Långtidsutredning
Långtidsutredning (vanligen förkortad LU) är ett begrepp inom det svenska statliga utredningsväsendet. 

Sedan 1948 har 23 långtidsutredningar presenterats med ett par års mellanrum. Dessa utredningar beskriver framtida utmaningar för svensk ekonomi med syfte att ge underlag till utformningen av den ekonomiska politiken och att bidra till den ekonomisk-politiska debatten.

En viktig skillnad från alla andra statliga utredningar är att regeringen inte fastställer några direktiv för Långtidsutredningen. Detta innebär att en ny Långtidsutredning kan sjösättas av det ansvariga departementet utan den samlade regeringens formella godkännande, något som inte är möjligt med andra statliga utredningar.

Betänkanden och bilagor 
Långtidsutredningarna publiceras i form av ett huvudbetänkande och ett antal bilagor. Utredningarna benämns efter året när huvudbetänkandet blev färdigt, till exempel ”Långtidsutredningen 2019”, eller i förkortad form ”LU2019”. I något fall benämns utredningen med dubbla år, till exempel ”Långtidsutredningen 2003/2004”. 

Huvudbetänkandet och bilagorna publiceras inom ramen för Statens offentliga utredningar (SOU) och varje publikation ges därför ett SOU-nummer. Till exempel är huvudbetänkandet för LU2019 utgiven som SOU 2019:65 medan de 8 olika bilagorna är utgivna som SOU 2019:61 (bilaga 1) , SOU 2019:57 (bilaga 2), SOU 2019:62 (bilaga 3) och så vidare. SOU-numren bestäms i takt med att bilagorna färdigställs och SOU-numren följer därför inte nödvändigtvis bilageordningen. Bilagor presenteras vanligen innan huvudbetänkandet och kan därför också ha ett annat publiceringsår än huvudbetänkandet (se till exempel Bilaga 1-4 till LU2011, gemensamt utgivna som SOU 2010:88).

En återkommande del av långtidsutredningen är en scenario-bilaga som innehåller bedömningar av den framtida utvecklingen för svensk ekonomi. Innehållet i dessa bilagor används av andra myndigheter, till exempel Trafikverket, som en grund för deras planering inför framtiden. Scenariorna kan vara olika långa och metoderna kan variera.  År 2015 presenterades till exempel scenariot i SOU 2015:106 Sveriges ekonomi – scenarier fram till år 2060, (bilaga 1 till LU2015) medan det år 2019 istället presenterades ett mer kortsiktigt scenario till och med 2035 i SOU 2019:61 (bilaga 1 till LU2019).  

Övriga bilagor och huvudbetänkandet innehåller oftast beskrivningar och forskningsöversikter av särskilda ekonomiska problem och utmaningar som är kopplade till huvudbetänkandets inriktning. År 2019 var huvudbetänkandet inriktat på inkomstojämlikhet och de olika bilagorna berörde därför bland annat kapitalinkomsternas fördelning (bilaga 3), ojämlikhet i skolan (bilaga 6) och relationen mellan teknisk utveckling och lönespridning (bilaga 7).

Utredare 
Långtidsutredningen utarbetas av tjänstemän inom Finansdepartementet.  Dessa författar huvudbetänkandet och beställer bilagor.  Vilka som arbetat med utredningen beskrivs i huvudbetänkandets förord. Bilagorna författas oftast av externa experter, vanligen samhällsvetenskapliga forskare verksamma vid svenska universitet eller högskolor. Som exempel författades bilagor till LU2019 av forskare verksamma vid bland annat Umeå universitet, Uppsala universitet, Stockholms universitet och IFAU. Bilagor författade av utländska experter förekommer också (se, t ex, bilaga 4 till LU2019, SOU 2019:54, av Torben M. Andersen vid Aarhus universitet).

Historik 
Som den första långtidsutredningen räknas SOU 1948:45 och därefter har ytterligare 22 långtidsutredningar publicerats fram till 2019 års upplaga.  De tidiga utredningarna var fokuserade på frågor som rör internationell handel och de olika näringsgrenarnas ekonomiska bärkraft. Den framtida produktivitetstillväxten är ett fenomen som även behandlats inom ramen för nyare långtidsutredningar. De tidigare utredningarna hade även inslag som påminner om planer för den ekonomiska politiken men över tiden har utredningarna på ett tydligare sätt frikopplats från den politiska processen. Sedan 1980-talet skickas till exempel utredningarna ut på remiss innan regeringen tar ställning till dem. Utredningens förslag och analyser brukar kommenteras av regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Från och med 1978 anges det även som ett uttalat mål att utredningarna ska bidra till den ekonomisk-politiska diskussionen.

Olika långtidsutredningar

Källor 
Regeringens hemsida

Noter

Politik i Sverige
Statens offentliga utredningar
Långtidsutredning ( vanligen förkortad LU ) är ett begrepp inom det svenska statliga utredningsväsendet . Sedanharlångtidsutredningar presenterats med ett par års mellanrum . Dessa utredningar beskriver framtida utmaningar för svensk ekonomi med syfte att ge underlag till utformningen av den ekonomiska politiken och att bidra till den ekonomisk-politiska debatten . En viktig skillnad från alla andra statliga utredningar är att regeringen inte fastställer några direktiv för Långtidsutredningen . Detta innebär att en ny Långtidsutredning kan sjösättas av det ansvariga departementet utan den samlade regeringens formella godkännande , något som inte är möjligt med andra statliga utredningar . Betänkanden och bilagor Långtidsutredningarna publiceras i form av ett huvudbetänkande och ett antal bilagor . Utredningarna benämns efter året när huvudbetänkandet blev färdigt , till exempel ”Långtidsutredningen , eller i förkortad form ”LU2019” . I något fall benämns utredningen med dubbla år , till exempel ”Långtidsutredningen2004” . Huvudbetänkandet och bilagorna publiceras inom ramen för Statens offentliga utredningar ( SOU ) och varje publikation ges därför ett SOU-nummer . Till exempel är huvudbetänkandet för LU2019 utgiven som SOU65 medan deolika bilagorna är utgivna som SOU61 ( bilaga , SOU57 ( bilaga SOU62 ( bilagaoch så vidare . SOU-numren bestäms i takt med att bilagorna färdigställs och SOU-numren följer därför inte nödvändigtvis bilageordningen . Bilagor presenteras vanligen innan huvudbetänkandet och kan därför också ha ett annat publiceringsår än huvudbetänkandet ( se till exempel Bilagatill LU2011 , gemensamt utgivna som SOU88 ) . En återkommande del av långtidsutredningen är en scenario-bilaga som innehåller bedömningar av den framtida utvecklingen för svensk ekonomi . Innehållet i dessa bilagor används av andra myndigheter , till exempel Trafikverket , som en grund för deras planering inför framtiden . Scenariorna kan vara olika långa och metoderna kan variera . Årpresenterades till exempel scenariot i SOU106 Sveriges ekonomi – scenarier fram till år ( bilagatill LU2015 ) medan det åristället presenterades ett mer kortsiktigt scenario till och medi SOU61 ( bilagatill LU2019 ) . Övriga bilagor och huvudbetänkandet innehåller oftast beskrivningar och forskningsöversikter av särskilda ekonomiska problem och utmaningar som är kopplade till huvudbetänkandets inriktning . Årvar huvudbetänkandet inriktat på inkomstojämlikhet och de olika bilagorna berörde därför bland annat kapitalinkomsternas fördelning ( bilaga ojämlikhet i skolan ( bilagaoch relationen mellan teknisk utveckling och lönespridning ( bilaga Utredare Långtidsutredningen utarbetas av tjänstemän inom Finansdepartementet . Dessa författar huvudbetänkandet och beställer bilagor . Vilka som arbetat med utredningen beskrivs i huvudbetänkandets förord . Bilagorna författas oftast av externa experter , vanligen samhällsvetenskapliga forskare verksamma vid svenska universitet eller högskolor . Som exempel författades bilagor till LU2019 av forskare verksamma vid bland annat Umeå universitet , Uppsala universitet , Stockholms universitet och IFAU . Bilagor författade av utländska experter förekommer också ( se , t ex , bilagatill LU2019 , SOU54 , av Torben M . Andersen vid Aarhus universitet ) . Historik Som den första långtidsutredningen räknas SOU45 och därefter har ytterligarelångtidsutredningar publicerats fram tillårs upplaga . De tidiga utredningarna var fokuserade på frågor som rör internationell handel och de olika näringsgrenarnas ekonomiska bärkraft . Den framtida produktivitetstillväxten är ett fenomen som även behandlats inom ramen för nyare långtidsutredningar . De tidigare utredningarna hade även inslag som påminner om planer för den ekonomiska politiken men över tiden har utredningarna på ett tydligare sätt frikopplats från den politiska processen . Sedantalet skickas till exempel utredningarna ut på remiss innan regeringen tar ställning till dem . Utredningens förslag och analyser brukar kommenteras av regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen . Från och medanges det även som ett uttalat mål att utredningarna ska bidra till den ekonomisk-politiska diskussionen . Olika långtidsutredningar Källor Regeringens hemsida Noter Politik i Sverige Statens offentliga utredningar