Folkstaten Württemberg
Folkstaten Württemberg var en republik som ingick i Tyska riket 1918-1945.

Författning
Enligt författningen av
25 september 1919 var Württemberg en republik (Freier volkstaat Württemberg). Högsta statsmakten innehades av lantdagen, som ensam utövade lagstiftningen,
tillsatte regeringen, vars president kallades
"statspresident" och var ansvarig inför lantdagen, och vakade över lagarnas upprätthållande. Den bestod av en kammare om 150 ledamöter, valda för 4 år medelst allmän rösträtt i proportion av en ledamot för vart 25 000-tal invånare. Regeringen bestod av 13 ledamöter:
utrikes-(statspresidenten), justitie-, inrikes-,
arbets-, finans-, kyrko- och undervisnings-samt livsmedelsministrarna, understatssekreteraren för kommunikationsväsendet och 5 andra ministrar.

Förvaltning
I administrativt hänseende indelades Württemberg i 4 kretsar
(Kreise), 64 distrikt (Oberämter) och 1 902 kommuner
(Gemeinden). I spetsen för varje krets stod en kretsregering och för varje distrikt en Oberamtmann
(i Stuttgart, som är eget distrikt, en Stadtdirektor), och jämte honom ett delvis beslutande råd (bezirksrat) aí 6 ledamöter, valda för tre år av distriktets representation (Amtsversammlung),
vars huvudfunktion är dess ekonomi och som består av 20-30 ledamöter med den förstnämnde som ordförande. I
spetsen för varje kommun står en, i de större av landsregeringen, i de mindre av kretsstyrelsen vald ledare (Schultheiss). Rättskipningen utövades av en högsta domstol (Oberlandesgericht) i Stuttgart. 8
landsdomstolar (landge-richte) i Stuttgart,
Heilbronn, Tübingen, Rottweil, Ellwangen,
Hall, Ulm och Ravensburg och 64 amtsdomstolar
(Amtsgerichte). Huvudstad var Stuttgart.

Finanser
Budgeten l april 1919-31 mars 1920 upptog inkomsterna till 487,02 miljoner mark och utgifterna till 208,79 miljoner mark brutto och 174,5 miljoner mark nettoinkomster samt 197,62 mill. mk nettoutgifter,
d. v. s. ett deficit på 23,12 mill. mk. Största posten på inkomstsidan var de direkta skatterna
(208,9? mill. mk) och på utgiftssidan anslag på grund af dyrtiden (89,4 mill. mk). Bland inkomsterna märks f. ö. statsegendomarnas avkastning (51,46 miljoner mark)
samt indirekta skatter (9,34 miljoner mark) och bland utgifterna de för statsskulden (31,77 miljoner mark),
för kyrka och undervisning (26,65 miljoner mark) samt för pensioner (15,45 miljoner mark). Statsskulden utgjorde
769,90 miljoner mark (1919).

Flagga och statsvapen
Landsfärgerna var svart och mörkrött, och vapnet innehåller på guldgrund tre svarta hjorthorn på högra och tre svarta leoparder på vänstra halvan av den lodrätt tudelade skölden samt valspråket "Fruchtlos und trew" (orädd och trogen).

Källa

Württemberg
Historiska tyska stater
Stater och territorier bildade 1918
Stater och territorier upplösta 1945
Folkstaten Württemberg var en republik som ingick i Tyska riket Författning Enligt författningen av 25 septembervar Württemberg en republik ( Freier volkstaat Württemberg ) . Högsta statsmakten innehades av lantdagen , som ensam utövade lagstiftningen , tillsatte regeringen , vars president kallades "statspresident " och var ansvarig inför lantdagen , och vakade över lagarnas upprätthållande . Den bestod av en kammare omledamöter , valda förår medelst allmän rösträtt i proportion av en ledamot för vart000-tal invånare . Regeringen bestod avledamöter : utrikes-( statspresidenten ) , justitie- , inrikes- , arbets- , finans- , kyrko- och undervisnings-samt livsmedelsministrarna , understatssekreteraren för kommunikationsväsendet ochandra ministrar . Förvaltning I administrativt hänseende indelades Württemberg ikretsar ( Kreise) ,distrikt ( Oberämter ) och902 kommuner ( Gemeinden ) . I spetsen för varje krets stod en kretsregering och för varje distrikt en Oberamtmann ( i Stuttgart , som är eget distrikt , en Stadtdirektor ) , och jämte honom ett delvis beslutande råd ( bezirksrat ) aíledamöter , valda för tre år av distriktets representation ( Amtsversammlung ) , vars huvudfunktion är dess ekonomi och som består avledamöter med den förstnämnde som ordförande . I spetsen för varje kommun står en , i de större av landsregeringen , i de mindre av kretsstyrelsen vald ledare ( Schultheiss ) . Rättskipningen utövades av en högsta domstol ( Oberlandesgericht ) i Stuttgart . 8 landsdomstolar ( landge-richte ) i Stuttgart , Heilbronn , Tübingen , Rottweil , Ellwangen , Hall , Ulm och Ravensburg ochamtsdomstolar ( Amtsgerichte ) . Huvudstad var Stuttgart . Finanser Budgeten l aprilmarsupptog inkomsterna till02 miljoner mark och utgifterna till79 miljoner mark brutto och5 miljoner mark nettoinkomster samt62 mill . mk nettoutgifter , d. v. s. ett deficit på12 mill . mk . Största posten på inkomstsidan var de direkta skatterna ( 208,9? mill . mk ) och på utgiftssidan anslag på grund af dyrtiden4 mill. mk ) . Bland inkomsterna märks f. ö. statsegendomarnas avkastning46 miljoner mark ) samt indirekta skatter34 miljoner mark ) och bland utgifterna de för statsskulden77 miljoner mark ) , för kyrka och undervisning65 miljoner mark ) samt för pensioner45 miljoner mark ) . Statsskulden utgjorde 769,90 miljoner mark Flagga och statsvapen Landsfärgerna var svart och mörkrött , och vapnet innehåller på guldgrund tre svarta hjorthorn på högra och tre svarta leoparder på vänstra halvan av den lodrätt tudelade skölden samt valspråket "Fruchtlos und trew" ( orädd och trogen ) . Källa Württemberg Historiska tyska stater Stater och territorier bildade Stater och territorier upplösta