Bäst att bo
BästAttLeva är en årlig rankning av Sveriges kommuner publicerad i tidskriften Fokus, numer baserad på 210 underkategorier inom 10 huvudkategorier. År 2019 utökades basen från 40 till 75 underkategorier inom 9 huvudkategorier. Fram till 2018 hette rankingen Bäst att bo.

Kommungrupperingar och kategorier 
Utöver en totalsummering av poäng har Fokus också grupperat kommunerna lite olika genom åren. År 2019 i tre grupper efter antal kommuninvånare - ”Storstäder och storstadsnära kommuner”, ”Större städer och kommuner nära större stad” samt ”Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner”. Mellan åren 2014-2018 i fyra grupper: storstadskommun, stadskommun, landsbygd och glesbygd.

Tidigare kategorier fram till år 2018 har varit "att vara ung", "att vara gammal", "att ha familj" och "att arbeta". Som exempel, för att avgöra var det är bäst "att vara gammal" har antal arbetsställen mätts inom kulturminnesinstitutioner och sysselsatta på botaniska trädgårdar.

Historik 
Rankingen lanserades 2006 med ca 40 underkategorier inom fyra huvudkategorier som summeras till en totalpoäng.

Rankningen baseras på viktning av mätbara variabler som antalet idrottsföreningar, omfattning av pappaledighet, sjöutsikt och bredbandstillgång har vägts in.  

Undersökningen har fått stor uppmärksamhet med hundratals citeringar i tidningar, tv- och radioinslag. Med åren har Bäst att bo också använts som ett verktyg för många kommuner att jämföra sig med varandra, trots kritik från forskare för att vara godtycklig och ovetenskaplig.

Kritik 
Mätningarna har varit kontroversiella och kritiserats för slumpmässighet, godtycklighet och ovetenskaplighet, men Fokus har försvarat sig med att man inte är forskare utan journalister, och att man aldrig tänkt sig att rankingen riskerade att få något större inflytande på kommuners beslut.

Statsvetare har pekat på flera exempel där politiskt omtvistade indikatorer belönas, och varnat för risken att rankningen får orimligt stort genomslag i det kommunala utvecklingsarbetet. Rankingen lämpar sig inte för utvärdering av kommunens styrelse, eftersom faktorerna ofta är svåra att påverka. Två statsvetare argumenterade i en debattartikel i Dagens Nyheter att eventuella kommunjämförelser i stället bör grundas på indikatorer som går att påverka, är lätta att förstå, och som dessutom är viktiga i sig.

Den komplicerade indexkonstruktion riskerar dessutom att leda till att slumpmässiga förändringar får stort genomslag. Fluktuationerna från år till år tyder på att slumpen spelar roll för resultatet, särskilt i mitten av rankningen där det är väldigt små skillnader mellan kommunerna kan små, närapå slumpmässiga, förändringar leda till stora förskjutningar. Som exempel rankades Malå år 2009 som 64, år 2011 som 204, år 2012 som 53, och år 2013 som 216.

Fokus tog fasta på kritiken och till 2014 års ranking genomgick indexet en total översyn för ha en tydligare koppling till vad forskningen säger om vad som gör en ort attraktiv, och forskare vid Internationella Handelshögskolan i Jönköping fick i uppdrag att skapa ett nytt index. Utgångspunkten ändrades till att ta med variabler med vetenskaplig grund, och detta ledde till stora förändringar i 2014 års mätning. Större fokus lades på de två faktorer som främst avgör en plats förutsättningar, storlek och geografiskt läge, vilket innebar att Göteborg och Malmö tog stora kliv uppåt. Malmö avancerade från plats 207 till 25 och Göteborg från plats 107 till 6, medan Gnosjö kommun föll till plats 234 från 9. Dessutom behandlas kommunerna inte längre som isolerade öar, utan det som är tillgängligt i grannkommuner vägs in. Till exempel en flygplats eller ett universitet är faktorer som är tillgängliga för flera än bara den kommun de ligger i.

Årlig rankning 2014-2018

Årlig rankning 2006-2013

Andra kommunrankningar 
Andra rangordningar av kommuner som uppmärksammas flitigt är Svenskt Näringslivs rangordning av företagsklimatet, Lärarförbundets ”Bästa skolkommun” och Dagens Samhälles rankning av kommuner efter ”skoleffektivitet”.

Referenser

Noter 

 Här är det bäst att bo 2006, Fokus
 Här är det bäst att bo 2007 (PDF), Fokus
 Här är det bäst att bo 2008 (PDF), Fokus
 Här är det bäst att bo 2008, Fokus
 Här är det bäst att bo 2009, Fokus
 Här är det bäst att bo 2010, Fokus
 Här är det bäst att bo 2011, Fokus
 Här är det bäst att bo 2012, Fokus
 Här är det bäst att bo 2013, Fokus
 Här är det bäst att bo 2014, Fokus
 Här är det bäst att bo 2015, Fokus
 Här är det bäst att bo 2016, Fokus
 Här är det bäst att bo 2017, Fokus
 Här är det bäst att bo 2018, Fokus

Externa länkar
Här är det bäst att bo, Fokus

Sveriges samhälle
Listor med anknytning till Sveriges geografi
BästAttLeva är en årlig rankning av Sveriges kommuner publicerad i tidskriften Fokus , numer baserad påunderkategorier inomhuvudkategorier . Årutökades basen fråntillunderkategorier inomhuvudkategorier . Fram tillhette rankingen Bäst att bo . Kommungrupperingar och kategorier Utöver en totalsummering av poäng har Fokus också grupperat kommunerna lite olika genom åren . Åri tre grupper efter antal kommuninvånare - ”Storstäder och storstadsnära kommuner” , ”Större städer och kommuner nära större stad” samt ”Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner” . Mellan åreni fyra grupper : storstadskommun , stadskommun , landsbygd och glesbygd . Tidigare kategorier fram till århar varit "att vara ung " , "att vara gammal " , "att ha familj" och "att arbeta " . Som exempel , för att avgöra var det är bäst "att vara gammal " har antal arbetsställen mätts inom kulturminnesinstitutioner och sysselsatta på botaniska trädgårdar . Historik Rankingen lanseradesmed caunderkategorier inom fyra huvudkategorier som summeras till en totalpoäng . Rankningen baseras på viktning av mätbara variabler som antalet idrottsföreningar , omfattning av pappaledighet , sjöutsikt och bredbandstillgång har vägts in . Undersökningen har fått stor uppmärksamhet med hundratals citeringar i tidningar , tv- och radioinslag . Med åren har Bäst att bo också använts som ett verktyg för många kommuner att jämföra sig med varandra , trots kritik från forskare för att vara godtycklig och ovetenskaplig . Kritik Mätningarna har varit kontroversiella och kritiserats för slumpmässighet , godtycklighet och ovetenskaplighet , men Fokus har försvarat sig med att man inte är forskare utan journalister , och att man aldrig tänkt sig att rankingen riskerade att få något större inflytande på kommuners beslut . Statsvetare har pekat på flera exempel där politiskt omtvistade indikatorer belönas , och varnat för risken att rankningen får orimligt stort genomslag i det kommunala utvecklingsarbetet . Rankingen lämpar sig inte för utvärdering av kommunens styrelse , eftersom faktorerna ofta är svåra att påverka . Två statsvetare argumenterade i en debattartikel i Dagens Nyheter att eventuella kommunjämförelser i stället bör grundas på indikatorer som går att påverka , är lätta att förstå , och som dessutom är viktiga i sig . Den komplicerade indexkonstruktion riskerar dessutom att leda till att slumpmässiga förändringar får stort genomslag . Fluktuationerna från år till år tyder på att slumpen spelar roll för resultatet , särskilt i mitten av rankningen där det är väldigt små skillnader mellan kommunerna kan små , närapå slumpmässiga , förändringar leda till stora förskjutningar . Som exempel rankades Malå årsom årsom årsom och årsom Fokus tog fasta på kritiken och tillårs ranking genomgick indexet en total översyn för ha en tydligare koppling till vad forskningen säger om vad som gör en ort attraktiv , och forskare vid Internationella Handelshögskolan i Jönköping fick i uppdrag att skapa ett nytt index . Utgångspunkten ändrades till att ta med variabler med vetenskaplig grund , och detta ledde till stora förändringar iårs mätning . Större fokus lades på de två faktorer som främst avgör en plats förutsättningar , storlek och geografiskt läge , vilket innebar att Göteborg och Malmö tog stora kliv uppåt . Malmö avancerade från platstilloch Göteborg från platstill medan Gnosjö kommun föll till platsfrån Dessutom behandlas kommunerna inte längre som isolerade öar , utan det som är tillgängligt i grannkommuner vägs in . Till exempel en flygplats eller ett universitet är faktorer som är tillgängliga för flera än bara den kommun de ligger i . Årlig rankning Årlig rankning Andra kommunrankningar Andra rangordningar av kommuner som uppmärksammas flitigt är Svenskt Näringslivs rangordning av företagsklimatet , Lärarförbundets ”Bästa skolkommun” och Dagens Samhälles rankning av kommuner efter ”skoleffektivitet” . Referenser Noter Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo( PDF ) , Fokus Här är det bäst att bo( PDF ) , Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Här är det bäst att bo Fokus Externa länkar Här är det bäst att bo , Fokus Sveriges samhälle Listor med anknytning till Sveriges geografi