnus Fries a redenumit-o sub numele actual de Sparassis crispa.

Descriere 

Aceste ciuperci nu se găsesc foarte des, dar apar mereu în același loc.

 Corpul fructifer:  are un diametru de 15-30 cm, format dintr-o mulțime de ramuri turtite, subțiri și ondulate, răsucite și amestecate care dau acestei ciuperci aspectul unei căpățâni uriașe a Salatei de Batavia. Ele sunt acoperite pe ambele părți cu stratul himenal. Culoarea este în tinerețe albuie, schimbând la maturitate spre alb murdar, adesea oară spre gălbui, arătând la bătrânețe margini brune.
 Piciorul: partea vizibilă, de culoare brună, este scurtă, cilindrică sau boantă, globuloasă și de consistență fibroasă. Trunchiul se înfige adânc în pământ, ramificându-se puternic și terminând în încrucișări cărnoase, turtite și îndoite, dense precum zburlite și sinuate. Ele penetrează rădăcinile de arbor, exploatând sucul acelora, producând și un putregai roșiatic al lemnului de pin.
 Carnea: este moale și ceva elastică, cea a piciorului mai tare, asemănătoare cauciucului. Buretele are un miros amintind de zbârciogi și gust de aluni. Bătrân miroase rășinos.
 Caracteristici microscopice: are spori ovoidali, hialini (translucizi), netezi și albi, având o mărime de 5-7 x 4-5 microni.

Există o variabilitate cu bordură mai deschisă la care piciorul este alburiu sau galben deschis, din loc în loc pătat cu roșcat sau brun.

Cu toate că Sparassis crispa este de mare asemănare cu Sparassis laminosa, ea reprezintă o specie proprie.

Confuzii 
Dacă s-ar lua seama de lățimea fâșiilor precum mărimea speciei, o confundare ar fi destul de grea cu excepția suratei tare asemănătoare și de asemenea bine gustoase Sparassis laminosa sin. Sparassis brevipes. Totuși se întâmplă, anume cu ciuperci de genul Ramaria, aici cu otrăvitoarele Ramaria formosa sau Ramaria pallida (ambele cauzând simptome de natură gastrointestinală care includ greață și vărsături), cu câteva soiuri necomestibile, ca de exemplu Ramaria stricta sau Ramaria flavoides precum cu soiuri comestibile ca Ramaria aurea, Ramaria botrytis, (cea mai gustoasă),, Ramaria flava, Ramaria flavescens (comestibilă), Ramaria largentii (comestibilă), Ramaria rufescens sin. Clavaria rufescens (toate de consumat numai în stadiu tânăr) și Ramaria stricta (necomestibilă).

Specii asemănătoare în imagini

Valorificare 
Din Sparassis crispa se pot pregătii multe feluri de mâncare, ca Șnițel vienez, Șnițel à la parisienne, ciulama, piftie, învelită în slănină la cuptor precum adăugată la creier de porc sau vițel, tăieței sau macaroane. De asemenea, ciuperca poate fi uscată.

Pentru a savura ciupercile fără complicații, trebuie dat neapărat atenție:
 Buretele este de spălat mai multe ori în apă caldă, pentru a îndepărta murdăriri, nisip și insecte.
 Exemplare bătrâne devin vâscoase, amare și incomestibile.
 Pârți brunate sau apoase trebuie îndepărtate, pentru că dăunează sănătății, provocând simptome tari de natură gastrointestinală.

Note

Bibliografie 
 Marcel Bon: “Pareys Buch der Pilze”, Editura Kosmos, Halberstadt 2012, ISBN 978-3-440-13447-4
 Bruno Cetto: „Der große Pilzführer”, vol. 1-7, vezi sub "Note"
 Rose Marie Dähncke: „1200 Pilze in Farbfotos”, Editura AT Verlag, Aarau 2004, ISBN 3-8289-1619-8
 Ernst Gäumann: „Vergleichende Morphologie der Pilze”, Editura Gustav Fischer, Jena 1926
 Ewald Gerhard: „Der große BLV Pilzführer“ (cu 1200 de specii descrise și 1000 fotografii), Editura BLV Buchverlag GmbH & Co. KG, ediția a 9-a, München 2018, ISBN 978-3-8354-1839-4
 J. E. și M. Lange: „BLV Bestimmungsbuch - Pilze”, Editura BLV Verlagsgesellschaft, München, Berna Viena 1977, ISBN 3-405-11568-2
 Jean-Louis Lamaison & Jean-Marie Polese: „Der große Pilzatlas“, Editura Tandem Verlag GmbH, Potsdam 2012, ISBN 978-3-8427-0483-1
 Hans E. Laux: „Der große Pilzführer, Editura Kosmos, Halberstadt 2001, ISBN 978-3-440-14530-2
 Till E. Lohmeyer & Ute Künkele: „Pilze – bestimmen und sammeln”, Editura Parragon Books Ltd., Bath 2014, ISBN 978-1-4454-8404-4
 Csaba Locsmándi, Gizella Vasas: „Ghidul culegătorului de ciuperci”, Editura Casa, Cluj-Napoca 2013, ISBN 9786068527147
 Meinhard Michael Moser: „Röhrlinge und Blätterpilze - Kleine Kryptogamenflora Mitteleuropas” ediția a 5-ea, vol. 2, Editura Gustav Fischer, Stuttgart 1983
 Meinhard Michael Moser, „Farbatlas Der Basidiomyceten/Colour Atlas of Basidiomycetes” Editura Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg 2002, ISBN 3-827-41073-8

Legături externe 
 
 Sparassis crispa, film

Sparassis
Ciuperci comestibile
Ciuperci parazite
1772 în știință
Sparassis crispa ( Franz Xaver von Wulfen ex Elias Magnus Fries sin . Clavaria crispa ( Franz Xaver von Wulfen , din încrengătura Basidiomycota , în familia Sparassidaceae și de genul Sparassis , denumită în popor ( tot așa ca „ gemenul ” ei Sparassis laminosa ) creasta cocoșului , crețușcă sau crețișoare , este o ciupercă comestibilă , fitoparazită care atacă rădăcinile pomilor . Ea se poate găsi În România , Basarabia și Bucovina de Nord în păduri de conifere ( și montane ) în primul rând sub pini de pădure , dar de asemenea și mult mai rar pe lângă alte specii de pini sau sub brazi , larici și molizi . Provoacă putregaiul roșu al lemnului . Timpul apariției este din august până în octombrie ( noiembrie ) . Specia crește pe toate continentele ( în afară de Antarctică ) . Taxonomie Ciuperca a fost menționată pentru prima dată de Giovanni Antonio Scopoli în volumul I al cărții sale din Dissertationes ad scientiam naturalem pertinentes , aprobată de Franz Xaver von Wulfensub numele Clavaria crispa . Însavantul și superintendentul luteran german Jacob Christian Schäffer a descris -o , de verificat în Index fungorum , ca Helvella ramosa . În sfârșit , în anul Elias Magnus Fries a redenumit -o sub numele actual de Sparassis crispa . Descriere Aceste ciuperci nu se găsesc foarte des , dar apar mereu în același loc . Corpul fructifer : are un diametru decm , format dintr- o mulțime de ramuri turtite , subțiri și ondulate , răsucite și amestecate care dau acestei ciuperci aspectul unei căpățâni uriașe a Salatei de Batavia . Ele sunt acoperite pe ambele părți cu stratul himenal . Culoarea este în tinerețe albuie , schimbând la maturitate spre alb murdar , adesea oară spre gălbui , arătând la bătrânețe margini brune . Piciorul : partea vizibilă , de culoare brună , este scurtă , cilindrică sau boantă , globuloasă și de consistență fibroasă . Trunchiul se înfige adânc în pământ , ramificându -se puternic și terminând în încrucișări cărnoase , turtite și îndoite , dense precum zburlite și sinuate . Ele penetrează rădăcinile de arbor , exploatând sucul acelora , producând și un putregai roșiatic al lemnului de pin . Carnea : este moale și ceva elastică , cea a piciorului mai tare , asemănătoare cauciucului . Buretele are un miros amintind de zbârciogi și gust de aluni . Bătrân miroase rășinos . Caracteristici microscopice : are spori ovoidali , hialini ( translucizi ) , netezi și albi , având o mărime dexmicroni . Există o variabilitate cu bordură mai deschisă la care piciorul este alburiu sau galben deschis , din loc în loc pătat cu roșcat sau brun . Cu toate că Sparassis crispa este de mare asemănare cu Sparassis laminosa , ea reprezintă o specie proprie . Confuzii Dacă s- ar lua seama de lățimea fâșiilor precum mărimea speciei , o confundare ar fi destul de grea cu excepția suratei tare asemănătoare și de asemenea bine gustoase Sparassis laminosa sin . Sparassis brevipes . Totuși se întâmplă , anume cu ciuperci de genul Ramaria , aici cu otrăvitoarele Ramaria formosa sau Ramaria pallida ( ambele cauzând simptome de natură gastrointestinală care includ greață și vărsături ) , cu câteva soiuri necomestibile , ca de exemplu Ramaria stricta sau Ramaria flavoides precum cu soiuri comestibile ca Ramaria aurea , Ramaria botrytis , ( cea mai gustoasă ) , , Ramaria flava , Ramaria flavescens ( comestibilă ) , Ramaria largentii ( comestibilă ) , Ramaria rufescens sin . Clavaria rufescens ( toate de consumat numai în stadiu tânăr ) și Ramaria stricta ( necomestibilă ) . Specii asemănătoare în imagini Valorificare Din Sparassis crispa se pot pregătii multe feluri de mâncare , ca Șnițel vienez , Șnițel à la parisienne , ciulama , piftie , învelită în slănină la cuptor precum adăugată la creier de porc sau vițel , tăieței sau macaroane . De asemenea , ciuperca poate fi uscată . Pentru a savura ciupercile fără complicații , trebuie dat neapărat atenție : Buretele este de spălat mai multe ori în apă caldă , pentru a îndepărta murdăriri , nisip și insecte . Exemplare bătrâne devin vâscoase , amare și incomestibile . Pârți brunate sau apoase trebuie îndepărtate , pentru că dăunează sănătății , provocând simptome tari de natură gastrointestinală . Note Bibliografie Marcel Bon : “ Pareys Buch der Pilze ” , Editura Kosmos , Halberstadt ISBN440-13447-4 Bruno Cetto : „ Der große Pilzführer ” , vol . vezi sub " Note " Rose Marie Dähncke : „ 1200 Pilze in Farbfotos ” , Editura AT Verlag , Aarau ISBN1619-8 Ernst Gäumann : „ Vergleichende Morphologie der Pilze ” , Editura Gustav Fischer , Jena Ewald Gerhard : „ Der große BLV Pilzführer “ ( cude specii descrise șifotografii ) , Editura BLV Buchverlag GmbH & Co . KG , ediția aa , München ISBN8354-1839-4 J. E. și M. Lange : „ BLV Bestimmungsbuch - Pilze ” , Editura BLV Verlagsgesellschaft , München , Berna Viena ISBN11568-2 Jean-Louis Lamaison & Jean-Marie Polese : „ Der große Pilzatlas “ , Editura Tandem Verlag GmbH , Potsdam ISBN8427-0483-1 Hans E. Laux : „ Der große Pilzführer , Editura Kosmos , Halberstadt ISBN440-14530-2 Till E. Lohmeyer & Ute Künkele : „ Pilze – bestimmen und sammeln ” , Editura Parragon Books Ltd. , Bath ISBN4454-8404-4 Csaba Locsmándi , Gizella Vasas : „ Ghidul culegătorului de ciuperci ” , Editura Casa , Cluj-Napoca ISBN Meinhard Michael Moser : „ Röhrlinge und Blätterpilze - Kleine Kryptogamenflora Mitteleuropas ” ediția aea , vol . Editura Gustav Fischer , Stuttgart Meinhard Michael Moser , „ Farbatlas Der Basidiomyceten/Colour Atlas of Basidiomycetes ” Editura Spektrum Akademischer Verlag , Heidelberg ISBN41073-8 Legături externe Sparassis crispa , film Sparassis Ciuperci comestibile Ciuperci parazite 1772 în știință