Мира Радојевић
Мира Радојевић (Нови Карловци, 1959) српска је историчарка, универзитетска професорка и дописна чланица Српске академије наука и уметности. Бави се истраживањима у области политичке и друштвене историје Србије и Југославије у првој половини 20. века.

Биографија 
Мира Радојевић је рођена 1959. године у Новим Карловцима, где је похађала основну школу, а потом је завршила гимназију у Инђији. Студирала је историју на Филозофском факултету у Београду, где је дипломирала 1985. године, а потом и магистрирала 1992. године, са темом: „Удружена опозиција 1935-1939“. Докторирала је 2004. године са дисертацијом „Божидар Марковић (1874—1946): Политичка биографија“. Од 1985. до 1996. године радила је на Институту за савремену историју у Београду. За асистенткињу на Катедри за историју Југославије на Одељењу за историју Филозофског факултета у Београду изабрана је 1996, за доценткињу 2004, за ванредну професорку 2014, а за редовну 2019. године. Предавач је и на Дипломатској академији Министарства спољних послова Републике Србије. За дописну чланицу Српске академије наука и уметности изабрана је 2018. године.

Од 2001. до 2005. године учествовала је у научно-истраживачким пројектима "Србија (1918—1941): Историја приватног и јавног живота" при Филозофском факултету у Београду и "Историја српских (југословенских) државних институција и истакнутих појединаца" при Институту за савремену историју. Потом је радила на научно-истраживачком пројекту "Југославија и изазови Хладног рата 1946-1989/90" при Филозофском факултету у Београду. Од 2011. године учествује у реализацији научно-истраживачких пројеката "Српска нација - интегративни и дезинтегративни процеси" при Филозофском факултету у Београду и "Срби и Србија у југословенском и међународном контексту. Унутрашњи развитак и положај у европској/светској заједници" при Институту за новију историју Србије. Ангажована је у раду неколико стручних редакција и комисија. Учествовала је на више од 50 конференција и научних скупова у земљи и иностранству (Руска Федерација, Чешка Република, Немачка, Мађарска, Хрватска...), а била је и гостујући предавач на универзитетима у Брну и Курску. Аутор је више десетина енциклопедијских одредница у Српској енциклопедији и више десетина биографија у Српском биографском речнику. У досадашњем научно-истраживачком раду објавила је више од 350 библиографских јединица.

Била је председница Управног одбора Архива Југославије, а чланица је Управног одбора Матице српске, Српске књижевне задруге, Одбора за историју ХХ века САНУ, Уређивачког одбора Српске енциклопедије, Уређивачког одбора Српског биографског речника и Стручног савета Музеја историје Југославије. Била је члан редакција часописа Историја 20. века и Токова историје, а и даље је члан редакције Зборника Матице Српске за историју и Историјске баштине, као и редакције монографских издања Института за новију историју Србије.

Њена стручна интересовања превасходно су усмерена ка проучавању историје југословенске идеје, Првог и Другог светског рата, државно-правног уређења Југославије, спољне политике, демократије и парламентаризма, српског питања, српско-хрватских односа, интелектуалних и политичких елита, грађанских странака, послератне југословенске емиграције, додирних тачака историографије и књижевности.

Добитница је награде „Иларион Руварац“, коју у области историографије додељује Матица српска, Плакете Коларчеве народне задужбине и Посебног признања за допринос науци на 62. међународном сајму књига у Београду (заједно с академиком Василијем Крестићем).

Библиографија 
 
 
 
 
 
  (енглеско издање)
  (немачко издање)
  (руско издање)
  (македонско издање)

Важније расправе и чланци

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Филозофски факултет у Београду, Одељење за историју: Мира Радојевић
 Библиографија радова проф. др Мире Радојевић
 Василије Крестић и Мира Радојевић о књизи „Геноцидом до Велике Хрватске“
 САНУ, Одељење историјских наука: Одбори и пројекти

Рођени 1959.
Инђијани
Српски историчари
Доктори историјских наука
Дописни чланови САНУ
Професори Филозофског факултета Универзитета у Београду
Чланови Матице српске
Мира Радојевић ( Нови Карловци,српска је историчарка , универзитетска професорка и дописна чланица Српске академије наука и уметности . Бави се истраживањима у области политичке и друштвене историје Србије и Југославије у првој половини века . Биографија Мира Радојевић је рођена године у Новим Карловцима , где је похађала основну школу , а потом је завршила гимназију у Инђији . Студирала је историју на Филозофском факултету у Београду , где је дипломирала године , а потом и магистрирала године , са темом : „ Удружена опозиција . Докторирала је године са дисертацијом „ Божидар Марковић1946 ) : Политичка биографија “ . Од до године радила је на Институту за савремену историју у Београду . За асистенткињу на Катедри за историју Југославије на Одељењу за историју Филозофског факултета у Београду изабрана је за доценткињу за ванредну професорку а за редовну године . Предавач је и на Дипломатској академији Министарства спољних послова Републике Србије . За дописну чланицу Српске академије наука и уметности изабрана је године . Од до године учествовала је у научно-истраживачким пројектима " Србија1941 ) : Историја приватног и јавног живота " при Филозофском факултету у Београду и " Историја српских ( југословенских ) државних институција и истакнутих појединаца " при Институту за савремену историју . Потом је радила на научно-истраживачком пројекту " Југославија и изазови Хладног рата90 " при Филозофском факултету у Београду . Од године учествује у реализацији научно-истраживачких пројеката " Српска нација - интегративни и дезинтегративни процеси " при Филозофском факултету у Београду и " Срби и Србија у југословенском и међународном контексту . Унутрашњи развитак и положај у европској / светској заједници " при Институту за новију историју Србије . Ангажована је у раду неколико стручних редакција и комисија . Учествовала је на више одконференција и научних скупова у земљи и иностранству ( Руска Федерација , Чешка Република , Немачка , Мађарска , Хрватска . . . ) , а била је и гостујући предавач на универзитетима у Брну и Курску . Аутор је више десетина енциклопедијских одредница у Српској енциклопедији и више десетина биографија у Српском биографском речнику . У досадашњем научно-истраживачком раду објавила је више одбиблиографских јединица . Била је председница Управног одбора Архива Југославије , а чланица је Управног одбора Матице српске , Српске књижевне задруге , Одбора за историју ХХ века САНУ , Уређивачког одбора Српске енциклопедије , Уређивачког одбора Српског биографског речника и Стручног савета Музеја историје Југославије . Била је члан редакција часописа Историја века и Токова историје , а и даље је члан редакције Зборника Матице Српске за историју и Историјске баштине , као и редакције монографских издања Института за новију историју Србије . Њена стручна интересовања превасходно су усмерена ка проучавању историје југословенске идеје , Првог и Другог светског рата , државно-правног уређења Југославије , спољне политике , демократије и парламентаризма , српског питања , српско-хрватских односа , интелектуалних и политичких елита , грађанских странака , послератне југословенске емиграције , додирних тачака историографије и књижевности . Добитница је награде „ Иларион Руварац “ , коју у области историографије додељује Матица српска , Плакете Коларчеве народне задужбине и Посебног признања за допринос науци на међународном сајму књига у Београду ( заједно с академиком Василијем Крестићем ) . Библиографија ( енглеско издање ) ( немачко издање ) ( руско издање ) ( македонско издање ) Важније расправе и чланци Референце Литература Спољашње везе Филозофски факултет у Београду , Одељење за историју : Мира Радојевић Библиографија радова проф. др Мире Радојевић Василије Крестић и Мира Радојевић о књизи „ Геноцидом до Велике Хрватске “ САНУ , Одељење историјских наука : Одбори и пројекти Рођени Инђијани Српски историчари Доктори историјских наука Дописни чланови САНУ Професори Филозофског факултета Универзитета у Београду Чланови Матице српске