De slaviska gudarna
I denna artikel listas de slaviska hednagudarna med kortfattade beskrivningar av deras funktion och urkundernas upplysningar om dem (i fotnoter). För mer utförlig information om slavernas hedendom, se artikeln ”Slavisk mytologi”.

Slavernas gemensamma gudar
Perun – åskguden, gudavärldens främste gud 
Mat Zemlja eller Moder jord – en kvinnogestalt som personifierar fruktbarheten och den livgivande modern. Jämför med slavernas sedvänja att svära jorden trohet, bikta sig för jorden, kyssa jorden, osv.

Östslavernas gudar

Furst Vladimirs pantheon 
Perun – den främste guden, beskyddare av furstar och hirder, även åskguden Byttes ut mot profeten Elia.
Chors – personifierar solen
Dazjbog – solguden, låser in vintern och låser upp våren, bröllopsbeskyddare, stamfader för ryska folket, från furstar till jordbrukare
Stribog - en gudom som förmodligen förknippas med atmosfären (vinden) 
Simargl eller Semargl - en halvgud med oklar funktion, möjligen en budbärare mellan de himmelska och jordiska världarna
Mokosj eller Makosj – en kvinnlig gudom, beskyddarinna av spånad och vävning. Byttes ut mot den heliga Paraskeva (eller Pjatnitsa, i betydelsen dagen före helg)

Andra gudar i det forntida Rus
Volos~Veles – uppfattas ofta som identiska, men enligt urkunderna har de olika funktioner:
Volos – ”boskapsguden”, beskyddare av boskapen. Byttes ut mot den helige Blasius
Veles – en gud som beskyddar sagoberättare och poesi
Börd och föderskor – personifierar den nyföddes öde, ”vad som står skrivet vid födseln”
Svarog – möjligen smedguden
Svarozjitj – personifierar elden

Rituella fruktbarhetsväsen och symboler
De är inte gudar i direkt mening, utan en ålderdomlig utvecklingfas i kulten av gudarnas döende och återfödelse. De är dockor, fyllda av koncentrerad fruktbarhets- och ymnighetskraft. Efter hedersbetygelser och begråtande slits dockorna sönder, dränks eller bränns upp. Det som återstår sprids över åkrarna eller i fähusen.

Maslenitsa-docka
Jarilo
Kostroma
Kostrubonka

Väsen som personifierar högtiderna i folklore
Koljada
Maslenitsa
Kupala

”Gudar” och väsen med litterärt ursprung
Trojan – ett forntida symboliskt väsen i Igorkvädet. I andra källor räknas det upp tillsammans med övriga gudar. Blev synbarligen lånad till Rus från den sydslaviska folkloretraditionen.
Dyj – en namnvariant av antikens Zeus i de forntidsryska predikningarna mot hedendomen
Alkonost, Sirin, Gamajon – mytiska fåglar med ursprung i den forntida ryska litteraturen

Västslavernas gudar

De baltiska slavernas gudar

Svjatovit – Arkonas (Jaromarsburg) främste gud, förknippad med krig och seger.
Triglav – sin trakts främste gud, han förknippas med en helig korpsvart häst, hans avgudabild har tre huvuden

Korenitsas tre gudar

Jarovit – krigets och fruktbarhetens gud
Ruevit – Korenitsas främste gud, krigsguden
Porevit eller Porenut – en gud med oklara funktioner

Västslavernas årstidsväsen

Marena (Morena, Marzjana) – vårligt mytologiskt och rituellt väsen, en docka som förkroppsligar döden och vintern och som man dränker, sliter sönder eller bränner

Lägre väsen

Rarog – mytologisk eldfågel
Veles – djävul, demon i tjeckiska ordstäv
Parom (Perun) – åberopas i förbannelser

Sydslavernas mytologiska väsen
Badnjak – mytologiskt rituellt väsen som symboliserar det gamla året. Förkroppsligas genom ett vedträ som bränns under julen.
Bozjitj – mytologiskt rituellt väsen som symboliserar det nya året. ”Den unge guden” i motsats till ”den gamle guden” Badnjak.
Vilor – kvinnliga vattenandar, liknande rusalki
German – årstidsväsen, förknippad med fruktbarhet
Dabog – mytologiserad figur av ”härskaren på jorden” i motsats till Guden i himlen
Dodola eller Paparuda – kvinnligt väsen som deltar i ritualer för att framkalla regn. Förknippad med Perun
Zduchatj – människa eller djur som har förmågan att bekämpa oväder

Mytologins lägre väsen
Vålnader – människor som inte har dött en naturlig död (drunknade, självspillingar,  giftmördade osv)
Rusalki – vålnaders själar som bor i vattnet
Mavka – ond ande, rusalka
Upyr – vålnad, som dödar människor och dricker deras blod
Onda andar vid juletid – olika invånare från den andra världen, som tränger in i denna världen under juletid, då porten mellan världarna står öppen
Bes – ond människofientlig ande
Varulv – trollkarl och hamnskiftare som tar varggestalt
Bereginja – väsen med oklara funktioner (möjligen förknippad med växtlighetskulter)
Lichoradka – kvinnlig ande som bosätter sig i en människa och framkallar sjukdom
Eldorm – demon som ser ut som ett eldklot och flyger ner i skorstenen och besöker kvinnor som längtar efter män
Kikimora – ont kvinnligt väsen
Polydnitsy – kvinnliga åkerandar som visar sig vid middagstiden (den varmaste tiden mitt på dagen)
Domovoj – ande som beskyddar huset, husande
Bannik – bastuandarnas herre
Dvorovoj – gårdsandarnas herre
Ovinnik – ladugårdsandarnas herre
Vodjanoj – vattenandarnas herre
Lesjij – skogsandarnas herre
Baba-Jaga

Se även
Igorkvädet
Nestorskrönikan
Saxo Grammaticus

Referenser

Kommentarer

Noter

Källor 
Helmold. Slavjanskaja chronika, 1963
Mansikka, V.J. Religija vostotjnych slavjan, 2005

Propp, V.J. Russkije agrarnye prazdniki: (Historiska och etnografiska forskningsrön). – M.: Terra, 1995
I denna artikel listas de slaviska hednagudarna med kortfattade beskrivningar av deras funktion och urkundernas upplysningar om dem ( i fotnoter ) . För mer utförlig information om slavernas hedendom , se artikeln ”Slavisk mytologi” . Slavernas gemensamma gudar Perun – åskguden , gudavärldens främste gud Mat Zemlja eller Moder jord – en kvinnogestalt som personifierar fruktbarheten och den livgivande modern . Jämför med slavernas sedvänja att svära jorden trohet , bikta sig för jorden , kyssa jorden , osv . Östslavernas gudar Furst Vladimirs pantheon Perun – den främste guden , beskyddare av furstar och hirder , även åskguden Byttes ut mot profeten Elia . Chors – personifierar solen Dazjbog – solguden , låser in vintern och låser upp våren , bröllopsbeskyddare , stamfader för ryska folket , från furstar till jordbrukare Stribog - en gudom som förmodligen förknippas med atmosfären ( vinden ) Simargl eller Semargl - en halvgud med oklar funktion , möjligen en budbärare mellan de himmelska och jordiska världarna Mokosj eller Makosj – en kvinnlig gudom , beskyddarinna av spånad och vävning . Byttes ut mot den heliga Paraskeva ( eller Pjatnitsa , i betydelsen dagen före helg ) Andra gudar i det forntida Rus Volos~Veles – uppfattas ofta som identiska , men enligt urkunderna har de olika funktioner : Volos – ”boskapsguden” , beskyddare av boskapen . Byttes ut mot den helige Blasius Veles – en gud som beskyddar sagoberättare och poesi Börd och föderskor – personifierar den nyföddes öde , ”vad som står skrivet vid födseln” Svarog – möjligen smedguden Svarozjitj – personifierar elden Rituella fruktbarhetsväsen och symboler De är inte gudar i direkt mening , utan en ålderdomlig utvecklingfas i kulten av gudarnas döende och återfödelse . De är dockor , fyllda av koncentrerad fruktbarhets- och ymnighetskraft . Efter hedersbetygelser och begråtande slits dockorna sönder , dränks eller bränns upp . Det som återstår sprids över åkrarna eller i fähusen . Maslenitsa-docka Jarilo Kostroma Kostrubonka Väsen som personifierar högtiderna i folklore Koljada Maslenitsa Kupala ”Gudar” och väsen med litterärt ursprung Trojan – ett forntida symboliskt väsen i Igorkvädet . I andra källor räknas det upp tillsammans med övriga gudar . Blev synbarligen lånad till Rus från den sydslaviska folkloretraditionen . Dyj – en namnvariant av antikens Zeus i de forntidsryska predikningarna mot hedendomen Alkonost , Sirin , Gamajon – mytiska fåglar med ursprung i den forntida ryska litteraturen Västslavernas gudar De baltiska slavernas gudar Svjatovit – Arkonas ( Jaromarsburg ) främste gud , förknippad med krig och seger . Triglav – sin trakts främste gud , han förknippas med en helig korpsvart häst , hans avgudabild har tre huvuden Korenitsas tre gudar Jarovit – krigets och fruktbarhetens gud Ruevit – Korenitsas främste gud , krigsguden Porevit eller Porenut – en gud med oklara funktioner Västslavernas årstidsväsen Marena ( Morena , Marzjana ) – vårligt mytologiskt och rituellt väsen , en docka som förkroppsligar döden och vintern och som man dränker , sliter sönder eller bränner Lägre väsen Rarog – mytologisk eldfågel Veles – djävul , demon i tjeckiska ordstäv Parom ( Perun ) – åberopas i förbannelser Sydslavernas mytologiska väsen Badnjak – mytologiskt rituellt väsen som symboliserar det gamla året . Förkroppsligas genom ett vedträ som bränns under julen . Bozjitj – mytologiskt rituellt väsen som symboliserar det nya året . ”Den unge guden” i motsats till ”den gamle guden” Badnjak . Vilor – kvinnliga vattenandar , liknande rusalki German – årstidsväsen , förknippad med fruktbarhet Dabog – mytologiserad figur av ”härskaren på jorden” i motsats till Guden i himlen Dodola eller Paparuda – kvinnligt väsen som deltar i ritualer för att framkalla regn . Förknippad med Perun Zduchatj – människa eller djur som har förmågan att bekämpa oväder Mytologins lägre väsen Vålnader – människor som inte har dött en naturlig död ( drunknade , självspillingar , giftmördade osv ) Rusalki – vålnaders själar som bor i vattnet Mavka – ond ande , rusalka Upyr – vålnad , som dödar människor och dricker deras blod Onda andar vid juletid – olika invånare från den andra världen , som tränger in i denna världen under juletid , då porten mellan världarna står öppen Bes – ond människofientlig ande Varulv – trollkarl och hamnskiftare som tar varggestalt Bereginja – väsen med oklara funktioner ( möjligen förknippad med växtlighetskulter ) Lichoradka – kvinnlig ande som bosätter sig i en människa och framkallar sjukdom Eldorm – demon som ser ut som ett eldklot och flyger ner i skorstenen och besöker kvinnor som längtar efter män Kikimora – ont kvinnligt väsen Polydnitsy – kvinnliga åkerandar som visar sig vid middagstiden ( den varmaste tiden mitt på dagen ) Domovoj – ande som beskyddar huset , husande Bannik – bastuandarnas herre Dvorovoj – gårdsandarnas herre Ovinnik – ladugårdsandarnas herre Vodjanoj – vattenandarnas herre Lesjij – skogsandarnas herre Baba-Jaga Se även Igorkvädet Nestorskrönikan Saxo Grammaticus Referenser Kommentarer Noter Källor Helmold . Slavjanskaja chronika , Mansikka , V.J . Religija vostotjnych slavjan , Propp , V.J . Russkije agrarnye prazdniki : ( Historiska och etnografiska forskningsrön ) . – M. : Terra ,