Kainit (mineral)
Kainit, KMg(SO4)Cl•3H2O, är ett i vatten lättlösligt evaporitmineral bestående av kalium, magnesium, sulfat och klorid samt kristallvatten.

Egenskaper 
Kainit är vattenlösligt men vid återkristallisering faller ett kaliummagnesiumsulfat K2Mg(SO4)2•6H2O ut, det vill säga kloridjonerna följer inte med. Kainit har salt och bitter smak. Mineralet är inte hygroskopiskt. I ren form är kainit vattenklar men kan innehålla främmande ämnen eller inneslutningar som ger mineralet färg eller minskar transparensen.

Historia och etymologi 
Kainit upptäcktes 1864 av W. Schöne och beskrevs året efter av Carl Friedrich Jacob Zincken, som namngav mineralet efter det grekiska ordet καινος (kainos) ny, (hittills) obekant eftersom det var den första föreningen som hittats med både sulfat och klorid i den kemiska formeln.

Kemi 
Kainit innehåller ofta natrium som ersatt en del av kaliumet. Genom talrika analyser fastställde Robert Kühn och Karl-Heinrich Ritter att kainit innehåller endast 2,75 mol kristallvatten och utgick från att i tidigare analyser hade små inneslutningar av moderlut (Bergfeuchte) räknats in som kristallvatten.

Förekomst 
   Kainit förekommer till största delen som korniga massor men ibland som tavelformiga eller nästan isometriska kristaller.

Förekomster av kainit har påträffats i saltgruvor i Stassfurt i Saxen Anhalt, Tyskland, där det ingår i saltavlagringar som vita till gulaktiga, korniga lager. Utöver Tyskland förekommer kainit i Island,Polen, Ryssland, Österrike, Afghanistan, Iran, Kazakstan, Kina, Pakistan, Tunisien, Kanada och USA.

Användning 
Kainit används som råvara för framställning av kalium- och magnesiumföreningar. Det var tidigare  ett viktigt kaligödselmedel. Det har även använts som vägsalt.

Källor 

Bra Böckers lexikon, 1976

Noter

Externa länkar 
https://www.google.com/search?q=kainit&newwindow=1&rlz=1C2AVSA_enSE444SE456&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=F-CQUtiUIYjk4QTK6ICQBA&ved=0CJgBELAE&biw=736&bih=562
https://web.archive.org/web/20131203032253/http://www.klf.nu/attachments/68/756.pdf
 

 
Mineral
Kainit , KMg( SO4) Cl•3H2O , är ett i vatten lättlösligt evaporitmineral bestående av kalium , magnesium , sulfat och klorid samt kristallvatten . Egenskaper Kainit är vattenlösligt men vid återkristallisering faller ett kaliummagnesiumsulfat K2Mg ( SO4)2 • 6H2O ut , det vill säga kloridjonerna följer inte med . Kainit har salt och bitter smak . Mineralet är inte hygroskopiskt . I ren form är kainit vattenklar men kan innehålla främmande ämnen eller inneslutningar som ger mineralet färg eller minskar transparensen . Historia och etymologi Kainit upptäcktesav W. Schöne och beskrevs året efter av Carl Friedrich Jacob Zincken , som namngav mineralet efter det grekiska ordet καινος ( kainos ) ny , ( hittills ) obekant eftersom det var den första föreningen som hittats med både sulfat och klorid i den kemiska formeln . Kemi Kainit innehåller ofta natrium som ersatt en del av kaliumet . Genom talrika analyser fastställde Robert Kühn och Karl-Heinrich Ritter att kainit innehåller endast75 mol kristallvatten och utgick från att i tidigare analyser hade små inneslutningar av moderlut ( Bergfeuchte ) räknats in som kristallvatten . Förekomst Kainit förekommer till största delen som korniga massor men ibland som tavelformiga eller nästan isometriska kristaller . Förekomster av kainit har påträffats i saltgruvor i Stassfurt i Saxen Anhalt , Tyskland , där det ingår i saltavlagringar som vita till gulaktiga , korniga lager . Utöver Tyskland förekommer kainit i Island,Polen , Ryssland , Österrike , Afghanistan , Iran , Kazakstan , Kina , Pakistan , Tunisien , Kanada och USA . Användning Kainit används som råvara för framställning av kalium- och magnesiumföreningar . Det var tidigare ett viktigt kaligödselmedel . Det har även använts som vägsalt . Källor Bra Böckers lexikon , Noter Externa länkar https://www.google.com/search?q=kainit&newwindow=1&rlz=1C2AVSA_enSE444SE456&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=F-CQUtiUIYjk4QTK6ICQBA&ved=0CJgBELAE&biw=736&bih=562 https://web.archive.org/web/20131203032253/http://www.klf.nu/attachments/68/756.pdf Mineral