Hushästmyra
Hushästmyra, (Camponotus herculeanus) är en myrart som först beskrevs av Carl von Linné 1758. Hushästmyra ingår i släktet hästmyror och familjen myror.

Beskrivning 
Hushästmyran är en stor myra med svartbrun kropp; mellankroppen hos arbetarna är dock rödbrun. Glesa men långa hår finns på hela kroppen, i synnerhet bakkroppen. Arbetarna blir 5 till 12 mm långa, drottningarna 14 till 17 mm, och hanarna 7 till 11 mm.

Utbredning 
Arten finns dels på europeiska kontinenten till norra Asien, söderut till Mellaneuropa och österut till södra Sibirien, dels i Nordamerika från Kanada till norra USA, inklusive Klippiga bergen.

I Sverige finns arten i hela landet utom Torne lappmark. Den är vanligt förekommande, och klassificerad som livskraftig av Artdatabanken.

I Finland är också arten allmän och finns i hela landet, från Åland och sydkusten till norra Lappland. Även här är arten klassificerad som livskraftig.

Ekologi 
Liksom andra hästmyror bygger hushästmyran sina bon i trä, både i murknande sådant och färskt virke, framför allt från barrträd. Den kan angripa trävirket i hus, med stora ekonomiska konsekvenser. Arten kan även leva i tät skog. Boet består av gångar som grävs ut mellan årsringarna, men även i marken, exempelvis under liggande stockar, som på det viset kan förbindas med varandra. Ett bo kan ha mer än en drottning, men de olika drottningarna lever i sådana fall i var sin del av boet. Arten svärmar från slutet av maj till början av juni under eftermiddag och kväll.

I Nordamerika är arten en av de få myrarter som kan nå trädgränsen.

Underarter 

Arten delas in i följande underarter:

 C. h. eudokiae
 C. h. herculeanus

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Hästmyror
Hushästmyra , ( Camponotus herculeanus ) är en myrart som först beskrevs av Carl von Linné Hushästmyra ingår i släktet hästmyror och familjen myror . Beskrivning Hushästmyran är en stor myra med svartbrun kropp ; mellankroppen hos arbetarna är dock rödbrun . Glesa men långa hår finns på hela kroppen , i synnerhet bakkroppen . Arbetarna blirtillmm långa , drottningarnatillmm , och hanarnatillmm . Utbredning Arten finns dels på europeiska kontinenten till norra Asien , söderut till Mellaneuropa och österut till södra Sibirien , dels i Nordamerika från Kanada till norra USA , inklusive Klippiga bergen . I Sverige finns arten i hela landet utom Torne lappmark . Den är vanligt förekommande , och klassificerad som livskraftig av Artdatabanken . I Finland är också arten allmän och finns i hela landet , från Åland och sydkusten till norra Lappland . Även här är arten klassificerad som livskraftig . Ekologi Liksom andra hästmyror bygger hushästmyran sina bon i trä , både i murknande sådant och färskt virke , framför allt från barrträd . Den kan angripa trävirket i hus , med stora ekonomiska konsekvenser . Arten kan även leva i tät skog . Boet består av gångar som grävs ut mellan årsringarna , men även i marken , exempelvis under liggande stockar , som på det viset kan förbindas med varandra . Ett bo kan ha mer än en drottning , men de olika drottningarna lever i sådana fall i var sin del av boet . Arten svärmar från slutet av maj till början av juni under eftermiddag och kväll . I Nordamerika är arten en av de få myrarter som kan nå trädgränsen . Underarter Arten delas in i följande underarter : C. h. eudokiae C. h. herculeanus Bildgalleri Källor Externa länkar Hästmyror