קירא.
בשי 4


מכ תב כבו םלה


' טשרנוביץ. עוד הפעם נאלצנו לשמוע מפי
הספירות העליונות, הפעם מפי ביה המשפט העליון
של המלכוה, שהיהודים חברה דהיה הם ולא בני
שבט אחד, לא לאום מיוחד. וזאת לרגלי משפט ענין
החברה המשרנוכיצית ,היאטרון | יהודי", ‏ שרצה הד"ר
בירנביים ליסד. והד"ר דימנט הציע לפני שלטון
הטרינה, לאשר אה הקנות החברה הבתובות יהודיה
בכהב עברי, דבר שכמובן הושב ריקם גם מאה הנציכ


וגם באה ה<ניפטם ערשתלונת ההלר ריפנט קפני
ביה"ד העליון בווין, שהשפה היהורית היא שפה עם
כבוקוביגה וגליציא | השיב בוה"ח, שהשפה הואת
הובל להחשב רק בריאלקט, יען כו היהודים/הטעקט ה
אינם מרברים ‏ בשפה הואה, ועפ"י חקי הממשלה
היהורים כהה חהיה הם ולא לאום מיוחר. בצרק


העיר אחר העסקנים המצוינים שבנו פה, שאם רוצים
אנחנו, שהממשלה הכיר אה זכיה הלאים היהודי עם
השפה היהוריה, בראשית כל עלינו להשהרל, שהנהגות
הקהלות ההינה יהוריה, ובינוהנו נסרר הפלייהוחיה
ועל בסים לאומי ואז ממילא לא נהיה עור לשחוק
למנהיגי הממשלה, אבל אל נא נהיה עוד עסא פזיזא
להקדים ככל חב" ה,נעשה" ל נשמע" להתחיל ההורה
מ,, בל ישראל" ולא מ בראשיה",

הנהנה הקהלה פה הוציאה ביום ה' שעבר כרוז
כי: למלאוה אחרי רצון העם והצדך ההכרחי, החליטה
לפהוח שעורים. ללמור השפה העבריה בשלש מחלקוה.
