<SYSTEM_TASK:>
Given the following text description, write Python code to implement the functionality described below step by step
<END_TASK>
<USER_TASK:>
Description:
 "Escape" karakter
Pokušajte da funkcijom <i>print</i> prikažete na ekranu (odštampate) tekst koji sadrži navodnike, npr. <i>This is a "small" program</i>.<br />
Probajte ovako
Step1:  Obratite pažnju na to kako je kod obojen. Videćete da je tekst prekinut ispred reči "small", a novi tekst je otpočet nakon reči "small". Sama reč "small" je van teksta i Pajton pokušava da je interpretira, što dovodi do sintaksne greške.
Silazna kosa crta ("\") kao karakter ima posebno značenje u Pajtonu, kada se nalazi "u okviru teksta" (između navodnika). Naziva se <b><i>escape</i> karakterom</b>. Korišćenjem ovog karaktera možemo reći Pajtonu da je karakter koji sledi deo teksta, čak i ukoliko se radi o "specijalnom" karakteru - u ovom slučaju navodnici, karakter koji služi za označavanje početka i završetka tesksta. Na taj način između navodnika možemo imati navodnike, koji se interpretiraju kao deo teksta.
Step2:  Obeležavanje teksta apostrofima
Za obeležavanje teksta koji prosleđujemo funkciji <i>print</i> možemo koristiti i apostrofe, na primer
Step3:  To nam pruža više mogućnosti da prikažemo navodnike i apostrofe.
Apostrof u tekstu označenom navodnicima
Step4:  Apostrof u tekstu označenom apostrofima
Step5:  Navodnici u tekstu označenom apostrofima
Step6:  Navodnici u tekstu označenom navodnicima
Step7:  Ostale upotrebe "escape" karaktera
Ukoliko pokušamo da prikažemo silaznu kosu crtu ("\") na sledeći način, izazvaćemo grešku
Step8:  Kad god prikazujemo "specijalne" karaktere (poput navodnika i kose crte), koristimo "escape" karakter. U Pajtonu je to silazna kosa crta.
Step9:  Pokušajte da funkciji <i>print</i> prosledite tekst koji sadrži novi red.
Step10:  Ovo izaziva grešku, jer Pajton očekuje da se tekst otpočet navodnicima završi u istom redu, i to navodnicima.
"Escape" karakter se može koristiti i za predstavljanje novog reda
Step12:  Trostruki navodnici
Trostruki navodnici označavaju tekst, baš kao i navodnici i apostrofi, uz pogodnost da se između njih mogu naći svi specijalni karakteri - apostrofi, navodnici, oznake novog reda... Jedino za šta bismo morali koristiti "escape" karakter jesu trostruki navodnici, jer oni označavaju kraj teksta otpočetog trostrukim navodnicima.
Step13:  I novi red je "specijalan karakter", pa i njega možemo "izbeći" <i>escape</i> karakterom.
Step14:  Pajton očekuje da string počet navodnicima završimo u istom redu i ukoliko napišemo naredbu gde string počinje u jednom redu (otvoreni navodnici) a završava se u sledećem redu (zatvoreni navodnici), izazvaćemo sintaksnu grešku, jer Pajton ne očekuje "specijalan karakter" za novi red u sred stringa (kao u naredbi iznad). Ukoliko ipak želimo da "razbijemo" string u više linija, svaki novi red, koji Pajton shvata kao specijalan karakter, možemo "izbeći" <i>escape</i> karakterom. Sledi primer.
Step15:  Silazna kosa crta (backslash) kao karakter produžetka linije
Silazna kosa crta (<i>backslash</i>) može se koristiti i za razbijanje jedne linije koda u više linija. Koristi se za preglednost koda i nema nikakvog uticaja na izvršavanje programa. Sledi nekoliko primera.
Step16:  Promenljive
Sledi jednostavan program za sabiranje brojeva, koji koristi promenljive za smeštanje određenih vrednosti.
Step17:  Probajte da napišete program koji na osnovu zadatog poluprečnika računa obim i površinu kruga. Vrednost poluprečnika zadajte na početku programa, a za vrednost broja pi uzmite aproksimaciju 3.14. Program bi trebalo na ekranu da prikaže rezultat.
<br /><br />
Program bi mogao da izgleda ovako
Step18:  Promenićemo postojeći program tako da za vrednost broja pi uzima broj 3.14159. Ukoliko želimo da promenimo aproksimaciju broja pi, moramo to uraditi na dva mesta - na mestu gde se računa obim i na mestu gde se računa površina. U velikim programima, može se desiti da neku vrednost menjamo i na desetinama mesta. Ovo je <b>loša programerska praksa</b>, jer je naporno uvek menjati brojeve na više mesta, a i na taj način je lakše napraviti grešku. Može se desiti da brojeve promenimo na nekim, a ne na svim mestima, pa da prikažemo pogrešan rezultat.
Ukoliko koristimo promenljive, izbeći ćemo ovaj problem. Pored toga, dodaćemo komentare, kako bi program bio čitljiviji. Još jedna bitna stvar koja značajno doprinosi čitljivosti programa jesu opisna imena promenljivih. Umesto promenljivih poput <i>r</i>, <i>C</i>, <i>A</i>, treba koristiti promenljive poput <i>radius</i>, <i>circumference</i>, <i>area</i>, kako bi se iz samog imena promenljive moglo zaključiti čemu ona služi i kako se koristi u programu.
Step19:  Operator dodeljivanja (asssignment operator)
U Pajtonu, znak jednako ("=") ima drugačije značenje nego u matematici. Dok se u matematici koristi za označavanje jednakosti leve i desne strane, u Pajtonu služi za smeštanje vrednosti u promenljivu. Levo od operatora se nalazi promenljiva koja će sadržati vrednost, a desno od operatora se može naći literal (npr. 2, 3.14, "some string"), promenljiva, matematička operacija, funkcija koja vraća vrednost itd.
Napisaćemo program za zamenu vrednosti dve promenljive (a i b). Na početku ćemo im dodeliti 2 različite vrednosti, a na kraju programa prikazati ih istim redosledom (a, b).
Naivni pristup bi mogao izgledati ovako.
Step20:  Ovaj pristup je loš, jer smo dodelivši promenljivoj a vrednost promenljive b (3) bespovratno izgubili staru vrednost promenljive a (2). Kada smo zatim promenljivoj b dodelili vrednost promenljive a, promenljiva a je već imala novu vrenost (3=
Sledi bolji pristup za zamenu vrednosti dveju promenljivih.
Step21:  Kako bismo bolje ilustrovali način funkcionisanja operatora dodeljivanja i šta se dešava kada istoj promenljivoj, u različitim delovima programa, dodeljujemo različite vrednosti, poslužićemo se sledećim primerom.
Step22:  Bitno je primetiti da se u promenljivoj nalazi ono što smo joj poslednje dodelili. Ono što se pre toga u njoj nalazilo - nestaje.
Promenljivoj se mogu dodeljivati i rezultati operacija, na primer
Step23:  Jedan od operanada u tim izrazima može biti i sama promenljiva čiju vrednost računamo u izrazu, pod uslovom da smo joj ranije dodelili neku vrednost. U tom slučaju, "stara" vrednost će biti iskorišćena u računanju izraza, zatim će ta "stara" vrednost nestati, a promenljiva će sadržati novu vrednost - rezultat operacije. To pokazuje sledeći primer.
Step24:  Operator za formatiranje stringa
Izmenićemo prethodni program tako da u dve linije prikazuje nešto poput sledećeg teksta
Step25:  Za dodavanje celih brojeva u string, koristimo oznaku %d. Za dodavanje razlomljenih brojeva, koristimo oznaku %f. Postoje i druge oznake, poput oznake %s, koja se koristi za dodavanje stringova u string. Na primer
Step26:  Tipovi podataka u Pajtonu
Do sada smo uglavnom koristili tip podataka koji se naziva <i>string</i>. Stringovi u Pajtonu služe za prikazivanje teksta, koji može sadržati slova, cifre, interpunkcijske znake itd. Uglavnom se koristi za komunikaciju sa korisnikom. Pajton ga prepoznaje zahvaljujući navodnicima, apostrofima, ili trostrukim apostrofima, kao što smo videli u prethodnim primerima.
Pored stringova, postoje i tipovi koji služe za prikazivanje brojeva. U prethodnim primerima smo koristili celobrojni tip (<i>integer</i>) i razlomljeni tip (<i>float</i>). Od engleskih naziva potiču i njihovi formati koji se koriste u kombinaciji s operatorom formatiranja stringa - %d za celobrojni tip (d od <i>decimal</i>) i %f (f od <i>float</i>).
Probajte da prikažete celobrojni tip koristeći format razlomljenog tipa i obrnuto. Pajton će automatski uraditi <i>konverziju tipa podataka</i> u odgovarajući tip. Konverzijom se može izgubiti deo informacije, na primer, konverzijom razlomljenog broja u celobrojni tip, dobićemo zaokružen broj kao rezultat.
Step27:  Neki od tipova podataka u Pajtonu
stringovi
celi brojevi (integer)
razlomljeni brojevi (float)
logički tip (boolean)
Za razliku od programskih jezika kao što je C, koji koriste statičke tipove, Pajton koristi dinamičke tipove. To znači da promenljiva nije predodređena da sadrži samo jedan tip, već se u nju može smestiti objekat bilo kog tipa, jer Pajton informacije o tipu čuva uz objekat, a ne uz promenljivu (kao što to radi C).
Informaciju o tipu podatka koji nosi promenljiva možemo dobiti korišćenjem funkcije <i>type</i>.
Step28:  Ponašanje znakova i operatora s različitim tipovima podataka
Različiti znakovi označavaju različite operatore, u zavisnosti od tipa podataka. Na primer, procenat (%) kod celih brojeva označava ostatak pri deljenju, a kod stringova operator formatiranja stringa.
Zbir dva cela broja je ceo broj.
Step29:  Zbir celog broja i razlomljenog broja je razlomljen broj. Prilikom operacija koje uključuju celobrojne i razlomljene brojeve, Pajton implicitno konvertuje celi broj u razlomljeni (npr. 3 u 3.0) i zatim ih sabira. Konverzija je neophodna jer je operacija sabiranja definisana samo nad podacima istog tipa. Kada bi Pajton u ovoj situaciji konvertovao razlomljen broj u ceo broj, došlo bi do zaokruživanja, što bi dalje vodilo gubljenju preciznosti (npr. 5.3 u 5), pa bi 3 + 5.3 bilo jednako 8.
Step30:  Znak "%" kod brojeva označava ostatak pri deljenju. Kod stringova, ovaj znak označava operator formatiranja stringa.
Step31:  Znak "+" kod brojeva označava sabiranje, a kod stringova konkatenaciju (pripajanje drugog stringa prvom).
Step32:  Interakcija s korisnikom (user input)
Funkcija <i>input</i> se koristi za interakciju s korisnikom. Ona omogućava korisniku našeg programa da unosi tekst s tastature. Njen jedini argument je tekst koji prikazujemo korisniku (kako bismo mu objasnili kakav ulaz s tastature očekujemo). Njen izlaz je string koji sadrži ono što je korisnik uneo preko tastature. Ukoliko očekujemo broj kao ulaz, možemo upotrebiti funkcije za konverziju (<i>int</i> i <i>float</i>), čiji je argument string, a izlaz broj.
<ASSISTANT_TASK:>
Python Code:
print("This is a "small" program")
Explanation: "Escape" karakter
Pokušajte da funkcijom <i>print</i> prikažete na ekranu (odštampate) tekst koji sadrži navodnike, npr. <i>This is a "small" program</i>.<br />
Probajte ovako:
End of explanation
print("This is a \"small\" program")
Explanation: Obratite pažnju na to kako je kod obojen. Videćete da je tekst prekinut ispred reči "small", a novi tekst je otpočet nakon reči "small". Sama reč "small" je van teksta i Pajton pokušava da je interpretira, što dovodi do sintaksne greške.
Silazna kosa crta ("\") kao karakter ima posebno značenje u Pajtonu, kada se nalazi "u okviru teksta" (između navodnika). Naziva se <b><i>escape</i> karakterom</b>. Korišćenjem ovog karaktera možemo reći Pajtonu da je karakter koji sledi deo teksta, čak i ukoliko se radi o "specijalnom" karakteru - u ovom slučaju navodnici, karakter koji služi za označavanje početka i završetka tesksta. Na taj način između navodnika možemo imati navodnike, koji se interpretiraju kao deo teksta.
End of explanation
print('This is a text')
Explanation: Obeležavanje teksta apostrofima
Za obeležavanje teksta koji prosleđujemo funkciji <i>print</i> možemo koristiti i apostrofe, na primer:
End of explanation
print("It's all good!")
Explanation: To nam pruža više mogućnosti da prikažemo navodnike i apostrofe.
Apostrof u tekstu označenom navodnicima:
End of explanation
print('It\'s all good!')
Explanation: Apostrof u tekstu označenom apostrofima:
End of explanation
print('"Python" is a programming language.')
Explanation: Navodnici u tekstu označenom apostrofima:
End of explanation
print("\"Python\" is a programming language.")
Explanation: Navodnici u tekstu označenom navodnicima:
End of explanation
print("This is a backslash: \")
Explanation: Ostale upotrebe "escape" karaktera
Ukoliko pokušamo da prikažemo silaznu kosu crtu ("\") na sledeći način, izazvaćemo grešku:
End of explanation
print("This is a backslash: \\")
Explanation: Kad god prikazujemo "specijalne" karaktere (poput navodnika i kose crte), koristimo "escape" karakter. U Pajtonu je to silazna kosa crta.
End of explanation
print("First line
      Second line")
Explanation: Pokušajte da funkciji <i>print</i> prosledite tekst koji sadrži novi red.
End of explanation
print("First line\nSecond line")
Explanation: Ovo izaziva grešku, jer Pajton očekuje da se tekst otpočet navodnicima završi u istom redu, i to navodnicima.
"Escape" karakter se može koristiti i za predstavljanje novog reda:
End of explanation
print(First line.
Second line.
All kinds of "special" characters here! Even backslashes! \ \\ \\\ )
Explanation: Trostruki navodnici
Trostruki navodnici označavaju tekst, baš kao i navodnici i apostrofi, uz pogodnost da se između njih mogu naći svi specijalni karakteri - apostrofi, navodnici, oznake novog reda... Jedino za šta bismo morali koristiti "escape" karakter jesu trostruki navodnici, jer oni označavaju kraj teksta otpočetog trostrukim navodnicima.
End of explanation
print("This is a one-line string but it's a little too long so I want to break
it into two lines")
Explanation: I novi red je "specijalan karakter", pa i njega možemo "izbeći" <i>escape</i> karakterom.
End of explanation
print("This is a one-line string but it's a little too long so I want to break\
it into two lines")
Explanation: Pajton očekuje da string počet navodnicima završimo u istom redu i ukoliko napišemo naredbu gde string počinje u jednom redu (otvoreni navodnici) a završava se u sledećem redu (zatvoreni navodnici), izazvaćemo sintaksnu grešku, jer Pajton ne očekuje "specijalan karakter" za novi red u sred stringa (kao u naredbi iznad). Ukoliko ipak želimo da "razbijemo" string u više linija, svaki novi red, koji Pajton shvata kao specijalan karakter, možemo "izbeći" <i>escape</i> karakterom. Sledi primer.
End of explanation
2 + \
3
print(\
      "some string")
1 + \
1 + \
1 + \
1
Explanation: Silazna kosa crta (backslash) kao karakter produžetka linije
Silazna kosa crta (<i>backslash</i>) može se koristiti i za razbijanje jedne linije koda u više linija. Koristi se za preglednost koda i nema nikakvog uticaja na izvršavanje programa. Sledi nekoliko primera.
End of explanation
a = 3
b = 5
c = a + b
print(c)
Explanation: Promenljive
Sledi jednostavan program za sabiranje brojeva, koji koristi promenljive za smeštanje određenih vrednosti.
End of explanation
r = 5
C = 2 * r * 3.14
A = r * r * 3.14
print("Circuference is:")
print(C)
print("Area is:")
print(A)
Explanation: Probajte da napišete program koji na osnovu zadatog poluprečnika računa obim i površinu kruga. Vrednost poluprečnika zadajte na početku programa, a za vrednost broja pi uzmite aproksimaciju 3.14. Program bi trebalo na ekranu da prikaže rezultat.
<br /><br />
Program bi mogao da izgleda ovako:
End of explanation
# The radius of the circle
radius = 5
# The value of the number pi, used throughout the program.
# If we want to use another value for pi, we only need to change it here
pi = 3.14159
# The circumference of the circle
circumference = 2 * radius * pi
# The area of the circle
area = radius * radius * pi
# Print the result
print("The circumference is:")
print(circumference)
print("\n")
print("The area is:")
print(area)
Explanation: Promenićemo postojeći program tako da za vrednost broja pi uzima broj 3.14159. Ukoliko želimo da promenimo aproksimaciju broja pi, moramo to uraditi na dva mesta - na mestu gde se računa obim i na mestu gde se računa površina. U velikim programima, može se desiti da neku vrednost menjamo i na desetinama mesta. Ovo je <b>loša programerska praksa</b>, jer je naporno uvek menjati brojeve na više mesta, a i na taj način je lakše napraviti grešku. Može se desiti da brojeve promenimo na nekim, a ne na svim mestima, pa da prikažemo pogrešan rezultat.
Ukoliko koristimo promenljive, izbeći ćemo ovaj problem. Pored toga, dodaćemo komentare, kako bi program bio čitljiviji. Još jedna bitna stvar koja značajno doprinosi čitljivosti programa jesu opisna imena promenljivih. Umesto promenljivih poput <i>r</i>, <i>C</i>, <i>A</i>, treba koristiti promenljive poput <i>radius</i>, <i>circumference</i>, <i>area</i>, kako bi se iz samog imena promenljive moglo zaključiti čemu ona služi i kako se koristi u programu.
End of explanation
# Declare two variables
a = 2
b = 3
# Switch the values
a = b
b = a
# Print new values
print("a = %d" % a)
print("b = %d" % b)
Explanation: Operator dodeljivanja (asssignment operator)
U Pajtonu, znak jednako ("=") ima drugačije značenje nego u matematici. Dok se u matematici koristi za označavanje jednakosti leve i desne strane, u Pajtonu služi za smeštanje vrednosti u promenljivu. Levo od operatora se nalazi promenljiva koja će sadržati vrednost, a desno od operatora se može naći literal (npr. 2, 3.14, "some string"), promenljiva, matematička operacija, funkcija koja vraća vrednost itd.
Napisaćemo program za zamenu vrednosti dve promenljive (a i b). Na početku ćemo im dodeliti 2 različite vrednosti, a na kraju programa prikazati ih istim redosledom (a, b).
Naivni pristup bi mogao izgledati ovako.
End of explanation
# Declare two variables
a = 2
b = 3
# Switch the values
tmp = a
a = b
b = tmp
# Print new values
print("a = %d" % a)
print("b = %d" % b)
Explanation: Ovaj pristup je loš, jer smo dodelivši promenljivoj a vrednost promenljive b (3) bespovratno izgubili staru vrednost promenljive a (2). Kada smo zatim promenljivoj b dodelili vrednost promenljive a, promenljiva a je već imala novu vrenost (3=
Sledi bolji pristup za zamenu vrednosti dveju promenljivih.
End of explanation
a = 1
print(a)
a = 2
print(a)
a = 10
print(a)
Explanation: Kako bismo bolje ilustrovali način funkcionisanja operatora dodeljivanja i šta se dešava kada istoj promenljivoj, u različitim delovima programa, dodeljujemo različite vrednosti, poslužićemo se sledećim primerom.
End of explanation
a = 3 + 2
print(a)
Explanation: Bitno je primetiti da se u promenljivoj nalazi ono što smo joj poslednje dodelili. Ono što se pre toga u njoj nalazilo - nestaje.
Promenljivoj se mogu dodeljivati i rezultati operacija, na primer:
End of explanation
a = 10
# Print the "old" value of a
print("Old a = %d" % a)
# New a is equal old a (which is 10) plus 1
a = a + 1
# Print the new a
print("New a = %d" % a)
Explanation: Jedan od operanada u tim izrazima može biti i sama promenljiva čiju vrednost računamo u izrazu, pod uslovom da smo joj ranije dodelili neku vrednost. U tom slučaju, "stara" vrednost će biti iskorišćena u računanju izraza, zatim će ta "stara" vrednost nestati, a promenljiva će sadržati novu vrednost - rezultat operacije. To pokazuje sledeći primer.
End of explanation
# The radius of the circle
radius = 5
# The value of the number pi, used throughout the program.
# If we want to use another value for pi, we only need to change it here
pi = 3.14159
# The circumference of the circle
circumference = 2 * radius * pi
# The area of the circle
area = radius * radius * pi
# Print the input and the result
print("The circle radius is %d and pi is %f." % (radius, pi))
print("The circumference is %f and the area is %f." % (circumference, area) )
Explanation: Operator za formatiranje stringa
Izmenićemo prethodni program tako da u dve linije prikazuje nešto poput sledećeg teksta:<br /><br />
<i>The circle radius is 5 and pi is 3.141590.<br />
The circumference is 31.415900 and the area is 78.539750.</i><br/><br />
Svaki poziv funkcije <i>print</i> prikazuje tekst u zasebnom redu. Ovo nam onemogućava da tekst i rezultat prikažemo u istom redu. Korišćenjem operatora za formatiranje stringa možemo prevazići ovo ograničenje.<br /><br />
Kad se koristi nad brojevima, znak % odgovara operatoru modulusa, ili ostatka pri deljenju. Kad se koristi nad tekstualnim podacima (<i>stringovima</i>), znak % označava operator formatiranja stringa, i služi za dodavanje brojeva, teksta ili drugih odgovarajućih podataka u već postojeći string (tekst).
End of explanation
name = "John Smith"
print("Hi! My name is %s. How are you?" % name)
Explanation: Za dodavanje celih brojeva u string, koristimo oznaku %d. Za dodavanje razlomljenih brojeva, koristimo oznaku %f. Postoje i druge oznake, poput oznake %s, koja se koristi za dodavanje stringova u string. Na primer:
End of explanation
print("This is an integer: %f" % 3)
print("This is a float: %d" % 3.35)
Explanation: Tipovi podataka u Pajtonu
Do sada smo uglavnom koristili tip podataka koji se naziva <i>string</i>. Stringovi u Pajtonu služe za prikazivanje teksta, koji može sadržati slova, cifre, interpunkcijske znake itd. Uglavnom se koristi za komunikaciju sa korisnikom. Pajton ga prepoznaje zahvaljujući navodnicima, apostrofima, ili trostrukim apostrofima, kao što smo videli u prethodnim primerima.
Pored stringova, postoje i tipovi koji služe za prikazivanje brojeva. U prethodnim primerima smo koristili celobrojni tip (<i>integer</i>) i razlomljeni tip (<i>float</i>). Od engleskih naziva potiču i njihovi formati koji se koriste u kombinaciji s operatorom formatiranja stringa - %d za celobrojni tip (d od <i>decimal</i>) i %f (f od <i>float</i>).
Probajte da prikažete celobrojni tip koristeći format razlomljenog tipa i obrnuto. Pajton će automatski uraditi <i>konverziju tipa podataka</i> u odgovarajući tip. Konverzijom se može izgubiti deo informacije, na primer, konverzijom razlomljenog broja u celobrojni tip, dobićemo zaokružen broj kao rezultat.
End of explanation
# A string
my_variable = "This is a string."
print(my_variable)
print(type(my_variable))
print("\n")
# An integer
my_variable = 3
print(my_variable)
the_type = type(my_variable)
print(the_type)
print("\n")
# A float
my_variable = 3.5
print(my_variable)
print(type(my_variable))
print("\n")
# A boolean
my_variable = 3 > 5
print(my_variable)
print(type(my_variable))
Explanation: Neki od tipova podataka u Pajtonu
stringovi
celi brojevi (integer)
razlomljeni brojevi (float)
logički tip (boolean)
Za razliku od programskih jezika kao što je C, koji koriste statičke tipove, Pajton koristi dinamičke tipove. To znači da promenljiva nije predodređena da sadrži samo jedan tip, već se u nju može smestiti objekat bilo kog tipa, jer Pajton informacije o tipu čuva uz objekat, a ne uz promenljivu (kao što to radi C).
Informaciju o tipu podatka koji nosi promenljiva možemo dobiti korišćenjem funkcije <i>type</i>.
End of explanation
# Adding two integers
sum_of_integers = 3 + 5
print(sum_of_integers)
print(type(sum_of_integers))
Explanation: Ponašanje znakova i operatora s različitim tipovima podataka
Različiti znakovi označavaju različite operatore, u zavisnosti od tipa podataka. Na primer, procenat (%) kod celih brojeva označava ostatak pri deljenju, a kod stringova operator formatiranja stringa.
Zbir dva cela broja je ceo broj.
End of explanation
# Adding a float to an integer
sum_of_int_and_float = 3 + 5.3
print(sum_of_int_and_float)
print(type(sum_of_int_and_float))
Explanation: Zbir celog broja i razlomljenog broja je razlomljen broj. Prilikom operacija koje uključuju celobrojne i razlomljene brojeve, Pajton implicitno konvertuje celi broj u razlomljeni (npr. 3 u 3.0) i zatim ih sabira. Konverzija je neophodna jer je operacija sabiranja definisana samo nad podacima istog tipa. Kada bi Pajton u ovoj situaciji konvertovao razlomljen broj u ceo broj, došlo bi do zaokruživanja, što bi dalje vodilo gubljenju preciznosti (npr. 5.3 u 5), pa bi 3 + 5.3 bilo jednako 8.
End of explanation
print(32.1 % 10)
print("This is a number: %f" % 3.14)
Explanation: Znak "%" kod brojeva označava ostatak pri deljenju. Kod stringova, ovaj znak označava operator formatiranja stringa.
End of explanation
# Add numbers
number1 = 10
number2 = 11
print(number1 + number2)
print("\n")
# Concatenate strings
str1 = "My name is "
str2 = "John Smith"
print(str1 + str2)
Explanation: Znak "+" kod brojeva označava sabiranje, a kod stringova konkatenaciju (pripajanje drugog stringa prvom).
End of explanation
name = input("What is your name?\n")
print("Hello, %s!" % name)
# The radius of the circle
radius = float(input("Please enter the circle radius: "))
# The value of the number pi, used throughout the program.
# If we want to use another value for pi, we only need to change it here
pi = 3.14159
# The circumference of the circle
circumference = 2 * radius * pi
# The area of the circle
area = radius * radius * pi
# Print the input and the result
print("The circle radius is %f and pi is %f." % (radius, pi))
print("The circumference is %f and the area is %f." % (circumference, area) )
Explanation: Interakcija s korisnikom (user input)
Funkcija <i>input</i> se koristi za interakciju s korisnikom. Ona omogućava korisniku našeg programa da unosi tekst s tastature. Njen jedini argument je tekst koji prikazujemo korisniku (kako bismo mu objasnili kakav ulaz s tastature očekujemo). Njen izlaz je string koji sadrži ono što je korisnik uneo preko tastature. Ukoliko očekujemo broj kao ulaz, možemo upotrebiti funkcije za konverziju (<i>int</i> i <i>float</i>), čiji je argument string, a izlaz broj.
End of explanation
<END_TASK>