Skänninge stad
Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Skänninge stad. För orten se Skänninge.

Skänninge stad var en stad och kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik

De äldsta spåren av aktivitet i Skänninge härrör från övergången vikingatid/medeltid. Utanför stadstullarna av år 1713 har man påträffat rester av bebyggelse och ett bronsgjuteri. Kulturlagret från den här bosättningen sträcker sig in innanför stadstullarna. Redan på 1000-talet uppfördes två kyrkor på vardera sidan om ån inom stadsområdet. På 1200-talet förstärktes ortens betydelse. 1237 anlades ett dominikanerkonvent, och senare under 1200-talet tillkom ett hopital och ett mynthus. 

Staden blev en egen kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. Staden inkorporerade vid kommunreformen 1952 Allhelgona landskommun, Bjälbo landskommun och Järstads landskommun. 1971 uppgick Skänninge stad i den nybildade Mjölby kommun.

Staden hade egen jurisdiktion (rådhusrätt) till 1939 för att därefter ingå i Folkungabygdens tingslag.

Stadsförsamling var Sankt Martins församling till omkring 1300 därefter Skänninge församling. Från den 1 januari 1952 hörde staden också till Allhelgona församling, Bjälbo församling och Järstads församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0493 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet

Stadsvapnet för Skänninge bygger på en förlaga från 1300-talet. Det moderna vapnet registrerades 1942.

Blasonering: ''I blått fält en stående naturfärgad madonna med klädnad av silver samt krona och gloria av guld, bärande barnet på vänstra armen och en liljestav av guld i högra handen samt på vardera sidan åtföljd av ett Maria-monogram av guld. Barnet är likaledes naturfärgat med klädnad av silver och gloria av guld.

Geografi
Skänninge stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 75,20 km², varav 74,95 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Skänninge stad fanns tätorten Skänninge, som hade 2 677 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 67,9 procent.

Näringsliv
Vid folkräkningen den 31 december 1950 var kommunens befolknings huvudnäring uppdelad på följande sätt:
33,1 procent av befolkningen levde av jordbruk med binäringar
32,1 procent av industri och hantverk
17,5 procent av handel
6,6 procent av offentliga tjänster m.m.
5,1 procent av samfärdsel
2,7 procent av husligt arbete
2,8 procent av ospecificerad verksamhet.

Av den förvärvsarbetande befolkningen jobbade bland annat 28,9 procent med jordbruk och boskapsskötsel, 17,6 procent med varuhandel och 13,0 procent med metallindustri. 50 av förvärvsarbetarna (3,3 procent) hade sin arbetsplats utanför staden.

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Borgmästare i Skänninge stad

Källor

För avsnittet borgmästare
http://runeberg.org/lio1962p/0040.html
http://www.adelsvapen.com/genealogi/Nohlanv%C3%A4hr_nr_1024
https://web.archive.org/web/20140202224629/http://genes.se/Karlsson1/index.htm?%2FKarlsson1%2F000%2F0030%2F095.htm
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5020
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5021
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5022
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5023
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5024
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5025
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5026
Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5027

Indelningar i Mjölby kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Östergötlands län
Skänninges historia
Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Skänninge stad . För orten se Skänninge . Skänninge stad var en stad och kommun i Östergötlands län . Administrativ historik De äldsta spåren av aktivitet i Skänninge härrör från övergången vikingatid/medeltid . Utanför stadstullarna av århar man påträffat rester av bebyggelse och ett bronsgjuteri . Kulturlagret från den här bosättningen sträcker sig in innanför stadstullarna . Redan påtalet uppfördes två kyrkor på vardera sidan om ån inom stadsområdet . Påtalet förstärktes ortens betydelse.anlades ett dominikanerkonvent , och senare undertalet tillkom ett hopital och ett mynthus . Staden blev en egen kommun , enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad ( SFS14) januari då Sveriges kommunsystem infördes . Staden inkorporerade vid kommunreformenAllhelgona landskommun , Bjälbo landskommun och Järstads landskommun.uppgick Skänninge stad i den nybildade Mjölby kommun . Staden hade egen jurisdiktion ( rådhusrätt ) tillför att därefter ingå i Folkungabygdens tingslag . Stadsförsamling var Sankt Martins församling till omkringdärefter Skänninge församling . Från denjanuarihörde staden också till Allhelgona församling , Bjälbo församling och Järstads församling . Sockenkod För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkodsom motsvarar den omfattning staden hade kring Stadsvapnet Stadsvapnet för Skänninge bygger på en förlaga fråntalet . Det moderna vapnet registrerades Blasonering : ' ' I blått fält en stående naturfärgad madonna med klädnad av silver samt krona och gloria av guld , bärande barnet på vänstra armen och en liljestav av guld i högra handen samt på vardera sidan åtföljd av ett Maria-monogram av guld . Barnet är likaledes naturfärgat med klädnad av silver och gloria av guld . Geografi Skänninge stad omfattade denjanuarien areal av20 km² , varav95 km² land . Tätorter i staden I Skänninge stad fanns tätorten Skänninge , som hade677 invånare dennovember Tätortsgraden i staden var då9 procent . Näringsliv Vid folkräkningen dendecembervar kommunens befolknings huvudnäring uppdelad på följande sätt : 33,1 procent av befolkningen levde av jordbruk med binäringar 32,1 procent av industri och hantverk 17,5 procent av handel 6,6 procent av offentliga tjänster m.m . 5,1 procent av samfärdsel 2,7 procent av husligt arbete 2,8 procent av ospecificerad verksamhet . Av den förvärvsarbetande befolkningen jobbade bland annat9 procent med jordbruk och boskapsskötsel,6 procent med varuhandel och0 procent med metallindustri.av förvärvsarbetarna3 procent ) hade sin arbetsplats utanför staden . Politik Mandatfördelning i valen1966 Borgmästare i Skänninge stad Källor För avsnittet borgmästare http://runeberg.org/lio1962p/0040.html http://www.adelsvapen.com/genealogi/Nohlanv%C3%A4hr_nr_1024 https://web.archive.org/web/20140202224629/http://genes.se/Karlsson1/index.htm?%2FKarlsson1%2F000%2F0030%2F095.htm Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5020 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5021 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5022 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5023 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5024 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5025 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5026 Göta Hovrätt - Advokatfiskalen Östergötlands län EVIIBAA:5027 Indelningar i Mjölby kommun Städer i Sverige Sveriges kommuner Sveriges kommuner Tidigare kommuner i Östergötlands län Skänninges historia